Núm. del document 007/2004\nAfectacions passives (47) Afectacions actives (45)\nDe mesures fiscals\nDeducció per als contribuents que quedin vidus\nBonificació dels patrimonis protegits de contribuents amb discapacitat\nImpost sobre les vendes minoristes de determinats hidrocarburs\nQuantitat màxima a ingressar\nAltres normes tributàries\nObligació de la tramesa telemàtica dels documents autoritzats pels notaris\nPagaments derivats de la gestió tributària\nRègim de pagament d'honoraris i confecció d'efectes timbrats\nMesures amb relació a les finances, la contractació i el patrimoni de la Generalitat\nMesures en matèria de finances públiques\nModificació del Decret legislatiu 1/2002\nSecció primera - Secció vuitena\nModificació del Decret legislatiu 4/2002\nModificació de la Llei 4/1984\nModificació de la Llei 23/1985\nModificació de la Llei 20/2000\nAddició d'una disposició transitòria al Decret legislatiu 1/1997\nPersonal de la Sindicatura de Comptes\nModificació de la Llei 21/1987\nAddició d'una nova disposició addicional a la Llei 10/1994\nPermanència en el servei actiu dels funcionaris dels cossos de metges, farmacèutics i practicants titulars de la sanitat local\nRegulació de la pròrroga en el servei actiu del personal funcionari pertanyent als cossos de metges, farmacèutics i practicants titulars de la sanitat local\nModificació de la Llei 6/1984\nModificació de la Llei 6/1995\nModificació de la Llei 25/1985\nModificació de la Llei 2/1983\nModificació de la Llei 4/1993\nEstudis d'opinió de la Generalitat\nAddició d'un nou supòsit a l'annex corresponent al Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca de la Llei 23/2002\nModificació de la Llei 18/2002\nModificació de la Llei 17/2000\nModificació de la Llei 13/2002\nCompetències municipals sobre animals potencialment perillosos\nProgrames de subvencions a ens locals\nProgramació universitària de Catalunya\nArticle 52 - Article 54\nMesures aplicables per l'ús indegut del servei de transport públic de viatgers\nAfectació de les quantitats recaptades procedents de les sancions administratives i les resolucions judicials en matèria de protecció de la salut\nAfectació de les quantitats recaptades procedents de sancions en matèria de control, regularitat i qualitat del subministrament d'energia elèctrica a Catalunya\nAfectació de les quantitats recaptades procedents de sancions en matèria de mineria\nAfectació de les quanties recaptades per la sanció d'infraccions en matèria de prevenció de riscos laborals\nEfectes de l'increment de l'impost minorista sobre carburants\nIncorporació dels objectius, les funcions i el personal de l'Institut Català del Voluntariat al Departament de Benestar i Família\nDissolució de la societat Ferrocarrils de Muntanya de Grans Pendents, SA\nDesignació dels membres dels òrgans de govern i d'assessorament de l'Institut Català de Finances i de l'Institut Català del Crèdit Agrari\nInscripció al Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció\nParticipació en el consell d'administració de la societat Barcelona Sagrera Alta Velocitat, SA\nPròrroga del termini establert per l'article 1 de la Llei 16/2001\nAutorització per a la regulació dels períodes i dels procediments de liquidació d'honoraris derivats de la gestió tributària\nEntrada en vigor específica de determinats apartats dels articles 10 i 20\nVigència 31/03/2017 - 08/11/2016 - 30/03/2017 14/03/2015 - 07/11/2016 31/01/2014 - 13/03/2015 01/01/2010 - 30/01/2014 17/07/2009 - 31/12/2009 28/06/2008 - 16/07/2009 24/07/2007 - 27/06/2008 01/01/2006 - 23/07/2007 01/01/2005 - 31/12/2005 22/07/2004 - 31/12/2004\nJuntament amb la Llei de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per a l'any 2004, es presenta aquesta Llei de mesures fiscals i administratives, que s'estructura en dos títols: el primer, dedicat a les mesures fiscals, i el segon, dedicat a les mesures administratives. En conjunt, la Llei conté cinquanta-vuit articles, als quals cal afegir les corresponents disposicions addicionals, transitòries, derogatòria i finals, que la completen.\nEl títol I, que recull les mesures fiscals, es divideix en quatre capítols. Cal recordar, pel que fa als tributs estatals cedits, que les normes que conté aquesta Llei han estat dictades en exercici de les competències assumides en el marc de l'actual sistema de finançament, establert amb caràcter general per la Llei de l'Estat 21/2001, del 27 de desembre, per la qual es regulen les mesures fiscals i administratives del nou sistema de finançament de les comunitats autònomes de règim comú i ciutats amb estatut d'autonomia, i, concretament, pel que fa a Catalunya, per la Llei de l'Estat 17/2002, de l'1 de juliol, del règim de cessió de tributs de l'Estat a la Generalitat de Catalunya i de fixació de l'abast i les condicions de la cessió.\nEl capítol I, dedicat als impostos directes, conté dues normes referides a l'impost sobre la renda de les persones físiques i a l'impost sobre el patrimoni, respectivament. Quant a l'impost sobre la renda, s'estableix una nova deducció en el tram autonòmic de la quota per als contribuents que hagin quedat vidus durant l'exercici. Aquesta mesura pretén minorar la càrrega impositiva que recau sobre el col·lectiu de persones vídues en el moment inicial de la nova situació en què es troben per tal com es considera que aquesta requereix una atenció i una protecció especials. En el cas que la persona contribuent vídua tingui descendents a càrrec seu, es considera pertinent disminuir la càrrega tributària que hi recau, per la qual cosa es fixa una deducció superior a la que s'estableix amb caràcter general. D'altra banda, atès que la condició de viduïtat es perllonga en el temps i que les dificultats que aquesta situació comporta poden ésser també perdurables, es disposa l'aplicació de la deducció fiscal amb relació no solament a l'exercici en què la persona contribuent queda vídua, sinó també als dos exercicis immediatament posteriors.\nPel que fa a l'impost sobre el patrimoni, s'introdueix una bonificació respecte als anomenats patrimonis especialment protegits de contribuents amb disminució. Aquesta institució ha estat creada per la Llei de l'Estat 41/2003, del 18 de novembre, de protecció patrimonial de les persones amb discapacitat i de modificació del Codi civil, de la Llei d'enjudiciament civil i de la normativa tributària amb aquesta finalitat, i només en poden ésser beneficiaris els afectats per una discapacitat psíquica igual o superior al 33% i els afectats per una discapacitat física o sensorial igual o superior al 65%. El patrimoni especialment protegit, sotmès a un règim especial d'administració, resta directament vinculat a la satisfacció de les necessitats vitals de la persona amb discapacitat. Amb la finalitat de facilitar la constitució d'aquests patrimonis, s'estableix una bonificació del 99% de la quota que proporcionalment correspongui als béns o drets que en passin a formar part.\nEl capítol II fa referència als impostos indirectes. En primer lloc, amb relació a l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats, es concreten els tipus de gravamen dels documents notarials, amb les novetats següents: d'una banda, s'implanta un tipus reduït del 0,3% per als documents de constitució, per a petites i mitjanes empreses, de drets reals a favor d'una societat de garantia recíproca. Tot i que el subjecte destinatari d'aquesta mesura, com a contribuent, és la societat de garantia recíproca, també ha de redundar, indirectament, en benefici de la petita i mitjana empresa, que ha de veure reduïts els seus costos en la concertació de les operacions de finançament. D'altra banda, el tipus general aplicable a tots els documents, llevat dels que tinguin atribuït un tipus específic, es fixa en l'1%, seguint així la tendència observable en altres comunitats autònomes de règim comú de finançament.\nEl capítol II inclou també un article referit a l'impost sobre les vendes minoristes de determinats hidrocarburs, pel qual es fixen els tipus de gravamen autonòmic conformement al que estableixen la llei que regula el sistema vigent de finançament autonòmic i la Llei de l'Estat 24/2001, del 27 de desembre, de mesures fiscals, administratives i de l'ordre social, que creà el dit tribut.\nLes normes sobre tributs propis s'han agrupat en el capítol III, el qual es divideix en dues seccions. En la secció primera, dedicada al gravamen de protecció civil, es modifica la Llei 4/1997, del 20 de maig, de protecció civil de Catalunya. D'una banda, s'incrementen els tipus impositius amb efectes a partir de l'1 de gener de 2005, de conformitat amb les regles de vigència establertes per la Llei de l'Estat 58/2003, del 17 de desembre, general tributària; de l'altra, s'actualitza l'escala de quanties màximes que han d'ingressar els contribuents, determinada en funció de la facturació.\nLa secció segona està dedicada a les taxes que gestiona cadascun dels departaments de la Generalitat. S'ha d'assenyalar aquí la creació de tres taxes, dues de les quals creades pel Departament de Salut: la taxa pels serveis de tramitació i resolució de sol·licituds d'autorització per a l'elaboració i el control de fórmules magistrals i preparats oficinals per encàrrec d'una oficina de farmàcia o un servei farmacèutic que no disposi dels mitjans necessaris, i la taxa pels serveis de tramitació i resolució de les sol·licituds d'autorització dels estudis de postautorització observacionals prospectius amb medicaments que es vulguin dur a terme en centres sanitaris de la xarxa d'utilització pública de Catalunya. La tercera taxa que es crea grava l'atorgament de permisos per a fotografiar o filmar la fauna salvatge des d'un observatori fix de fauna salvatge situat en terrenys d'una reserva nacional de caça. La seva gestió correspon al Departament de Medi Ambient i Habitatge.\nAltres taxes -algunes de les quals pertanyents als departaments abans esmentats, i d'altres, als departaments de la Presidència, d'Educació, de Cultura i de Política Territorial i Obres Públiques- són objecte de modificacions diverses, sigui per la necessitat d'adaptació a la normativa substantiva corresponent, sigui per la introducció de supòsits d'exempció. Quant al Departament de la Presidència, cal matisar que les taxes pels drets d'inscripció a les proves per a l'obtenció dels certificats de coneixements de català que convoca la Secretaria de Política Lingüística, pels drets d'inscripció a les proves de traductors i d'intèrprets jurats d'altres llengües al català i per la utilització de la cambra hipobàrica de l'Institut Nacional d'Educació Física de Catalunya (INEFC) no són de nova creació, sinó que els serveis que graven eren prestats fins ara pel Departament de Cultura, però, arran de la darrera reestructuració departamental, han passat a ésser prestats pel Departament de la Presidència, sense que se n'hagi modificat la regulació substantiva ni les quanties, les quals es mantenen en els imports vigents el 2003. Finalment, s'ha de fer esment de l'increment de les quotes de la taxa d'inspecció i control sanitari d'animals i productes d'animals, gestionada pel Departament de Salut, la qual fins ara havia restat exclosa dels increments anuals de les taxes de quantia fixa efectuats en les darreres lleis de pressupostos. Precisament amb relació a aquesta darrera taxa, la disposició final cinquena estableix una entrada en vigor específica que ha de coincidir amb l'inici d'un dels períodes trimestrals d'autoliquidació.\nEl darrer capítol dedicat a les mesures fiscals, el capítol IV, recull altres normes tributàries. Estructurat en dues seccions, en la primera, dins l'àmbit de la gestió tributària, s'estableix l'obligació dels notaris de trametre telemàticament a l'Administració els documents autoritzats que tinguin transcendència tributària. La secció segona regula els pagaments derivats de la gestió tributària i estableix que, mitjançant el sistema de minoració d'ingressos, s'efectuï el pagament, d'una banda, dels honoraris dels liquidadors de districte hipotecari, meritats com a conseqüència de llur intervenció en la gestió, la liquidació i la recaptació dels tributs cedits, i, de l'altra, de la quantitat corresponent a la confecció d'efectes timbrats. També es disposa que els deutes derivats de les indemnitzacions per despeses d'aval i els interessos que en derivin es facin efectius per la via de la minoració del compte d'ingressos.\nEl títol II inclou les mesures administratives i es divideix en cinc capítols. El primer capítol, referit a les finances, la contractació i el patrimoni, conté una sèrie de modificacions de diversos preceptes de la norma reguladora de les finances públiques de Catalunya, el Decret legislatiu 3/2002, del 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, per tal d'incorporar al dit text refós determinades previsions normatives que, de manera reiterada, s'han anat incloent en les darreres lleis de pressupostos de la Generalitat i de dotar-les de vigència sense cap limitació en el temps. Es tracta, bàsicament, de normes relatives a la informació al Parlament sobre l'estat d'execució del pressupost, l'evolució de l'endeutament i el dèficit; a la informació al Departament d'Economia i Finances sobre la situació financera de les entitats públiques i les societats mercantils; a la documentació que s'ha d'adjuntar al projecte de llei de pressupostos de la Generalitat; a l'anul·lació o la baixa de determinades liquidacions; als manaments de pagament; a l'execució de despeses pluriennals; a la coordinació de la tresoreria de les entitats autònomes i empreses de la Generalitat; a la tramesa d'informació de les entitats autònomes de tipus comercial, industrial i financer, de les empreses públiques, de les universitats públiques i dels patronats i els consorcis participats per la Generalitat a la Intervenció General, i, finalment, les relatives a la comptabilitat i el sistema de fiscalització i control de les universitats públiques i les empreses i les entitats que formen part del sector públic.\nEn el mateix capítol I, però amb relació a la contractació administrativa, figura un precepte pel qual es modifica el corresponent article de l'anterior llei de mesures fiscals i administratives, la Llei 31/2002, del 30 de desembre, que va introduir determinades mesures per al foment dels objectius socials en la contractació. Amb la modificació, bàsicament, es millora la identificació de l'àmbit d'aplicació subjectiu de la norma, incloent-hi les empreses d'inserció sociolaboral, d'acord amb la Llei 27/2002, del 20 de desembre, que les regula, i es millora la concreció dels objectes contractuals i de l'import màxim de la reserva.\nFinalment, en aquest capítol es modifiquen diversos preceptes del Decret legislatiu 1/2002, del 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de patrimoni de la Generalitat de Catalunya, en uns casos per a incloure-hi determinades previsions en matèria patrimonial que, de manera reiterada, s'incloïen en les successives lleis de pressupostos de la Generalitat i per a dotar-les de vigència indefinida, i, en altres casos, per a fer modificacions puntuals del dit text refós. Es tracta de normes sobre adquisició d'immobles en substitució dels que s'ocupen en règim de lloguer; sobre execució de reformes i projectes de primera ocupació d'immobles; sobre determinades operacions de cessió gratuïta de béns mobles i de cessió gratuïta d'ús dels drets de la propietat intel·lectual; sobre vinculació d'immobles al pagament d'una prestació periòdica, i sobre l'inventari general del patrimoni de la Generalitat.\nEn el capítol II, relatiu a les mesures sobre el sector públic, s'hi inclouen, en primer lloc i amb relació a l'Institut Català de Finances, determinats preceptes d'adequació de la norma reguladora d'aquest ens, referits bàsicament al seu àmbit d'actuació, al sistema de designació dels membres de la Junta de Govern i a les funcions dels seus òrgans. En segon lloc, es regula el sistema de nomenament dels membres de la Junta de Govern i del Consell Consultiu de l'Institut Català del Crèdit Agrari.\nEn aquest mateix capítol II, s'hi inclouen altres mesures que afecten igualment el sector públic. Concretament, es modifica la configuració de la direcció de l'Institut Català de l'Acolliment i de l'Adopció i s'adapten a la nova realitat organitzativa de l'Administració de la Generalitat els consells d'administració de l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries i de l'Institut Català de les Indústries Culturals. També s'hi introdueixen determinades modificacions dels preus públics per prestacions patrimonials de caràcter públic de l'entitat Ports de la Generalitat i de determinades tarifes per serveis generals i per serveis específics que presta aquesta entitat.\nAquest capítol fineix amb dos preceptes relatius a la nova adscripció de l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament al departament que tingui atribuïda la funció en l'àmbit de la política de cooperació al desenvolupament, i a la modificació de la composició i el sistema de nomenament dels membres de la Junta de Govern de l'Institut Català de la Dona.\nEl capítol III, relatiu a mesures en matèria de personal, s'obre amb un precepte relatiu a l'aprovació de les relacions de llocs de treball, que també s'ha anat reiterant en les successives lleis de pressupostos de la Generalitat i que també es considera que ha de tenir vigència sense cap limitació en el temps. Per aquest motiu, s'incorpora el dit precepte al redactat del Decret legislatiu 1/1997, del 31 d'octubre, pel qual s'aprova la refosa en un text únic dels preceptes de determinats textos legals vigents a Catalunya en matèria de funció pública. Així mateix, es regulen en aquest capítol determinats aspectes dels processos de funcionarització de personal laboral i l'equiparació de les retribucions del personal de la Sindicatura de Comptes a les del personal del Parlament.\nCal destacar igualment la regulació d'un nou sistema unitari de percepció de dietes i indemnitzacions amb un límit anual sobre les retribucions brutes que es percebin. Finalment, s'introdueixen tres modificacions que afecten sengles col·lectius: la primera es refereix al sistema de promoció interna a les diferents escales del Cos de Bombers; la segona afecta la classificació dels funcionaris del Cos de Mossos d'Esquadra que pertanyen a la categoria de mosso o mossa o caporal o caporala, i la tercera, dins l'àmbit del personal sanitari, regula el dret dels funcionaris dels cossos de metges, farmacèutics i practicants titulars de la sanitat local a romandre en actiu fins als setanta anys.\nEl capítol IV agrupa una sèrie de modificacions de lleis substantives: la de la Sindicatura de Comptes, per a ampliar-ne les funcions i incloure-hi la fiscalització de la comptabilitat dels processos electorals d'àmbit català; la del Jurat d'Expropiació de Catalunya, per a ampliar-ne les seccions amb la inclusió de la que actuarà en la demarcació de les Terres de l'Ebre; la dels consells escolars, per a atendre la singularitat del Consell Escolar de la ciutat de Barcelona; la d'alta muntanya, per a adaptar la composició del Consell General de Muntanya; la del Sistema Bibliotecari de Catalunya, amb relació al Consell Rector de la Biblioteca de Catalunya i al sistema de nomenament de la direcció d'aquesta biblioteca, que passa a ésser competència del conseller o consellera de Cultura. En el mateix capítol, es concreta el concepte dels estudis d'opinió de la Generalitat i es precisen determinats aspectes del seu règim jurídic.\nEl capítol IV fineix amb una sèrie de mesures sobre, en primer lloc, la normativa reguladora de les fundacions, per tal de dotar de caràcter públic determinada documentació econòmica d'aquestes entitats, i la normativa reguladora de les cooperatives, per a les quals s'estableix una ampliació del termini d'adaptació a la normativa específica. En segon lloc, es regulen els projectes de nous establiments comercials i de lleure adjacents a determinats estadis esportius de nova construcció i, en l'àmbit del turisme, s'amplien els terminis inicialment previstos per a la declaració de municipis turístics, per a l'elaboració del mapa turístic de Catalunya i per a la redacció del Pla de turisme de Catalunya. Finalment, es determinen les competències municipals en matèria sancionadora pel que fa a la tinença d'animals potencialment perillosos.\nEn el darrer capítol, el capítol V, es regulen determinats aspectes dels programes de subvencions dels ens locals i la integració d'alguns d'aquests en el Pla únic d'obres i serveis de Catalunya; es regulen també determinats aspectes de la programació universitària de Catalunya, i s'estableixen mesures en matèria de prevenció i control del frau en el servei de transport públic de viatgers. Dins aquest mateix capítol, s'estableixen determinades previsions amb relació a l'afectació de les quantitats recaptades procedents de sancions administratives i resolucions judicials en matèria de protecció de la salut; de les sancions en matèria de control, regularitat i qualitat del subministrament d'energia elèctrica a Catalunya; de les sancions en matèria de mineria, i finalment de les procedents d'infraccions en matèria de prevenció de riscs laborals recaptades en període voluntari pel Departament de Treball i Indústria.\nDins les disposicions addicionals, se n'hi inclouen dues de relatives a la matèria fiscal. La primera estableix l'afectació dels rendiments derivats de l'aplicació del tipus de gravamen autonòmic de l'impost sobre les vendes minoristes de determinats hidrocarburs, establert per l'article 4, al finançament de despeses sanitàries, i la segona estableix un manament al Govern perquè prengui les mesures per minimitzar els efectes derivats de l'increment d'aquest impost en benefici dels sectors econòmics afectats.\nPel que fa a la resta de disposicions addicionals, en primer lloc, cal destacar la supressió de l'Institut Català del Voluntariat i l'adscripció de les funcions, el personal i el patrimoni d'aquest institut al Departament de Benestar i Família. En segon lloc, s'inclou l'autorització al Govern per a dissoldre la societat Ferrocarrils de Muntanya de Grans Pendents, SA. En tercer lloc, s'inclou una disposició que fa possible l'aplicació immediata del que estableix aquesta Llei amb relació al nomenament i el cessament dels membres dels òrgans de govern de l'Institut Català de Finances i de l'Institut Català del Crèdit Agrari. En quart lloc, s'estableix la intervenció del departament competent en matèria d'educació en la regulació del planejament urbanístic mitjançant l'emissió d'un informe, atesa la necessitat de coordinar el planejament urbanístic general municipal i la planificació que, en l'àmbit educatiu, porta a terme aquest departament. En cinquè lloc, s'estableix la inscripció al Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció de les fundacions i les associacions que exerceixen activitats d'inserció sociolaboral. En darrer lloc, s'estableix la participació de la Generalitat en el Consell d'Administració de la societat Barcelona Sagrera Alta Velocitat, SA.\nLa primera de les tres disposicions transitòries de la Llei, amb relació a la deducció per viduïtat en l'impost sobre la renda establerta per l'article 1, per tal d'evitar situacions discriminatòries en aplicar-la, permet als contribuents que hagin quedat vidus en els exercicis 2002 o 2003 que puguin aplicar la dita deducció en la declaració liquidació corresponent al 2004, en el primer cas, i en les del 2004 i del 2005, en el segon cas. La segona estableix el règim transitori de l'afectació de les quantitats recaptades procedents de sancions administratives i resolucions judicials en matèria de protecció de la salut. La tercera concedeix una pròrroga del termini establert per l'article 1 de la Llei 16/2001, del 29 de novembre, d'ampliació dels terminis de resolució del procediment i de presentació de sol·licituds concedits pel Decret 288/2000, de 31 d'agost, pel qual s'estableixen els requisits per regular les indemnitzacions de les persones incloses en els supòsits previstos per la Llei 46/1977, de 15 d'octubre, d'amnistia, i excloses dels beneficis de la disposició addicional divuitena dels pressupostos generals de l'Estat per als períodes 1990 i 1992.\nLa Llei fineix amb una disposició derogatòria i sis disposicions finals. La disposició final primera autoritza el Govern a regular els períodes i els procediments de liquidació dels honoraris dels liquidadors de districte hipotecari meritats com a conseqüència de llur intervenció en la gestió, la liquidació i la recaptació dels tributs cedits o de les quantitats corresponents a la confecció dels efectes timbrats de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats. La disposició final segona autoritza el Govern perquè, en el termini d'un any, refongui en un text únic la normativa reguladora de taxes i preus públics de la Generalitat amb l'encàrrec que la refosa comprengui la regularització, l'aclariment i l'harmonització de les disposicions vigents en aquesta matèria. La disposició final tercera conté un manament al Govern perquè presenti al Parlament un projecte de llei de regulació de l'impost sobre successions i donacions en el marc de les competències assumides sobre aquest tribut. I la quarta estableix l'obligació que els diversos departaments del Govern publiquin una relació de les taxes vigents que gestionen, amb efectes merament informatius. Finalment, les disposicions finals cinquena i sisena inclouen l'entrada en vigor específica del que estableixen alguns articles i l'entrada en vigor general de la Llei, respectivament.\n1. Amb efectes des de l'1 de gener de 2004, en la part corresponent a la comunitat autònoma de la quota íntegra de l'impost sobre la renda de les persones físiques, els contribuents que quedin vidus durant l'exercici es poden aplicar una deducció de 150 euros. Aquesta deducció és aplicable en la declaració corresponent a l'exercici en què els contribuents quedin vidus i en els dos exercicis immediatament posteriors.\n2. Si la persona contribuent que queda vídua té a càrrec seu un o més descendents que, de conformitat amb l'article 43 del Reial decret legislatiu 3/2004, del 5 de març, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de l'impost sobre la renda de les persones físiques, computen als efectes d'aplicar el mínim per descendents, es pot aplicar una deducció de 300 euros en la declaració corresponent a l'exercici en què la persona contribuent queda vídua, i als dos exercicis immediatament posteriors, sempre que els descendents mantinguin els requisits per a computar als efectes d'aplicar el mínim esmentat.\n1. Amb efectes a partir de l'1 de gener de 2004, si entre els béns o drets de contingut econòmic computats per a la determinació de la base imposable n'hi ha que formen part del patrimoni protegit de la persona contribuent constituït a l'empara de la Llei de l'Estat 41/2003, del 18 de novembre, de protecció patrimonial de les persones amb discapacitat i de modificació del Codi civil, de la Llei d'enjudiciament civil i de la normativa tributària amb aquesta finalitat, la persona contribuent es pot aplicar una bonificació del 99% en la part de la quota que proporcionalment correspongui als dits béns o drets.\n2. La mateixa bonificació és aplicable als béns o drets de contingut econòmic que formin part del patrimoni protegit constituït a l'empara de la Llei 25/2010, del 29 de juliol, del llibre segon del Codi civil de Catalunya, relatiu a la persona i la família.\nArticle 2 modificat per art. 1 de la LLEI 2/2016, de 2 de novembre, de modificacions urgents en matèria tributària.\nArticle 3 derogat per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nSecció segona suprimida per art. 135.2 de la LLEI 2/2014, del 27 de gener, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic.\nArticle 4 derogat per art. 135.2 de la LLEI 2/2014, del 27 de gener, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic.\nArticle 5 derogat per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nArticle 6 derogat per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nArticle 7 derogat per DD.9 del DECRET LEGISLATIU 3/2008, de 25 de juny, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya.\nArticle 8 derogat per DD.9 del DECRET LEGISLATIU 3/2008, de 25 de juny, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya.\nArticle 9 derogat per DD.9 del DECRET LEGISLATIU 3/2008, de 25 de juny, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya.\nArticle 10 derogat per DD.9 del DECRET LEGISLATIU 3/2008, de 25 de juny, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya.\nArticle 11 derogat per DD.9 del DECRET LEGISLATIU 3/2008, de 25 de juny, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya.\nArticle 12 derogat per DD.9 del DECRET LEGISLATIU 3/2008, de 25 de juny, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya.\nArticle 13 derogat per DD.9 del DECRET LEGISLATIU 3/2008, de 25 de juny, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya.\nArticle 14 derogat per DD.9 del DECRET LEGISLATIU 3/2008, de 25 de juny, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya.\nEn els terminis i les condicions que s'estableixin per reglament, els notaris estan obligats a trametre per via telemàtica, a les delegacions de la Direcció General de Tributs i les oficines liquidadores, els documents a què fan referència els articles 32.3 de la Llei de l'Estat 29/1987, del 18 de desembre, de l'impost sobre successions i donacions, i 52 del text refós de la Llei de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats.\nEls honoraris dels liquidadors de districte hipotecari meritats com a conseqüència de llur intervenció en la gestió, la liquidació i la recaptació dels tributs cedits i la quantitat corresponent a la confecció dels efectes timbrats de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats s'han de fer efectius per minoració de la quantia total de la recaptació dels tributs corresponents.\nEls deutes derivats de les indemnitzacions per despeses d'aval i els interessos que en derivin es poden fer efectius per la via de la minoració en el compte d'ingressos en els termes que el Departament d'Economia i Finances determini.\n1. S'afegeixen tres apartats, del 3 al 5, a l'article 21 del Decret legislatiu 3/2002, del 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, amb el text següent:\n"3. El Govern ha de trametre al Parlament, amb periodicitat trimestral i dins els tres mesos següents a l'acabament del trimestre que correspongui, conjuntament amb l'estat d'execució del pressupost a què es refereix l'article 79, la informació sobre l'evolució de l'endeutament, classificada en:\n"a) Crèdits i préstecs bancaris a llarg termini.\n"b) Emissions de deute a llarg termini.\n"c) Crèdits i préstecs a curt termini.\n"d) Emissions de deute a curt termini.\n"4. Amb els mateixos terminis i periodicitat fixats per l'apartat 3, el Govern ha de trametre al Parlament la informació completa i necessària sobre l'evolució dels resultats no financers de la Generalitat i dels seus organismes autònoms, amb l'anàlisi, si escau, de les desviacions respecte a les previsions del pressupost.\n"5. Les entitats autònomes, les entitats públiques i les societats mercantils amb participació majoritària de la Generalitat han de trametre mensualment al Departament d'Economia i Finances un estat de llur situació financera, d'acord amb l'estructura que aquest determini."\n2. S'afegeix un apartat, el 4, a l'article 26 del Decret legislatiu 3/2002, amb el text següent:\n"4. El conseller o consellera d'Economia i Finances pot disposar la no-liquidació o, si escau, l'anul·lació i la baixa de la comptabilitat de les liquidacions de les quals resulten deutes inferiors a la quantia que es fixa com a insuficient per a cobrir el cost que l'exacció i la recaptació comporten."\n3. Es modifica la lletra a de l'apartat 4 de l'article 31 del Decret legislatiu 3/2002, que resta redactada de la manera següent:\n"a) El compte consolidat dels projectes relatius a la Generalitat i a les seves entitats autònomes, distingint separadament les operacions corrents i les de capital, tenint en compte la distribució sectorial i territorial de les despeses d'inversió. Els projectes d'inversió s'identifiquen mitjançant el codi d'actuació que tenen assignat, amb la finalitat d'establir-ne el seguiment pressupostari. Les modificacions dels programes d'inversió que impliquen l'inici de nous projectes requereixen l'assignació dels codis corresponents, d'acord amb el Departament d'Economia i Finances."\n4. Es modifica l'apartat 2 de l'article 50 del Decret legislatiu 3/2002, que resta redactat de la manera següent:\n"2. Els manaments de pagament que no puguin anar acompanyats dels documents justificatius quan s'expedeixin tenen el caràcter de manaments a justificar, sens perjudici de l'aplicació que calgui als crèdits pressupostaris corresponents.\n"Els lliuraments de fons poden tenir el caràcter de renovables, d'acord amb les normes següents:\n"a) La renovació s'efectua per l'import justificat, de manera que la quantitat lliurada romangui fixa al llarg de l'exercici.\n"b) Abans del lliurament de fons, s'ha d'efectuar la retenció del crèdit en els conceptes pressupostaris per als quals se sol·licita.\n"c) El règim de funcionament i els conceptes pressupostaris que es poden utilitzar han d'ésser fixats per ordre del Departament d'Economia i Finances."\n5. S'afegeix un apartat, el 6, a l'article 50 del Decret legislatiu 3/2002, amb el text següent:\n"6. Durant el mes següent a l'aprovació del pressupost, els departaments han d'efectuar l'autorització de despeses per l'import de l'anualitat de l'exercici dels compromisos pluriennals de despesa i per l'import dels contractes o els convenis d'abast anual relatius al funcionament dels serveis. El Departament d'Economia i Finances, amb l'informe previ de l'interventor o interventora delegat corresponent, pot efectuar una reserva de crèdit de les quantitats anteriors fins que es materialitzi l'autorització de despesa corresponent."\n6. S'afegeix un apartat, el 3, a l'article 57 del Decret legislatiu 3/2002, amb el text següent:\n"3. Correspon al Departament d'Economia i Finances vetllar per la coordinació de la gestió de tresoreria de les entitats autònomes i les empreses de la Generalitat. Amb aquesta finalitat, en l'estat de situació financera a què fa referència l'apartat 4 de l'article 21, les entitats a què fa referència han de trametre la informació de llur tresoreria."\nArticle 18 apartat 7 derogat per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nEs modifica l'article 35 de la Llei 31/2002, del 30 de desembre, de mesures fiscals i administratives, que resta redactat de la manera següent:\n"Article 35. Foment dels objectius socials en la contractació\n"1. En els termes establerts per aquest article, els departaments, els organismes autònoms i les empreses públiques de la Generalitat han de reservar determinats contractes administratius d'obres, subministraments o serveis a centres d'inserció laboral de disminuïts, empreses d'inserció sociolaboral regulades per la Llei 27/2002, del 20 de desembre, sobre mesures legislatives per a regular les empreses d'inserció sociolaboral, o a entitats sense ànim de lucre que tinguin com a finalitat la integració laboral o social de persones amb risc d'exclusió social, sempre que compleixin els requisits establerts per les normes de l'Estat i de la Generalitat que els siguin aplicables i que llur finalitat o llur activitat, d'acord amb llurs normes reguladores, estatuts o regles fundacionals, tingui relació directa amb l'objecte del contracte.\n"2. Els objectes contractuals susceptibles de reserva són les obres i els serveis de conservació i manteniment de béns immobles; els serveis de missatgeria, correspondència i distribució, d'arts gràfiques, de neteja i bugaderia, de restauració i de recollida i transport de residus, i els serveis i els subministraments auxiliars per al funcionament de l'Administració. No obstant això, els òrgans de contractació poden ampliar la reserva a altres objectes contractuals, depenent de l'adequació de les prestacions a les peculiaritats dels centres, les empreses i les entitats a què es refereix aquest article.\n"3. Els contractes reservats són exclusivament els adjudicats com a contracte menor o per procediment negociat per raó de la quantia econòmica, d'acord amb els llindars establerts per la legislació de contractes de les administracions públiques. Amb els mateixos límits quantitatius aplicables als procediments negociats, els òrgans de contractació poden no utilitzar els procediments derivats del sistema de contractació centralitzada quan es pretengui adjudicar, mitjançant reserva social, alguna de les prestacions a què fa referència l'apartat 2.\n"4. Els contractes reservats s'han de sotmetre sempre al règim jurídic establert per la normativa vigent reguladora de la contractació pública, sense que en cap cas es pugui requerir la constitució de garanties provisionals o definitives.\n"5. Les entitats a què fa referència l'apartat 1 que vulguin ésser contractades en compliment de les mesures regulades per aquest article s'han d'inscriure prèviament en el Registre de Licitadors de la Generalitat.\n"6. El Govern ha de fixar, a l'inici de cada exercici, la quantia econòmica de la reserva social que ha d'aplicar cada departament, incloent-hi els organismes o les empreses públiques vinculades o dependents. L'import fixat no ha de superar el 20% de l'import contractat l'exercici anterior mitjançant contractes menors o procediments negociats per raó de la quantia en els contractes que tenen per objecte les prestacions a què fa referència el primer incís de l'apartat 2.\n"7. Les entitats que integren l'Administració local de Catalunya poden aplicar la reserva social establerta per aquest article en els termes que estableixi l'acord corresponent del ple de la corporació."\n1. S'afegeix un apartat, el 5, a l'article 13 del Decret legislatiu 1/2002, del 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de patrimoni de la Generalitat de Catalunya, amb el text següent:\n"5. En els termes d'aquest article, el Govern, a proposta del conseller o consellera del Departament d'Economia i Finances, pot autoritzar els departaments perquè adquireixin immobles o construeixin edificis per a substituir els que actualment ocupen en règim de lloguer i, amb aquesta finalitat, pot acordar les modificacions pressupostàries que calguin."\n4. Es modifica l'article 21 del Decret legislatiu 1/2002, que resta redactat de la manera següent:\n"Per l'alienació de títols representatius de capital en empreses mercantils, hom s'ha d'atenir al que disposa el Decret legislatiu 2/2002, del 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei 4/1985, del 29 de març, de l'Estatut de l'empresa pública catalana."\n5. Es modifica l'apartat 1 de l'article 25 del Decret legislatiu 1/2002, que resta redactat de la manera següent:\n"1. No es poden gravar els béns o els drets del patrimoni de la Generalitat si no és amb els requisits exigits per a alienar-los.\n"Nogensmenys, el Govern, a proposta del Departament d'Economia i Finances, pot vincular els béns immobles de la Generalitat, qualsevol que en sigui l'afectació, al pagament d'una prestació periòdica de les que regula la legislació civil catalana sobre el dret de cens."\n6. S'afegeix un apartat, el 2, a l'article 35 del Decret legislatiu 1/2002, que resta redactat de la manera següent:\n"2. Els beneficiaris de l'adscripció i els cessionaris dels drets d'ús d'immobles que són propietat de la Generalitat han d'assumir el pagament de les obligacions tributàries que corresponen a la titularitat de l'immoble."\n7. Es modifica l'apartat 1 de l'article 37 del Decret legislatiu 1/2002, que resta redactat de la manera següent:\n"1. El Departament d'Economia i Finances ha de portar l'inventari general del patrimoni de la Generalitat, que ha de comprendre els béns immobles de domini públic i patrimonials, els béns mobles i també els drets sobre béns immobles i mobles, els drets immaterials de la propietat industrial i intel·lectual i els títols valors, tant si són de propietat de la Generalitat com si són de propietat d'organismes autònoms o pertanyen a ens públics o empreses públiques."\nArticle 20 apartats 2, 3 derogat per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nS'afegeix un apartat, el 7, a l'article 51 de la Llei 15/1990, del 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya, amb el text següent:\n"7. El Servei Català de la Salut, amb l'informe previ favorable del Departament d'Economia i Finances, mitjançant una autorització del Govern, pot vincular els béns immobles que formin part del seu patrimoni, qualsevol que en sigui l'afectació, al pagament d'una prestació periòdica de les que regula la legislació civil catalana sobre el dret de cens. El capital obtingut s'ha de destinar a finançar les operacions relacionades amb els serveis sanitaris."\n3. Es modifica la lletra f de l'apartat 2 de l'article 22 del Decret legislatiu 4/2002, que resta redactada de la manera següent:\n"f) La direcció superior i la contractació del personal de l'Institut Català de Finances, i també la lliure designació dels responsables de les diferents àrees funcionals."\n4. Es modifica la lletra g de l'apartat 2 de l'article 22 del Decret legislatiu 4/2002 i se n'hi afegeix una altra, la h, les quals resten redactades de la manera següent:\n"g) L'organització i l'estructuració internes de l'Institut Català de Finances en les àrees funcionals que consideri més adequades perquè acompleixi més bé l'activitat ordinària.\n"h) L'exercici de les facultats que li delegui la Junta de Govern."\nArticle 22 apartats 1, 2, 5, 6 derogat per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nArticle 23 derogat per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nArticle 24 derogat per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nArticle 25 derogat per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nEs modifica la lletra a de l'apartat 1 de l'article 6 de la Llei 20/2000, del 29 de desembre, de creació de l'Institut Català de les Indústries Culturals, que resta redactada de la manera següent:\n"a) És presidit pel secretari o secretària general de Cultura."\nArticle 27 derogat per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nEs modifiquen determinades quanties de les tarifes per serveis generals i serveis específics que presta directament Ports de la Generalitat dels apartats corresponents de l'annex 1 de la Llei 5/1998, del 17 d'abril, de ports de Catalunya, les quals resten fixades en els imports següents:\nApartat 3.1.4 de la tarifa G-1, entrada i estada de vaixells: 10,99 euros per cada 100 tones de registre brut (o per cada 100 unitats d'arqueig) o fracció.\nApartat 3.2.4 de la tarifa G-2, atracada: 1,42 euros.\nApartat 3.5.4 de la tarifa G-5, embarcacions esportives:\nServeis (per cada 10 metres quadrats i per períodes de 24 hores): utilització de l'aigua del port, 0,52 euros; ancoratge amb morts, 1,05 euros; atracada en punta, 1,26 euros; atracada de costat, 3,45 euros, i avarada en zona de terra, 0,52 euros.\nServeis addicionals (per cada 10 metres quadrats i per períodes de 24 hores): atracada amb amarra a mort, 0,31 euros; preses d'aigua, 0,31 euros; recollida d'escombraries, 0,21 euros; vigilància general de la zona, 0,21 euros; atracada o fondeig en instal·lacions exclusivament de temporada, 0,42 euros; preses d'energia elèctrica, 0,21 euros; cabrestants i escales en zones d'avarada, 0,21 euros, i personal d'ajuda en zones d'avarada, 0,42 euros.\nApartat 4.1.4, punt 1 de la tarifa E-1, utilització de maquinària i utillatge portuaris:\nHora de grua de més de 12 tones: 103,00 euros.\nApartat 4.2.4, punt 1 de la tarifa E-2, utilització de superfícies d'emmagatzematge, de locals i d'edificis:\nMercaderies. Zones de trànsit. Superfície descoberta (per cada 10 metres quadrats i per dia natural o fracció): de 4 a 10 dies, 0,21 euros; d'11 a 17 dies, 0,31 euros; de 18 en endavant, 0,84 euros; zona d'emmagatzematge, 0,21 euros.\nMercaderies. Zones de trànsit. Superfície coberta (per cada 10 metres quadrats i per dia natural o fracció): d'1 a 3 dies, 0,31 euros; de 4 a 10 dies, 0,52 euros; d'11 a 17 dies, 1,05 euros; de 18 en endavant, 2,09 euros; zona d'emmagatzematge, 0,42 euros.\nAltres utilitzacions: temporada alta (de l'1 de juny al 30 de setembre), 2,62 euros; temporada baixa, 1,26 euros.\nApartat 4.4.4 de la tarifa E-4, servei d'elevació, reparació i conservació:\na) Rampa d'avarada: 6,30 euros per operació.\nb) Carros d'avarada: hissada o avarada, 0,63 euros per metre lineal d'eslora per mànega; estada a la zona de reparació, 0,31 euros per dia i per metre lineal d'eslora per mànega.\nc) Pòrtics elevadors: hissada o avarada, 14,55 euros per metre d'eslora; immobilització, 19,43 euros l'hora; estada a la zona de reparació, 2,19 euros per dia i per metre lineal d'eslora.\nd) Grues fixes: operació amb grua fixa menys de 30 minuts, 18,87 euros; operació amb grua fixa més de 30 minuts, 9,44 euros per cada mitja hora o fracció d'excés; estada, 0,21 euros per metre quadrat i per dia.\ne) Altres serveis: recollida de deixalles, 1,49 euros per metre d'eslora i per setmana o fracció; subministrament d'energia i aigua, 0,35 euros per metre d'eslora i per dia; lloguer de màquina de neteja a pressió, 25,41 euros l'hora.\nEs modifica l'apartat 3 de l'article 50 de la Llei 31/2002, que resta redactat de la manera següent:\n"3. L'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament és adscrita al departament que tingui atribuïda la funció en l'àmbit de la política de cooperació al desenvolupament, mitjançant la unitat directiva d'aquest departament que executa aquestes competències, el qual n'estableix les directrius i exerceix el control d'eficàcia i eficiència sobre la seva activitat."\nArticle 30 derogat per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nEs modifica la lletra b de l'article 31 del Decret legislatiu 1/1997, del 31 d'octubre, pel qual s'aprova la refosa en un text únic dels preceptes de determinats textos legals vigents a Catalunya en matèria de funció pública, que resta redactada de la manera següent:\n"b) Les modificacions produïdes per la variació del nombre de llocs i les modificacions del grup, del complement de destinació i del complement específic dels llocs de treball inclosos en les relacions inicials."\nS'afegeix una disposició transitòria, la tretzena, al Decret legislatiu 1/1997, amb el text següent:\n"1. També podrà prendre part en els processos de funcionarització del personal laboral que són regulats per les disposicions transitòries desena i dotzena el personal que tingui suspès el seu contracte perquè té excedència voluntària per incompatibilitat o per interès particular.\n"2. El personal que compleixi els requisits per a acollir-se als corresponents processos de funcionarització en aplicació d'aquesta disposició transitòria i superi les proves selectives que s'estableixin resta, respecte al cos o l'escala de personal funcionari al qual hagi accedit, en situació d'excedència voluntària i pot reingressar en el cas que hi hagi una vacant dotada pressupostàriament."\n1. Les retribucions del personal de la Sindicatura de Comptes de Catalunya, inclosos els triennis, són les que corresponen en funció de l'equiparació establerta per l'article 27 de la Llei 6/1984, del 5 de març, de la Sindicatura de Comptes, segons el text establert per la Llei 15/1991, del 4 de juliol. Aquesta disposició s'ha d'aplicar, pel que fa als triennis, als membres dels òrgans de la Sindicatura de Comptes de Catalunya que tinguin la condició de funcionaris.\n2. Les garanties establertes per la disposició addicional onzena del Decret legislatiu 1/1997 també són aplicables, en els mateixos termes, als funcionaris de carrera que exerceixin o hagin exercit durant més de dos anys seguits o tres amb interrupció el càrrec de síndic de la Sindicatura de Comptes de Catalunya, nomenats per resolució del Ple del Parlament.\nEs modifica l'article 7 de la Llei 21/1987, del 26 de novembre, d'incompatibilitats del personal al servei de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, que resta redactat de la manera següent:\n"1. El personal inclòs en l'àmbit d'aquesta Llei que, per raó del càrrec o per designació o nomenament, pertanyi a consells d'administració o a òrgans de govern d'entitats o empreses públiques o privades en representació del sector públic pot percebre únicament les dietes i les indemnitzacions derivades de la seva assistència en la quantia establerta en el règim general de dietes i indemnitzacions de la Generalitat de Catalunya o de la corporació local de què es tracta.\n"2. Hom no pot pertànyer a més de dos consells d'administració o a òrgans de govern fixats per l'apartat 1, llevat que aquesta pertinença ho sigui en virtut del càrrec o bé sigui determinada pel Govern o pel ple de la corporació local de què es tracti.\n"3. El Govern, a proposta del Departament d'Economia i Finances, o el ple de la corporació han de determinar l'import de les dietes o les indemnitzacions a percebre per la pertinença als òrgans de govern de les entitats o de les empreses públiques o privades a què es refereix l'apartat 1 d'aquest article, i també el seu règim de control. També ho han de determinar per als casos de pertinença a qualssevol altres òrgans col·legiats d'aquesta Administració o d'una de diferent.\n"4. En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat, l'import de les dietes o les indemnitzacions que per qualsevol concepte es percebin no poden ésser superiors en termes anuals al 30% de les retribucions brutes que la persona afectada hagi de rebre per aquest període. El percentatge pot ésser modificat per la llei de pressupostos."\n1. Es modifica l'article 18 bis de la Llei 5/1994, del 4 de maig, de regulació dels serveis de prevenció i extinció d'incendis i de salvaments de Catalunya, que resta redactat de la manera següent:\n"1. El personal del Cos de Bombers de la Generalitat que tingui un mínim de dos anys d'antiguitat de servei actiu en la categoria immediatament inferior, que hagi superat prèviament un curs de capacitació de caràcter selectiu impartit per l'Escola de Bombers i Seguretat Civil de Catalunya i que tingui la titulació adequada pot accedir a la categoria de bomber o bombera de primera per promoció interna, mitjançant concurs oposició.\n"2. També pot accedir a aquesta categoria el personal del Cos de Bombers que no disposi de la titulació requerida si compleix la resta de requisits establerts per l'apartat 1, té una antiguitat de deu anys en l'escala bàsica o de cinc anys en aquesta escala i ha superat un curs de formació que pot constituir-se com una ampliació del curs específic de formació exigible en tots els casos.\n"3. El personal funcionari que accedeix a la categoria de bomber o bombera de primera, si compleix els requisits que s'estableixin, resta destinat de manera definitiva al mateix lloc de treball que ocupava."\n2. Es modifica l'article 19 de la Llei 5/1994, que resta redactat de la manera següent:\n"El personal del Cos de Bombers de la Generalitat que tingui un mínim de dos anys d'antiguitat de servei actiu en la categoria immediatament inferior i que hagi superat o superi un curs de capacitació de caràcter selectiu impartit per l'Escola de Bombers i Seguretat Civil de Catalunya pot accedir a la categoria de caporal o caporala per promoció interna, mitjançant concurs oposició."\n3. Es modifica l'article 20 de la Llei 5/1994, que resta redactat de la manera següent:\n"El personal del Cos de Bombers de la Generalitat que tingui un mínim de dos anys d'antiguitat de servei actiu en la categoria immediatament inferior i que hagi superat o superi un curs de capacitació de caràcter selectiu impartit per l'Escola de Bombers i Seguretat Civil de Catalunya pot accedir a la categoria de sergent o sergenta per promoció interna, mitjançant concurs oposició."\n4. Es modifica l'article 20 bis de la Llei 5/1994, que resta redactat de la manera següent:\n"El personal del Cos de Bombers de la Generalitat que tingui un mínim de dos anys d'antiguitat de servei actiu en la categoria immediatament inferior i que hagi superat o superi un curs de capacitació de caràcter selectiu impartit per l'Escola de Bombers i Seguretat Civil de Catalunya pot accedir a la categoria d'oficial o oficiala per promoció interna, mitjançant concurs oposició."\nS'afegeix una nova disposició addicional, la sisena, a la Llei 10/1994, de l'11 de juliol, de la Policia de la Generalitat-Mossos d'Esquadra, amb el text següent:\n"1. Els funcionaris del Cos de Mossos d'Esquadra de les categories de mosso o mossa i caporal o caporala de l'escala bàsica es classifiquen, a efectes administratius de caràcter econòmic, en el grup C, d'acord amb el que estableix l'article 19 del Decret legislatiu 1/1997, del 31 d'octubre, pel qual s'aprova la refosa en un text únic dels preceptes de determinats textos legals vigents a Catalunya en matèria de funció pública.\n"2. L'aplicació d'aquesta mesura comporta que la diferència retributiva del sou base resultant de la classificació en el grup C es dedueix del complement específic de la corresponent relació de llocs de treball.\n"3. Els triennis perfets en l'escala bàsica amb anterioritat a l'aplicació del canvi de classificació a què fa referència aquesta disposició s'han de valorar d'acord amb el grup de classificació al qual pertanyia el funcionari o funcionària en el moment que foren perfets, d'entre els establerts per l'article 19 del Decret legislatiu 1/1997.\n"4. Les persones aspirants a la categoria de mosso o mossa, durant la realització del curs selectiu a l'Escola de Policia de Catalunya, han de percebre les retribucions bàsiques corresponents al grup D."\n1. Els funcionaris dels cossos de metges, farmacèutics i practicants titulars de la sanitat local, en el marc del que disposa l'article 2.3 de l'Estatut marc del personal estatutari dels serveis de salut, poden sol·licitar voluntàriament perllongar llur permanència en el servei actiu, com a màxim, fins que compleixin els setanta anys d'edat, dins els dos mesos anteriors a la data de compliment dels seixanta-cinc anys. La permanència en el servei actiu ha d'ésser autoritzada pel departament competent en aquesta matèria, en funció de les necessitats del sistema sanitari públic, i articulada en el marc del pla d'ordenació de recursos humans que resulti afectat o l'instrument de gestió equivalent.\n2. La pròrroga en el servei actiu, a instància de la persona interessada, és procedent si en el moment de complir l'edat de jubilació forçosa li manquen sis anys o menys de cotització per a causar la pensió de jubilació. Aquesta pròrroga no es pot perllongar més enllà del dia en què la persona interessada completi el temps de cotització necessari per a causar la pensió de jubilació, en el règim que li sigui aplicable, sigui quin en sigui l'import, i la seva concessió ha d'ésser supeditada al fet que resti acreditat que té la capacitat funcional necessària per a exercir la professió o les activitats corresponents al seu nomenament.\n3. La persona interessada que, en el moment de l'entrada en vigor d'aquesta Llei, hagi complert els seixanta anys d'edat, pot perllongar voluntàriament la seva edat de jubilació fins a assolir el temps màxim de cotització en el sistema de previsió social al qual estigui acollit, amb el límit dels setanta anys d'edat i sempre que resti acreditat que té la capacitat funcional necessària per a exercir la professió o desenvolupar les activitats corresponents al seu nomenament.\nArticle 38 derogat per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nArticle 39 derogat per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nArticle 40 derogat per DD.1.d de la LLEI 12/2009, del 10 de juliol, d'educació.\nEs modifica l'apartat 2 de l'article 14 de la Llei 2/1983, del 2 de març, d'alta muntanya, que resta redactat de la manera següent:\n"2. La composició del Consell General de Muntanya ha d'ésser determinada pel Govern a proposta del Departament de Política Territorial i Obres Públiques. En qualsevol cas, en aquest Consell hi ha d'haver representants de l'Administració local i dels diferents departaments de l'Administració de la Generalitat vinculats amb les actuacions de muntanya."\n1. Es modifiquen les lletres b i c de l'apartat 1 de l'article 14 de la Llei 4/1993, del 18 de març, del sistema bibliotecari de Catalunya, que resten redactades de la manera següent:\n"b) La vicepresidència primera, que correspon al director o directora general competent en matèria de patrimoni cultural; la vicepresidència segona, que correspon al president o presidenta de l'Institut d'Estudis Catalans, i la vicepresidència tercera, que correspon al director o directora de la Biblioteca de Catalunya.\n"c) Els vocals següents, nomenats pel conseller o consellera de Cultura: els directors de les diferents unitats de la Biblioteca de Catalunya; quatre vocals a proposta del director o directora general competent en matèria de patrimoni cultural; dos vocals a proposta de l'Institut d'Estudis Catalans; dos vocals a proposta del Consell Interuniversitari; un vocal a proposta de l'Ajuntament de Barcelona, i un vocal a proposta del Col·legi Oficial de Bibliotecaris-Documentalistes de Catalunya."\n2. Es modifica l'article 15 de la Llei 4/1993, que resta redactat de la manera següent:\n"Article 15. El director o directora\n"El director o directora, que és nomenat pel conseller o consellera de Cultura, té les funcions següents:\n"a) Exercir la direcció de l'entitat, establir les directrius tècniques per a la prestació de serveis i fixar els criteris generals d'organització.\n"b) Representar el centre i exercir-ne les accions judicials i administratives.\n"c) Formalitzar els contractes i autoritzar les despeses.\n"d) Dirigir el personal.\n"e) Coordinar l'activitat de les diferents unitats en què s'estructura la Biblioteca de Catalunya.\n"f) Acordar les adquisicions de material bibliogràfic.\n"g) Proposar al Consell Rector el pla anual d'actuacions, la memòria sobre la gestió i l'avantprojecte de pressupost.\n"h) Qualsevol altra que el Consell Rector li encomani i, en general, totes les que no hagin estat assignades expressament a altres òrgans."\nArticle 43 derogat per DD.b de la LLEI 6/2007, del 17 de juliol, del Centre d'Estudis d'Opinió.\nArticle 44 derogat per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nArticle 45 derogat per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nArticle 46 derogat per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nArticle 47 derogat per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\n1. Es modifica l'apartat 1 de la disposició addicional tercera de la Llei 13/2002, del 21 de juny, de turisme de Catalunya, que resta redactat de la manera següent:\n"1. Un cop aprovades les disposicions reglamentàries i amb la sol·licitud prèvia dels ajuntaments interessats, el departament competent en matèria de turisme pot iniciar els tràmits per a la declaració de municipis turístics i per a la resta de les declaracions turístiques contingudes en el títol II d'aquesta Llei. En conseqüència, se suspenen les declaracions fetes fins al desenvolupament reglamentari preceptiu."\n2. Es modifica l'apartat 2 de la disposició addicional tercera de la Llei 13/2002, que resta redactat de la manera següent:\n"2. En el termini de tres anys a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta Llei, el departament competent en matèria de turisme ha d'elaborar un mapa turístic de Catalunya, en el qual han de constar els municipis, les comarques i les altres àrees territorials de caràcter turístic. El mapa s'ha d'incloure dins el Pla de turisme de Catalunya."\n3. Es modifica la disposició addicional quarta de la Llei 13/2002, que resta redactada de la manera següent:\n"El Pla de turisme de Catalunya s'ha de redactar en el termini de tres anys a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta Llei."\n1. Es modifica l'article 13 de la Llei 10/1999, del 30 de juliol, sobre la tinença de gossos considerats potencialment perillosos, que resta redactat de la manera següent:\n"Article 13. Òrgans competents\n"La competència per a imposar les sancions establertes per la comissió de les infraccions tipificades per aquesta Llei correspon als òrgans següents:\n"a) Als alcaldes, per la comissió d'infraccions de caràcter lleu.\n"b) Al ple de l'ajuntament, per la comissió d'infraccions de caràcter greu i molt greu."\n2. L'exercici de la potestat sancionadora per la comissió de les infraccions tipificades per la Llei de l'Estat 50/1999, del 23 de desembre, sobre el règim jurídic de la tinença d'animals potencialment perillosos, i el Reial decret 287/2002, del 22 de març, que la desenvolupa, correspon als òrgans següents dels ajuntaments:\n1. El Departament de Governació i Administracions Públiques ha de redactar un informe anual sobre totes les partides del pressupost de la Generalitat destinades a ens locals, indicant en cada cas la finalitat, els criteris i els procediments d'assignació o de distribució als ens locals destinataris d'aquestes partides i l'òrgan responsable de fer-ne la gestió.\n2. Els ens locals poden participar, mitjançant la Comissió de Cooperació Local de Catalunya, en la formulació dels programes de subvencions destinats a llurs inversions finançades amb càrrec als pressupostos de la Generalitat. Les bases reguladores d'aquests programes han d'incorporar l'emissió d'un informe de la Comissió com a tràmit previ a la resolució corresponent. El que estableix aquest apartat no és aplicable als casos de línies d'ajut o programes la normativa reguladora dels quals estableix un òrgan específic de participació dels ens locals com a tràmit previ a la resolució corresponent. En aquests casos, és suficient informar la Comissió de Cooperació Local de les subvencions atorgades.\n3. El Govern, sens perjudici del que estableix l'apartat 2, amb l'informe previ de la Comissió de Cooperació Local de Catalunya, ha d'establir la integració en el Pla únic d'obres i serveis de Catalunya dels programes de subvencions que, per la pluralitat dels destinataris, l'objecte i les característiques tècniques, es poden desenvolupar mitjançant aquest instrument de cooperació econòmica. Aquesta integració s'ha de fer sens perjudici que es pugui mantenir, si escau, la gestió administrativa i econòmica en el departament o l'organisme corresponent.\nLa Programació universitària de Catalunya és un instrument bàsic d'ordenació del sistema universitari de Catalunya, marcat per la integració de les universitats en el nou espai europeu d'educació superior. En el cas que de la Programació universitària de Catalunya derivin despeses associades a la implantació de nous estudis, s'ha d'autoritzar la corresponent despesa pluriennal per al període d'implantació.\n1. Les persones usuàries del servei de transport públic de viatgers subjecte a règim tarifari han de disposar, per a accedir a aquests serveis, d'un bitllet o d'un títol de transport adequat de conformitat amb les condicions aplicables en cada moment.\n2. Es considera que una persona usuària fa un ús indegut del servei quan es troba en algun dels supòsits següents:\nb) Viatja amb un títol de transport que no és vàlid per a les característiques del trajecte o de la persona usuària.\nc) Viatja amb un títol de transport integrat validat a l'inici del desplaçament però no validat en el transbordament.\nd) Viatja utilitzant un bitllet o un títol de transport manipulat o falsificat.\n3. En el cas que l'usuari o usuària viatgi sense bitllet, amb un títol de transport no validat o amb un títol de transport no vàlid per a les característiques del trajecte o de l'usuari o usuària, s'han d'adoptar les mesures següents:\na) El personal de l’empresa operadora ha de requerir a l’usuari o usuària l’abonament d’una percepció mínima de 100 euros. A aquest efecte, el personal de l’empresa operadora ha d’expedir el document justificatiu corresponent a la percepció mínima. Aquest import s’ha d’abonar en un termini de trenta dies a comptar de la intervenció del personal de l’empresa operadora. Si la percepció mínima és abonada de manera immediata, o en un termini de dos dies hàbils des de la seva emissió, l’import es redueix d’un 50%.\nb) En el cas que l'usuari o usuària no efectuï el pagament immediat de la percepció mínima, el personal de l'empresa operadora ha de sol·licitar que s'identifiqui per tal de gestionar-ne el cobrament. En el cas que no s'efectuï el pagament durant els trenta dies posteriors a la intervenció, l'Administració titular del servei ha de tramitar el procediment sancionador corresponent, sempre que l'actuació de l'usuari o usuària constitueixi una infracció administrativa d'acord amb la normativa de transport aplicable.\nc) En el cas que l'usuari o usuària es negui a abonar la percepció mínima o a identificar-se adequadament, el personal de l'empresa operadora pot sol·licitar l'auxili del personal de seguretat o dels agents de l'ordre públic perquè l'identifiquin, sens perjudici de la facultat de requerir-li que abandoni el mitjà de transport o les instal·lacions.\n5. En el cas que hom viatgi amb un títol de transport integrat validat a l'inici del desplaçament però no validat en el transbordament, el personal de l'empresa operadora ha de requerir a la persona usuària l'abonament d'una percepció equivalent al preu del bitllet senzill d'una zona tarifària.\n6. En el cas que es viatgi utilitzant un bitllet o un títol de transport que presenti indicis d'haver estat manipulat o falsificat, el personal de l'empresa operadora ha de retenir el bitllet o el títol de transport i ha de requerir a la persona usuària que s'identifiqui als efectes de cursar la denúncia corresponent. Posteriorment, s'ha d'indicar a la persona usuària que abandoni el vehicle o les instal·lacions del servei. Si la persona usuària es nega a identificar-se, el personal de l'empresa operadora ha de sol·licitar l'auxili del personal de seguretat o dels agents de l'ordre públic perquè la identifiquin, sens perjudici de la facultat de requerir a la persona usuària que abandoni el mitjà de transport o les instal·lacions.\n8. En el cas que la percepció mínima hagi estat imposada a una persona per viatjar amb un títol de transport de tarifació social, un títol específic per a famílies nombroses o per a famílies monoparentals sense el carnet que acrediti el dret a obtenir-lo, la percepció mínima es deixarà sense efecte si la persona aporta la documentació acreditativa corresponent en un termini de 48 hores.\n9. En el cas que la percepció mínima hagi estat imposada a una persona menor d’edat, les empreses operadores de transport públic l’han de notificar formalment als seus tutors legals, i han d'atorgar la possibilitat d’abonar-ne l’import amb la bonificació del 50% en un termini de trenta dies.\nArticle 52 Apartat 3.a modificat per art. 85.1 de la LLEI 3/2015, de l'11 de març, de mesures fiscals, financeres i administratives.\nArticle 52 Apartat 7 afegit per art. 52.2 de la LLEI 26/2009, del 23 de desembre, de mesures fiscals, financeres i administratives. (Correcció d'errades en el DOGC núm. 5553, pàg. 4269, de 26.1.2010, en el DOGC núm. 5567, pàg. 10390, de 15.2.2010 i en el DOGC núm. 5718, pàg. 69078, de 20.9.2010).\n1. És una infracció lleu utilitzar de manera indeguda el servei de transport públic de viatgers subjecte a règim tarifari en els termes establerts per l'article 52.2.\n2. La infracció a què es refereix aquest article és sancionada amb una multa de fins a 600 euros.\n3. El termini màxim per a resoldre el procediment sancionador i notificar-ne la resolució a la persona denunciada és d’un any.\nArticle 53 Apartat 3 modificat per art. 85.4 de la LLEI 3/2015, de l'11 de març, de mesures fiscals, financeres i administratives.\n1. El que estableixen els articles 52 i 53 és aplicable directament als serveis de transport ferroviari i també als serveis de transport públic de viatgers per carretera subjectes a règim tarifari de competència de la Generalitat.\n2. Els ens locals poden aplicar el règim establert pels articles 52 i 53 en els termes que disposin llurs ordenances.\nLes quantitats recaptades procedents de sancions administratives i les derivades de resolucions judicials dins l'àmbit de la protecció de la salut s'afecten a actuacions tendents a la millora del control sanitari i la protecció de la salut, per una quantia igual a l'excés sobre la quantitat recaptada en l'exercici anterior, incrementada en l'índex de preus de consum.\nLes quantitats recaptades procedents de les sancions imposades en matèria de control, regularitat i qualitat del subministrament d'energia elèctrica a Catalunya s'afecten a finançar actuacions vinculades amb el sector elèctric. Aquestes quantitats recaptades són objecte de generació de crèdits en les partides corresponents de la Direcció General d'Energia, Mines i Seguretat Industrial, del Departament de Treball i Indústria, per una quantia igual a l'excés sobre la quantitat recaptada en l'exercici anterior, incrementada en l'índex de preus de consum.\nLes quantitats recaptades procedents de les sancions imposades en matèria de mineria s'afecten a finançar actuacions vinculades amb la seguretat minera i la investigació de recursos minerals. Aquestes quantitats recaptades són objecte de generació de crèdits en les partides corresponents de la Direcció General d'Energia, Mines i Seguretat Industrial, del Departament de Treball i Indústria, per una quantia igual a l'excés sobre la quantitat recaptada en l'exercici anterior, incrementada en l'índex de preus de consum.\nEl deu per cent de l'import de les sancions econòmiques per infraccions en matèria de prevenció de riscos laborals recaptades en l'exercici pressupostari anterior pel departament competent en matèria de relacions laborals s'ha de consignar en el pressupost de despeses per a ésser destinat a les actuacions preventives que programa aquest departament, competent en l'execució de polítiques de prevenció de riscos laborals, per mitjà de les accions que duu a terme l'Institut Català de Seguretat i Salut Laboral en matèria preventiva.\nArticle 58 modificat per article 230 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nArticle 58 modificat per art. 23 de la LLEI 12/2004, de 27 de desembre, de mesures financeres.\nArticle 58 modificat per art. 19 de la LLEI 21/2005, de 29 de desembre, de mesures financeres. (Correcció d'errades en el DOGC núm. 4566, pàg. 5567, de 6.2.2006).\nEls rendiments derivats de l'impost sobre les vendes minoristes de determinats hidrocarburs queden afectats totalment al finançament de despeses sanitàries determinades amb criteris objectius.\nDisposició addicional Segona derogada per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nDisposició addicional Tercera derogada per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nDisposició addicional Quarta derogada per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nDisposició addicional Cinquena derogada per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nDisposició addicional Sisena derogada per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nDisposició addicional Setena derogada per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nS'autoritza el conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques a participar, en representació de la Generalitat, com a vocal i vicepresident, en el consell d'administració de la societat Barcelona Sagrera Alta Velocitat, SA.\nDisposició transitòria Primera derogada per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nEl que estableix l'article 55 és aplicable als expedients sancionadors que s'iniciïn a partir de l'1 de gener de 2004 o els que es cloguin per una resolució dictada a partir d'aquesta data, amb independència del moment en el qual s'hagin iniciat.\nEl termini per a resoldre i notificar els procediments de concessió d'indemnitzacions s'amplia a sis mesos més, a comptar de l'endemà de la finalització del dit termini, establert per l'article 1 de la Llei 16/2001, de 29 de novembre, d'ampliació dels terminis de resolució del procediment i de presentació de sol·licituds concedits pel Decret 288/2000, de 31 d'agost, pel qual s'estableixen els requisits per regular les indemnitzacions de les persones incloses en els supòsits previstos per la Llei 46/1977, de 15 d'octubre, d'amnistia, i excloses dels beneficis de la disposició addicional divuitena dels pressupostos generals de l'Estat per als períodes 1990 i 1992.\n1. Es deroga la disposició addicional sisena de la Llei 5/1994, del 4 de maig, de regulació dels serveis de prevenció i extinció d'incendis i de salvaments de Catalunya.\n2. Es deroguen la Llei 25/1991, del 13 de desembre, per la qual es crea l'Institut Català del Voluntariat, i les normes de desplegament de la dita llei.\n3. Es deroguen la disposició addicional sisena del Decret 68/2004, del 20 de gener, d'estructuració i de reestructuració de diversos departaments de l'Administració de la Generalitat, i l'Ordre de 30 de novembre de 1998, per la qual es modifiquen l'article 19 de l'Ordre de 21 de juny de 1982 i l'article 23 de l'Ordre de 17 de març de 1986, en matèria de concessió en l'àmbit de la inspecció tècnica de vehicles i de la seguretat, qualitat i normativa industrial.\n4. Es deroguen els capítols I, II i X del títol VI, l'apartat 3 de l'article 169 del capítol V del títol VII i l'apartat 5 de l'article 220 del capítol I del títol VIII de la Llei 15/1997, del 24 de desembre, de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya.\n5. Es deroga l'article 61 de la Llei 31/2002, del 30 de desembre, de mesures fiscals i administratives.\n6. Resten derogades totes les altres disposicions de rang igual o inferior que contradiguin el que estableix aquesta Llei, s'hi oposin o hi resultin incompatibles.\nEs faculta el conseller o consellera d'Economia i Finances perquè, mitjançant una ordre, determini i reguli els períodes i els procediments de liquidació dels honoraris dels liquidadors de districte hipotecari meritats com a conseqüència de llur intervenció en la gestió, la liquidació i la recaptació dels tributs cedits o de les quantitats corresponents a la confecció dels efectes timbrats de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats a què fa referència l'article 16.\nDisposició final Segona derogada per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nDisposició final Tercera derogada per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nDisposició final Quarta derogada per Annex D) .7 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\n1. Els imports de les quotes de la taxa d'inspecció i control sanitaris d'animals i de llurs productes establerts per l'article 10, apartats 1, 2, 3, 4, 5 i 6, són aplicables a partir del primer dia del trimestre natural següent a la data d'entrada en vigor d'aquesta Llei.\n2. L'obligació establerta per l'article 20.6, pel qual s'afegeix un apartat 2 a l'article 35 del Decret legislatiu 1/2002, del 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de patrimoni de la Generalitat de Catalunya, és exigible:\nModificada per la RESOLUCIÓ TES/3013/2011, de 21 de desembre, d'actualització de la quantia de la percepció mínima aplicable a les persones usuàries del servei de transport públic de viatgers que viatgin sense bitllet o amb un títol de transport no validat o no vàlid per a les característiques del trajecte o de la persona usuària.\nS'actualitza la quantia de la percepció mínima aplicable a les persones usuàries del servei de transport públic de viatgers que viatgin sense bitllet o amb un títol de transport no validat o no vàlid per a les característiques del trajecte o de la persona usuària, fixant-la en un import de 100 euros. Aquest import és aplicable a partir de l'1 de febrer de 2012.


Estàs mirant la portada 2012-12-16 | Portada Esports | Torna a l'Hemeroteca\nSant Cugat demostra la seva solidaritat amb La Marató\nSant Cugat s'ha bolcat aquest diumenge en La Marató de TV3 amb gimcanes, exhibicions i competicions esportives, espectacles i actes simbòlics que han servit per recaptar fons que s'han destinat íntegrament a la fundació de La Marató.\nPublicat: el 16/des/12 | Article complet | Societat | Societat\nL'esperit nadalenc impregna Sant Cugat\nEl programa d'activitats organitzat per aquest Nadal ha arrencat aquest cap de setmana amb una desena de propostes.\n'Econens' uneix les famílies a través de l'ecologia\nEcologia i família s'han donat la mà aquest diumenge en l'activitat 'Econens', una proposta de l'Institut de la Infància que ha transmès valors com la sostenibilitat i el reciclatge a través de tallers i jocs per a tothom.\nUna simulació de l'estació de FGC de Sant Cugat, a benefici de la ciència\nUna simulació de l'estació de Ferrocarrils de la Generalitat (FGC) de Sant Cugat serveix com a prototip per posar a prova un sistema d'estalvi energètic.\nPublicat: el 16/des/12 | Article complet | Economia | Economia\nEls cors Infantil i Aglepta avancen el Nadal per una causa solidària\nEl Cor Aglepta i el Cor Infantil Sant Cugat han unit les seves veus en el tradicional concert de Nadal per recaptar fons per a l'ONG local Petits Músics del Món i el seu projecte 'Aprèn a cooperar'.\nEls pallassos arriben per Nadal a la Floresta\nPublicat: el 16/des/12 | Article complet | Cultura\nL'espectacle familiar 'Truita d'estels' aterra avui a la Casa de Cultura\nFirat mostra les seves creacions al carrer\nEl grup Boleros en femení actua avui a El Siglo Mercantic\nLa Floresta i les Planes celebren el Nadal amb la Fira de Santa Llúcia\nLes Planes fa cagar el tió avui\nPublicat: el 16/des/12 | Article complet | Societat\n'Pinzellades' a Cugat tv


Un 'youtuber' britànic arrisca la vida per enfilar-se a la Catedral i l'Hotel Arts Un ‘youtuber’ britànic arrisca la vida per enfilar-se a la Catedral i l’Hotel Arts – Tot Barcelona | Notícies i Informació d'actualitat a Barcelona\nUn ‘youtuber’ britànic arrisca la vida per enfilar-se a la Catedral i l’Hotel Arts\nEl jove ha passat la nit dins del temple i ha pujat als pinacles | També s'ha fotografiat penjat d'una grua a gran alçada amb una sola mà\nRedacció 05/03/2020 9:44 pm\nEl ‘youtuber’ britànic Nuisance ha inclòs Barcelona a la seva llista de destins on ha arriscat la vida per enfilar-se i fotografiar-se a gran alçada. El jove ha escalat la Catedral i hauria dormit a l’interior del temple, segons les Instagram Stories que ha penjat aquest dijous. Ha intentat pujar al pinacle major –restaurat fa poc– però ha desistit a mig ascens per trobar-ho massa difícil. Tot i així n’ha presumit amb un vídeo-selfie: per subjectar la càmera amb la boca i una mà, s’ha subjectat dels sortints del pinacle només amb l’altra mà.\nTambé ha pujat al terrat de l’Hotel Arts de la capital catalana i s’ha fet retratat penjat amb una sola mà d’una grua elevada, amb la ciutat de fons i molts metres de caiguda lliure sota els peus. Les arriscades aventures de les que presumeix li han fet guanyar milers de seguidors a les xarxes socials, on part dels fans l’aplaudeixen per les instantànies que penja. Segons el seu Instagram, ja ha marxat de Barcelona, on s’hauria estat en total poc més d’un dia. “Adéu Barcelona, ha estat molt boig!”, ha dit en un altre vídeo.\nHighest in Barca🇪🇸\nA post shared by NUISANCE (@thelittlenuisance_) on Mar 5, 2020 at 10:03am PST\nYeah mate just hanging around by the sea, and you? – – – Shot by @sico.2t🤳🏻\nA post shared by NUISANCE (@thelittlenuisance_) on Mar 2, 2020 at 9:40am PST\nLes darreres setmanes han transcendit diversos casos de pràctiques temeràries. La darrera ha estat aquest mateix dimecres, quan l’anomenat Spiderman francès ha escalat la Torre Glòries en ple dia. Fa dues setmanes un vianant va difondre com dos homes aterraven literalment a les Drassanes després de saltar en paracaigudes des de la Torre Colom.\nL”Spiderman francès’ escala la Torre Glòries\nDos paracaigudistes salten de la Torre Colom i aterren al Raval


Parròquia de Sant Feliu - TORELLÓ (CATALUNYA)\nAltitud: 508 metres.\nEsglésia barroca bastida entre el 1674 i el 1688. Consta d'una nau rectangular de quatre trams, un d'ells és el transsepte, coberta amb una volta de llunetes; està acompanyada per tres capelles laterals per banda; en el creuer s'hi aixeca una cúpula sobre petxines dins d'un cimbori cúbic. El cor als peus descansa sobre d'un arc rebaixat. Dues torres quadrades s'aixequen a banda i banda de la façana principal obertes amb àmplies finestres i cobertes per teulades piramidals que deixen una destacada cornisa; els seus murs estan decorats amb el mateix estil que el frontis; fan una alçada de 32'31 metres. Tot el frontis està decorat amb esgrafiats marrons sobre el mur emblanquinat i ofereix una triple entrada; tant les torres com la resta del frontis són obres del segle XIX. El frontis té al davant del portal un petit porxo obert amb tres arcades de mig punt amb marc i entorn de pedra negrosa; els baixos del frontis tenen un sòcol de carreus igualment d'un material fosc.\nArquitectes: Fra Josep de la Concepció, per la primera obra, Carles Moretó i Brugaroles (Vic 1721-1783) pel que fa a les obres d'engrandiment, i Josep Maria Pericas, per la reconstrucció feta després del 1939. Els mestres de cases encarregats successivament foren Segimon Costa, de Torelló, els germans Jaume i Joan Batlló i Pere Cases (1683), els tres últims de Vic.\nGuarda al presbiteri així com al baptisteri uns plafons pintats per Camil Bofill el 1983.\nCampanar barroc coetani del temple. Té un primer cos de planta quadrada (6'40 x 6'40 m, mesura aproximada) completat per un de segon amb els caires aixamfranats on s'hi veuen carreus de pedra marronosa als caires i els murs coberts d'un arrebossat emblanquinat; fins aquí és obra projectada per fra Josep de la Concepció frare carmelità i reconegut tracista del segle XVII; la part superior consta del cos de la cel·la, octagonal irregular, oberta amb finestrals en arc de mig punt, cecs als costats curts i oberts amb balustrades als llargs; està coronada per una cornisa motllurada, un terrat amb balustrada i una torrella vuitavada amb finestres de punt rodó a cares alternes amb agulla piramidal al cim; aquesta part superior segurament fou acabada a finals del segle XVII i sembla ser obra dirigida per Miquel Papiol.\nSituació: adossat al mur de tramuntana fent angle al nord-est de la capçalera encarada a llevant, mig incorporat a l'ala esquerra del temple.\nAlçada: 46'02 metres, calculat només amb aproximació degut a les barreres arquitectòniques que impedeixen de fer-ho amb precisió.\nTORELLÓ: Campanes, campaners i tocs


Espanya supera els 102.000 casos de coronavirus i les 9.000 morts amb 864 defuncions en les últimes 24 hores | Agències | Madrid | Societat | El Punt Avui\nEspanya supera els 102.000 casos de coronavirus i les 9.000 morts amb 864 defuncions en les últimes 24 hores Espanya supera els 102.000 casos de coronavirus i les 9.000 morts amb 864 defuncions en les últimes 24 hores Espanya supera els 102.000 casos de coronavirus i les 9.000 morts amb 864 defuncions en les últimes 24 hores Espanya supera els 102.000 casos de coronavirus i les 9.000 morts amb 864 defuncions en les últimes 24 hores + Espanya supera els 102.000 casos de coronavirus i les 9.000 morts amb 864 defuncions en les últimes 24 hores E-mail\nMadrid - 1 abril 2020 11.52 h\nS’han confirmat 7.719 nous contagis\nHi ha 5.872 pacients que han necessitat UCI i s’han curat 22.647 persones\nSierra, doctora del centre de coordinació, apunta que les dades confirmen la fase “d’estabilització” de la pandèmia\nUna ambulància entra a urgències a l’Hospital del Mar ORIOL DURAN.\nEspanya supera els 102.000 casos de coronavirus i les 9.000 morts amb 864 defuncions en les últimes 24 hores Espanya supera els 102.000 casos de coronavirus i les 9.000 morts amb 864 defuncions en les últimes 24 hores Espanya supera els 102.000 casos de coronavirus i les 9.000 morts amb 864 defuncions en les últimes 24 hores Espanya supera els 102.000 casos de coronavirus i les 9.000 morts amb 864 defuncions en les últimes 24 hores Espanya supera els 102.000 casos de coronavirus i les 9.000 morts amb 864 defuncions en les últimes 24 hores E-mail\nMadrid i Catalunya\nLa doctora del Centre de Coordinació d’Emergències i Alertes Sanitàries, María José Sierra, assegura que les últimes dades continuen confirmant que s’enfronta una fase “d’estabilització” de la pandèmia. Sierra ha insistit que les xifres que s’estan notificant corresponen a persones que es van contagiar fa setmanes i que, si es tenen en compte les dades d’hospitalitzats, la valoració de les mesures que s’estan aplicant és “positiva”.\nMalgrat això, ha insistit que la principal preocupació se centra ara per ara en els pacients ingressats a les UCI. “Són el nostre objectiu”, ha dit.


Alcoi demanarà que la gestió del geriàtric d'Oliver passe a ser pública | ARA Multimèdia\nSessió del plenari muncipal d'aquest dilluns\nA proposta del govern municipal, també es demanarà a la Conselleria l’increment del nombre de places públiques en les residències que tenen infraestructura i gestió privada.\nHa sigut un dels punts d'acord en el plenari d'aquest dilluns. L'Ajuntament d'Alcoi sol·licitarà al Govern valencià que la gestió del centre DomusVi d'Alcoi passe a mans públiques. La proposta -presentada per Guanyar- ha sigut acceptada al ple a excepció de Ciutadans i Vox –abstenció- i Partit Popular –en contra-. També s'han posat d'acord per a sol·licitar dos línies d'investigació davant l'elevada xifra de morts enregistrats al geriàtric d'Oliver: una per part del ministeri fiscal –que ja s'hauria iniciat-, i l'altra a càrrec de la Conselleria de Polítiques Inclusives.\nAvui dia encara no sabem la xifra oficial de morts per Covid-19 en la residència DomusVi d'Alcoi. L'alcalde ha assegurat en el plenari de hui que les defuncions en aquest centre suposen el 70% de totes les morts a l'àrea de salut d'Alcoi (111 a data de 2 de maig). Les forces d'esquerra de la corporació municipal han mostrat el seu compromís perquè les residències de majors amb gestió privada però amb infraestructures públiques passen a ser controlades per l'administració pública. El partit socialista ha fet constar aquest canvi de model de gestió amb una esmena a la moció –presentada per Guanyar Alcoi-, i que inicialment soles feria referència al centre DomusVi d'Alcoi.\nEl vot a favor del PSOE, Compromís, Podem i Guanyar s'ha trobat amb l'oposició frontal del Partit Popular, que ha votat en contra de la proposta. El seu portaveu, Quique Ruiz, ha reclamat que abans de "sentenciar" a la gestió privada com a responsable de les morts, es dispose dels resultats de la investigació que realitze la fiscalia. En aquesta mateixa línia, la portaveu de Ciutadans, Rosa García ha assegurat el següent: "No podem compartir que es faça responsable i es penalitze amb la perduda de concessió a una empresa, per una qüestió que a falta de major informació podria ser purament ideològica".\nAquesta investigació ja ha començat per part del ministeri fiscal, qui ha obert diligències en aquelles residències de majors a tot l'estat afectades especialment pel Coronavirus. Per altra part, l'Ajuntament també demanarà l'obertura d'una investigació per part de la Conselleria de Polítiques Inclusives, tot "per a comprovar que l'actuació abans de la medicalització del centre ha sigut la correcta per part de la direcció de DomusVi", ha afegit l'alcalde.


MotoTurisme.cat • Mostra el tema - Gas-Gas es queda les restes de Husqvarna\nGas-Gas es queda les restes de Husqvarna\nAutor: Gurringo » dl. març 03, 2014 1:04 pm\nPotser era la darrera peça que faltava per encaixar.\nDesprés de que el soci majoritari de KTM, Stefan Pierer, es quedés Husqvarna mitjançant la seva propia empresa industrial (que no KTM), la realitat es que aquest de fet només va adquirir el nom. No en va voler saber res ni de la fàbrica italiana on es venien produint les Husqvarna en els darrers anys, ni de res de les Husqvarna fetes a mitges per BMW. Pierer només volia el nom Husqvarna per posar-li a les Husaberg, que es el que ha fet.\nPerò quedava orfe tota la tecnologia (motors i demés), desenvolupats per la pròpia Husqvarna en els darrers temps, i això es que ha comprat ara Gas-Gas.\nAixí es que l'empresa gironina disposarà ara dels actius tecnològics de Husqvarna, especialment els motors de 2 i 4 temps de la marca, en els seus orígens, sueca.\nCrec que es una bona notícia. Potser Gas-Gas acabarà produint una trail 4 temps. Qui sap….\nRe: Gas-Gas es queda les restes de Husqvarna\nAutor: Llagasta » dl. març 03, 2014 3:21 pm\nEsperem que Gas-Gas hi surti guanyant i pugui tirar endavant ( recordem que l´empresa té un 8% del capital en ajudes de l´administració ... )\nAutor: Pere29 » dt. març 04, 2014 12:33 am\nEl que no acabo d´entendre es que pasara amb Husaberg simplement la deixan de banda?\nAutor: Gurringo » dt. març 04, 2014 10:38 am\nPere29 ha escrit: El que no acabo d´entendre es que pasara amb Husaberg simplement la deixan de banda?\nHusaberg com a nom comercial, com a marca de motos, ja no existeix. Les seves motos, tecnologia i xarxa comercial ara es Husqvarna.\nAutor: Randy-650 » dv. gen. 23, 2015 6:45 pm\nPerdoneu que pugi aquest fil, però Gas Gas ha presentat preconcurs de creditors. Si no venen les perseguides motos de muntanya, malament....\nhttp://m.europapress.es/motor/motos-006 ... 33442.html\nAutor: Jordi » dg. gen. 25, 2015 11:51 pm\nAutor: CMB » dt. maig 12, 2015 6:50 pm\nCom continua el tema?\nA la fàbrica es veuen retols preocupants!!!!\nAutor: CMB » dt. maig 19, 2015 11:07 pm\nDoncs, pinta a pitjor!\nAutor: Xavier » dc. maig 20, 2015 11:19 am\nSi noi. Molt mala pinta.\nEm sap molt greu que es trobin en aquesta situació però malauradament em reafirma en el què penso de les ajudes públiques a les empreses privades (puc acceptar excepcions en sectors estratègics, però no és el cas).\nPer desgràcia, avui aquesta empresa s'enfronta a uns problemes no solucionats si no que posposats (avals públics) i TOTS serem o ja som una mica més pobres.\nDesitjo que puguin trobar una solució.


Un exdiputat de C's visita els presos polítics a Lledoners La República\nUn exdiputat de C’s visita els presos polítics a Lledoners\nAlexis Marí, exdiputat de Ciudadanos a les Corts valencianes, va visitar ahir els presos polítics de Lledoners. Segons ha avançat el Diari La Veu, l’exdiputat va trobar-se amb Josep Rull, Jordi Turull, Jordi Sànchez i […]\nAlexis Marí, exdiputat de Ciudadanos a les Corts valencianes, va visitar ahir els presos polítics de Lledoners. Segons ha avançat el Diari La Veu, l’exdiputat va trobar-se amb Josep Rull, Jordi Turull, Jordi Sànchez i Quim Forn.\nDues piulades misterioses van anunciar la trobada, en la darrera afirmava que havia tornat de Catalunya amb “un regal i tres somriures”.\nL’antic diputat de Ciudadanos, va visitar a Carles Puigdemont a Waterloo el novembre passat. Ho va fer amb la també exdiputada taronja Carolina Punset. Els de Ciudadanos van decidir expulsar-la llavors del partit per aquest fet. Marí, en canvi, va ser expulsat de Ciudadanos en denunciar la falta d’inversions del govern central a València. L’11 de desembre passat va visitar a Oriol Junqueras a Lledoners, un encontre que va ser agraït pel polític republicà.