La llum es dispara de nou: 175,87 euros per megavat hora - À Punt\nLa llum es dispara de nou: 175,87 euros per megavat hora\nL'electricitat marca el segon preu màxim de la història\nEl consum de llum es troba darrere en la majoria dels comportaments diaris dels consumidors / À Punt NTC\n22 de setembre 2021 - 06:30\nEl preu mitjà de l'electricitat en el mercat majorista se situa per a aquest dimecres en 175,87 euros el megavat hora (MWh). Això suposa un repunt del 17% respecte al preu fixat per a aquest dimarts. Un nou rècord que marca el segon preu més alt de la història.\nAixí, el preu al qual es pagarà aquest dimecres de mitjana només ha quedat superat pel preu del 16 de setembre, quan va arribar als 188,18 euros, segons dades de l'operador del mercat OMIE. Per franges horàries, els preus aquest dimecres oscil·laran entre els 195,57 euros que es pagaran entre les 9 i les 10 del matí, i els 147,3 euros que costarà entre les 3 i les 4 de la matinada.\nUnes pujades de preu que es donen setmana rere setmana. Per aquesta raó s'han incrementat les consultes dels usuaris a les organitzacions de consumidors per a poder estalviar, segons Avacu.\nAugmenten les consultes sobre com estalviar en el preu de la llum\nEspanya portarà la crisi energètica al Consell Europeu del 21-22 d'octubre\nEspanya entén que el problema dels alts preus energètics requereixen una resposta conjunta de la Unió Europea i per això demanarà que es debata la possible modificació del mercat de l'energia en el pròxim Consell Europeu, que serà a Brussel·les els dies 21 i 22 d'octubre, segons ha afirmat el secretari d'Estat espanyol per a la Unió Europea, Juan González-Barba.\nL'objectiu és analitzar "les causes de l'augment dels preus" i, si és el cas, millorar els elements de l'actual marc normatiu per a la fixació dels preus.\nAquest dilluns, la ministra d'Economia, Nadia Calviño, i la ministra per a la Transició Ecològica, Teresa Ribera, van remetre una carta a la Comissió Europea on demanaven una solució en conjunt a la crisi dels alts preus energètics que, com van advertir, posen en risc la recuperació post-Covid-19.\nEntre altres propostes, Espanya ha defensat crear una plataforma comunitària que centralitze les compres de gas natural, per a evitar l'exposició a les fluctuacions dels mercats energètics i augmentar el poder de negociació de la Unió Europea.


Albert Puñet: «Ballesteros és un polític esgotat, ja ha arribat el final del seu cicle»\nAlbert Puñet va afiliar-se a Convergència Democràtica de Catalunya l'endemà de perdre l'alcaldia a Tarragona\nAlbert Puñet és el nou president del PDECAT a Tarragona i parla amb ‘Diari Més’ per tractar els temes més destacats de la ciutat\nActualitzada 01/01/2017 a les 20:23\n—Perquè va decidir posar-se al capdavant del nou partit?\n—Després de molts anys militant a Convergència Democràtica de Catalunya, tenia ganes de fer un pas endavant. El projecte em va il·lusionar i em veia amb forces.\n— Quina diferència hi ha entre CDC i el PDECAT?\n—El PDECAT és un partit creat des de les bases, ho decidim tot votant. Des del mes de juliol, quan es va crear el nou partit, ja hem votat unes cinc o sis vegades: el nom de la formació, la direcció nacional, els equips comarcals, etc. Tot passarà per unes primàries i les llistes seran obertes i desbloquejades. A més, tenim un règim d’incompatibilitats molt estricte.\n—Què vol dir un règim d’incompatibilitats?\n—Cap càrrec del partit pot ocupar més de dos càrrecs públics. Si es dóna el cas, els estatuts contemplen un termini de sis mesos –de transitorietat, que se’n diu– per deixar algun dels càrrecs. Una persona no pot ser alcalde, diputat i tenir un càrrec al partit.\n—En el seu discurs de presentació deia que «tot el que afecti Tarragona es decidirà aquí». És una frase òbvia.\n—És per si alguna persona tenia algun dubte. Els equips locals seran qui decidiran les coses que afectin els seus municipis, i no pas l’executiva nacional.\n—També assegurava que el pròxim candidat a l’alcaldia s’escolliria a través de primàries. Això vol dir que canviarà el candidat?\n—No, no té res a veure. Això vol dir que els estatuts del partit marquen que qui vulgui aspirar a un càrrec públic haurà de superar unes eleccions primàries. Hi hagi canvi o no n’hi hagi. Avui dia no es contempla el canvi de candidat.\n—Com valora la tasca del candidat Albert Abelló?\n—Excel·lent. Tant ell com la regidora Cristina Guzmán estan fent una feina titànica a dins de l’Ajuntament. Es pot visualitzar com tiren endavant algunes propostes. I és que, cada setmana, es reuneixen amb associacions de veïns per captar les seves inquietuds i poder traslladar-les al consistori. En política municipal és important denunciar allò que passa a Tarragona i els nostres representants al consistori ho fan.\n—Té algun altre candidat a l’alcaldia en ment?\n—No. No seré jo qui escollirà ni proposarà candidat.\n—Tal com marca els estatuts, a través d’unes eleccions primàries.\n—Es veu com a futur alcalde de la ciutat?\n—Un dels compromisos de la nostra executiva és que cap dels membres que la configura pot formar part de cap llista electoral en els pròxims quatre anys. Per altra banda, parlar de política en futur és complicat i desconegut. El meu compromís és continuar al capdavant del PDECAT. A més, sóc un enamorat de la meva feina –empleat de banca–. Em sento valorat i estimat.\n— Quina és la importància dels barris a la ciutat?\n— Jo sóc un defensor de la idea que Tarragona és una i està formada per Bonavista, Sant Pere i Sant Pau, Sant Salvador –entre altres barris–, i també el centre. Per això sempre m’he queixat que a la sortida de Bonavista hi ha un senyal que hi posa Tarragona i hi hauria de posar Centre. Nosaltres ens comprometem en escoltar les seves necessitats.\n—Què s’ha de fer per recuperar el paper del PDECAT a la ciutat?\n—Seguir treballant com fins ara. També és important que els tarragonins recordin tot allò que ha fet bé el partit, que és molt. L’alcalde Joan Miquel Nadal va transformar la ciutat i això ningú ho pot negar, perquè es veu a cada racó.\n—Com valora la gestió de l’equip de govern actual?\n—De fi de cicle. Aquest mandat està sent molt llarg per l’alcalde. Ballesteros podia escollir entre tres tipus de pacte de govern: un d’esquerres, un en clau nacional i un altre de dretes i espanyolista. Va triar la tercera, que és la pitjor. Cap dels grans projectes de ciutat han vist la llum i això mostra que ha arribat el fi de cicle. Ballesteros va entrar a l’Ajuntament quan jo encara no havia nascut, la qual cosa significa que ja n’hi ha prou. Tarragona es mereix un govern format per persones que prioritzin la ciutat i no les promocions personals.\n—Quina opinió té de Ballesteros?\n—És un polític esgotat. Hagués pogut acabar com un alcalde correcte i, en canvi, acabarà el seu mandat com un alcalde incapaç de complir cap projecte ni cap promesa.\n—Si no existís el PDECAT, a qui votaria?\n—No visualitzo ser de cap altre partit, perquè considero que el PDECAT engloba a la perfecció el meu pensament polític.\n—Doncs amb qui pactaria?\n—No ho sé. Però sé segur que no ho faria mai amb un partit que no defensi el referèndum sobiranista i que posés per davant els seus interessos als de la ciutat.\n—Què pensa del sobrecost que suposa l’ajornament dels Jocs Mediterranis?\n—Sincerament no me’l crec. A més, si no van ser capaços d’aconseguir més diners dels patrocinadors per poder celebrar l’esdeveniment, que els hi fa pensar que ara n’aconseguiran per pagar el sobrecost. La ciutat ha fet el ridícul més gran de la seva història. Per altra banda, el pacte de la vergonya –PSC, PP i Unió– hauria de trencar-se, ja que no ha servit ni per finançar els Jocs, tal com ens van prometre. No es pot permetre que es continuï danyant la imatge de Tarragona.\n—Pensa que haurien de dimitir Ballesteros i Floria pel cas Inipro?\n—Sóc molt respectuós amb les decisions judicials. Segons el meu punt de vista, si no hi ha una sentència, no cal dimitir. Si finalment es demostra que Inipro va servir per pagar una campanya de promoció a l’alcalde a través de les xarxes, no només hauran de dimitir, també hauran de donar explicacions a tots els tarragonins. De moment, hem de ser prudents i tenir paciència amb el timing de la justícia.\n—El PDECAT és un partit independentista?\n—Em fa gràcia aquesta pregunta. Voleu dir que no ho hem demostrat? Els principals càrrecs públics cridats davant dels tribunals per defensar el referèndum són del meu partit, la qual cosa vol dir que hem demostrat que estem a favor de la independència.


maifemcim.cat: Taga (2.035 m)\nTaga (2.035 m)\nDesprés d’aparcar darrera de l’església de Sant Martí d’Ogassa seguirem la pista en direcció a Bruguera i Ribes de Freser. Veurem un rètol que ens indica que hem de sortir de la pista. Uns indicatius circular blancs amb el centre verd ens guiaran fins a la Portella d’Ogassa des d’on ja veurem el cim del Taga.\nAls pocs metres d’iniciat el recorregut trobarem un filat, hem d’obrir-lo i tornar-lo a tancar per evitar que s’escapi el bestiar. La pujada és forta i segueix el recorregut del Torrent de la Font de Freixe deixant-lo sempre a la nostra esquerra. El camí va fent ziga-zagues tot pujant.\nEn 20 minuts arribem a un abeurador ja en el llindar del límit dels arbres i continuarem pujant. Passarem tot seguit pel costat de la Font del Freixe i arribarem fins el camí de Bassaganya (un petit camí que baixa a la nostra dreta).\nLa baixada és pot fer pel mateix camí.\nObservacions: Ja vàrem fer aquest cim el 12 de novembre de 2016 i el 4 de novembre del 2000. Aquí teniu els enllaços:\nEl Taga, a la comarca del Ripollès, és una de les muntanyes més emblemàtiques de Catalunya (inclosa dins la llista dels 100 cims de la FEEC) i un clàssic de l’excursionisme, ja que es tracta d’una ascensió relativament senzilla i amb un reconfortant premi un cop a dalt: una panoràmica dels Pirineus i de Catalunya, impressionant. Fins hi tot diuen, que si el dia és molt clar, i a primera hora del matí, s’arriba a veure el mar!\nPublicat per maifemcim.cat a 11:12


Magazine Sallés Hotels » Uncategorized\nAug 18th, 2016 | By salleshotels\nHoy abrimos nuestro magazine a Patri, jefa de recepción de nuestro Sallés Hotel Málaga Centro, que acaba de cumplir 15 años de historia, unos años en los que ha pasado y ha habido de todo. Ella misma nos lo cuenta: “Hoy 12 de Agosto hace 15 años que abrimos nuestras puertas, durante estos\nPosted in II Nuestros Hoteles II, II Sala de Prensa II, Málaga, Noticias, Noticias y Actualidad, Sallés Hotel Málaga Centro, Uncategorized | No Comments »\nTags: 15 aniversario Sallés Hotel Málaga Centro\nLa 4a Nit Solidària de Sallés Hotel & Spa Cala del Pi recauda 30.000 euros\nJul 18th, 2016 | By salleshotels\nEl pasado miércoles día 13 de julio tuvo lugar en el Sallés Hotel & Spa Cala del Pi la 4a edición de la “Nit Solidària”, un evento organizado a favor de la AECC Catalunya contra el càncer de Girona, que ha contado, por segundo año consecutivo, con el apoyo de la Obra Social la Caixa.\nTags: 4NitSolidàriaCP, aecc girona, nit solidària, noche solidaria\nNov 11th, 2015 | By salleshotels\nLa prestigiosa Guía Gourmand, que recoge hoteles y restaurantes de, principalmente, Cataluña y Andorra, ha distinguido a uno de nuestros establecimientos, el Sallés Hotel Mas Tapiolas****S, como mejor hotel del año 2016. Se da la circunstancia, por primera vez y de forma excepcional, que esta guía ha premiado durante dos años consecutivos a la\nTags: Guía Gourmand 2016, Hotel del año 2016, Sallés Hotel Mas Tapiolas, sallés hotels\nXVI edición del Torneo Costa Brava Catalunya Cuina i Golf\nJul 15th, 2015 | By salleshotels\nEl pasado día 8 de junio la asociación gastronómica La Cuina de l’Empordanet, de la cual el restaurante Rosa dels Vents de nuestro Sallés Hotel Cala del Pi***** forma parte, celebró la decimosexta edición del torneo Costa Brava Catalunya Cuina i Golf. Los casi 70 jugadores (entre cocineros, personalidades del mundo del deporte y artístico,\nSting elige el Sallés Hotel Cala del Pi durante su estancia en la Costa Brava\nJul 13th, 2015 | By salleshotels\nEl compositor, cantante, actor y activista británico Sting ha elegido el Sallés Hotel & SPA Cala del Pi para su estancia en la Costa Brava, zona a la que se ha desplazado para ofrecer el concierto que abría el Festival de Cap Roig 2015. Durante 3 días, el fundador de la mítica banda The Police,\nTags: Festival de Cap Roig, Sting\nMaster Tapiolas Capitulo 2\nMar 14th, 2014 | By salleshotels\nEl segundo Capitulo de Master Tapiolas El viernes 7 de Marzo estrenamos nuestro primer capitulo de Master Tapiolas. En este capitulo seguiremos a ver el segundo shooting y el desenlace de este. Estáis preparados?\nFeb 28th, 2014 | By salleshotels\nMomentos Natura Ahora que se empiezan a alargar las horas de sol, en Sallés Hotel Mas Tapiolas queremos invitarte a conocer y disfrutar de los lugares de la zona con gran valor cultural y natural, tal y como el Font Picant, El Monasterio de Solius, o la antigua estación de tren de Santa Cristina d’Aro\nPosted in Ocio y Cultura, Uncategorized | No Comments »\nTags: Mas Tapiolas, sallés hotels


Anisodontea malvastroides - Plantes autòctones per a jardins sostenibles a VIVERS CAREX\nDistribució natural: Originària de l’Àfrica del Sud.\nRequeriments edàfics: Indiferent a la natura àcida, neutre o bàsica del substrat. Viu bé en sòls pobres. Tolera terrenys argilosos, llimosos o més sorrencs si disposa de bon drenatge. No tolera els embassaments d’aigua.\nPorte: Arbust de base lignificada, força ramificat i de fullam espès, que assoleix fins 1 m d’alçada i 0,8-1 m d’amplada.\nCaracterístiques: Arbust elegant i vigorós de base lignificada, força ramificat i de fullam espès, que assoleix fins 1 m d’alçada i 0,8-1 m d’amplada. De fulles persistents, d’un verd argentat a verd fosc molt ornamental, sedoses, trilobades. Floreix abundosament des de la primavera a la tardor, amb flors grosses arrodonides de 5 pètals malva rosat amb nerviacions més fosques.\nUsos freqüents: Molt apte per a la majoria de condicions seques dels jardins a ple sol, i per a terrenys pobres i desestructurats. Molt interessant per la seva floració abundant i vistosa durant la major part de l’any. Admet el cultiu en contenidors en els jardins. Molt apte per a crear masses denses en parterres i bordures.\nJardinería: Tolera relativament els freds de la tardor i l’hivern i no requereix una especial protecció si les condicions no són gaire estremes. Per tal d’afavorir la floració perllongada es pot afegir un adob ric en nitrògen i potassi a principi de primavera. Agraeix els regs periòdics, però és convenient deixar assecar els substrat completament entre regs. És sensible als fongs en condicions d’excessiva humitat.


Àrea infantil | Biblioteca Canyelles | Ajuntament de Barcelona\nQuè és i què ofereix\nL'Àrea Infantil és un espai de la biblioteca pensat especialment per als nens i les nenes de 0 a 14 anys, però també per als adults que els acompanyen i per a les persones interessades en els llibres per a infants.\nEls infants de menys de 9 anys han d'anar acompanyats d'un adult.\nHi ha llibres de tota mena! Llibres per passar-s'ho bé llegint i llibres per aprendre. També hi ha còmics, revistes, vídeos, DVD, CD de música i CD-ROM per a l'ordinador.\nEn aquesta àrea trobareu: l'espai de petits lectors (de 0 a 6 anys), el Racó de Pares i Mares, el fons amb llibres amb lletra lligada i lletra de pal, així com un espai destinat a les novetats i recomanacions.\nS'hi pot llegir, escoltar contes, navegar per internet, endur-se música i pel·lícules a casa o buscar tot tipus d'informació. Al taulell d'informació sempre hi ha una persona que pot aclarir dubtes, donar un cop de mà i explicar la manera per trobar, i a on, allò que es busca.\nCom cal comportar-se\nLa biblioteca demana als adults acompanyants la seva complicitat per explicar als infants com s'han de comportar a la biblioteca.\nPer respecte als altres, a la biblioteca tothom ha de parlar en veu baixa. És evident que als infants més petits els costa no fer xivarri.\nLa biblioteca no és un espai per al joc.\nPerquè la sala i els llibres es mantinguin nets, es demana no menjar ni beure en aquest espai.\nHeu de procurar no guixar les taules, les cadires i les parets.\nEls llibres són per llegir-los, tocar-los, tafanejar-los i, si es vol, per endur-se'ls en préstec. Si no us els voleu endur a casa, deseu-los als carros i ja està!\nActivitats infantils de Biblioteques de Barcelona


David Fernàndez: “Jo m’he entès més amb alguns Mossos que amb polítics” | Sergi Santiago\nDavid Fernàndez: “Jo m’he entès més amb alguns Mossos que amb polítics”\nDavid Fernàndez, en un moment de l’entrevista a la plaça Osca | Elena G. Ruiz\nAquesta entrevista es va publicar a El Diari de l’Educació el 5 de juliol de 2016\nQuan l’any passat David Fernàndez (Barcelona, 1974) va abandonar el Parlament ja va explicar que tornava a la primera línia de la política: el carrer. Ens trobem amb ell a la plaça Osca, a Barcelona, molt a prop de la cooperativa on treballa, per parlar d’educació, però al final són molts els temes que entren i surten de la conversa: els ateneus, les noves tecnologies, els pressupostos i, fins i tot, la violència –o violències– arran del desallotjament del Banc Expropiat al seu barri, la vila de Gràcia.\nEducar en comunitat és possible amb el model d’escola que tenim?\nL’escola ha patit molt en els últims anys, començant pel 20 per cent de desplomament dels recursos públics per les retallades. L’escola és un altre mirall de la desigualtat social a casa nostra. Estem en un context de segregació escolar. En canvi, l’escola sempre s’ha dit que és el factor més igualador que teníem, més leveler, i que ens podia situar a tots en una condició equànime. És una idea molt de la Revolució Francesa, molt jacobina, que era la igualació en la formació. Però és un mapa desigual. Depenent de l’escola i del barri trobes una realitat molt més dura pels determinants i els condicionants socials d’aquell entorn. Hi ha vegades també que, en la lògica de l’individualisme, hem entrat en una lògica mercantil. Li exigim al mestre que sigui garant de l’educació del nostre fill, li exigim al metge que sigui el garant de la nostra salut, però hi ha una lògica d’irresponsabilitat social. Derivem i deleguem el que també afecta una responsabilitat pròpia.\nQuins fonaments trontollen al sistema educatiu?\nLa pèrdua de pes específic de les humanitats. L’arraconament de la filosofia és una autèntica barbaritat cultural, una aberració política. En el cas de les universitats, han esdevingut un món empresa, vinculades a les necessitats del mercat i no a la formació humanista, que és fonamental per a qualsevol persona. Em preocupa també molt la dificultat en l’accés a la universitat. La desigualtat també es comptabilitza en això: la pujada de matrícules i la reversió d’un cert procés que havia canviat molt la fisonomia d’un país, en el sentit que els fills i les filles dels treballadors havien entrat a la universitat. Aquest procés d’incorporació a partir dels setanta i vuitanta s’ha aturat ara, hi ha hagut un cert col·lapse fruit de la crisi però també del model del pla Bolonya.\nOn queda l’educació no formal en tot això? Els esplais, els ateneus, les entitats de barri.\nEls sistemes no reglats o no obligats formen part del sistema educatiu d’aquest país, afortunadament. Cito la meva humil experiència: jo, sense entrar en un ateneu amb dinou anys, no pensaria el que penso. A mi em va tocar una època dels vuitanta que era molt complicada per explicar la història d’aquest país. Però jo la història d’aquest país, de la lluita antifranquista, del moviment obrer, de la cultura alternativa, la conec a través d’un ateneu, perquè si no no tindria memòria. Tindria la memòria dels vencedors, no dels vençuts. I per això és importantíssim. Això passa també a la CUP. No es veu, però darrere hi ha dos-cents casals i ateneus del país que fan educació crítica, que fan reflexió, que fan interacció social. I això és importantíssim. La meva escola de democràcia ha sigut l’ateneu, no la tele, ni els mitjans de comunicació, ni el sistema polític institucional i m’atreviria a dir que ni l’escola, almenys la que vaig conèixer jo.\nEn algun sentit sí que vaig tenir molta sort a l’escola pública perquè tenia una directora que encara per mi és referent. Ella ens va donar pas a participar, a fer assemblees, a fer la revista de l’institut, que es deia El Barracó, perquè érem en barracons. I també va convidar-nos des de la reflexió, no des de la imposició, quan hi va haver la guerra del Golf, a pensar què era una guerra i si volíem o no anar a la manifestació. Això és educació en llibertat. Després d’anys et preguntes per què teníem aquells mestres, i era per la revolució pedagògica. Els antiherois i antiheroïnes són els mestres, metges o educadors de barri.\nCom veus les noves generacions?\nEm preocupen les noves tecnologies. Crec que fomenten molt aquesta condició pantàllica i alienant, molt individualitzadora. En l’àmbit de la relació d’igualtat entre persones, em preocupa la vigència del sexisme i del masclisme. La nostra generació també va néixer castrada, perquè el patriarcat ho mutila tot, homes i dones, però sí que hem reflexionat molt. Però tu veus els patrons de conducta i hi ha una regressió entre la gent jove. Torna a haver-hi una forma d’entendre la sexualitat com a abús, com a pur hedonisme, del plaer immediatista. El sexe està molt bé, però la sexualitat està banalitzada per l’efecte televisiu. Tu pots estar a l’aula explicant valors ètics, educatius i pedagògics, però encara que el professor expliqui això tot el sistema cultural del costat funciona en contra. Perquè tot és violència, violacions, sexe masclista…\nAra hi ha un auge de les escoles alternatives. Quin risc hi ha que això acabi sent elitista i perjudicant l’escola pública?\nVeig que és un debat complicat, que s’ha d’anar no amb peus de plom però sí amb molta tranquil·litat. Les renovacions pedagògiques són interessants però a vegades hi ha un risc d’esdevenir elitista i que només s’ho puguin permetre alguns. El més important és que algunes pràctiques educatives entrin i s’empeltin en el sistema públic, un sistema públic plural, amb diferents disciplines, tècniques i dinàmiques pedagògiques. També ho entenc com a polarització. Perquè l’escola pública s’ha degradat per la gestió pública que se n’ha fet des de les institucions i per la Llei d’educació de Catalunya, que són, en la meva opinió, absolutament negatives. Aquest regne de taifes en el qual cada escola o institut és una empresa privada, que gairebé més que una directora d’escola tens una gerent de recursos econòmics, em sembla una barbaritat, perquè és una forma de segregar. Tinc clar que l’escola lliure d’aquí a Sants agafa la tradició de Ferrer i Guàrdia, d’escoles llibertàries, de fomentar l’autonomia personal. Voler un itinerari educatiu que el que generi són ciutadans amb criteri propi és fonamental. Però en aquest sentit, i això potser em costa algun disgust a l’assemblea de la CUP, sóc molt jacobí i penso que d’escola una: la pública. I la resta que se la paguin.\nEls bancs han entrat a l’escola i fan educació financera per a la canalla.\nHo veig com un assalt a l’educació pública i com una vergonya. A La Directa ho hem denunciat, hi ha una campanya que es diu «Fora la banca dels nostres instituts». He llegit els argumentaris i les unitats pedagògiques que es fan servir i és una oberta invitació a l’endeutament, quan venim d’una crisi de sobreendeutament de les classes populars terrible. És una autèntica perversió, perquè el que haurien d’estar explicant és què fan els bancs i com s’enriqueixen a costa de la majoria social, com especulen amb un país sencer i com fan negoci amb drets bàsics de tothom. És un conveni i el seu pla és que arribi a totes les escoles. És donar en safata a l’escola pública a una estratègia comercial de propaganda d’una entitat financera. Jo sóc d’una AMPA i faig com quan m’enviaven a l’exèrcit. En la meva època hi havia la mili, i per sort teníem unes directores i unes AMPA incipients que ens convidaven a ser insubmisos al servei militar.\nQuè s’està fent per aturar-ho?\nEls meus companys de la CUP que han agafat el relleu estan treballant per bloquejar aquest conveni, perquè és una vergonya. I quan mires a dins veus que és una estratègia ordida per la gran banca d’aquest país. Escoltes «educació financera» i penses «bé, t’ensenyaran a no comprar preferents, t’ensenyaran què és l’IRPH d’una hipoteca, t’ensenyaran que per tenir més no ets més feliç». Però no, tot el contrari. Els sistemes educatius han sigut un fortíssim estri de dominació i de reproducció del sistema vigent. Ara ho són sobretot els mitjans de comunicació, però abans l’escola i l’església eren els grans canals que ens deien com havíem de pensar, de sentir, de viure i d’actuar.\nAquest juny hi ha hagut polèmica per l’ampliació de partides pressupostàries d’educació: algunes s’acabaran cobrint, com les de l’escola inclusiva, però d’altres no, com la millora de les substitucions.\nDues coses. Primer, això que no es poden aprofitar aquests recursos perquè no hi ha pressupostos és mentida. Segon, la consellera ha demostrat quina és la part roïna de la política: quan parla d’interinatges i places d’estiu atribueix els problemes a una no-aprovació d’una proposta de pressupostos quan fa deu dies que tenia firmat el decret. I que no s’aprovin uns pressupostos no significa que no es reorientin 868 milions d’euros, perquè l’endemà fas un decret llei i els reorientes. O fas una altra proposta de pressupost. Però jo ja no em fixo en uns altres pressupostos, sinó en el decret llei. Existeix el mecanisme per reassignar aquestes partides. A més, diuen que han fet un esforç de mil milions i és mentida. Són els interessos del FLA que ens han baixat i per tant ens corresponen. Ho trobo roí i miserable.\nAixò no passa només amb la partida d’Ensenyament.\nEn la reassignació dels recursos, a més, hi ha molts més debats. El pla de xoc plantejat pel govern és de 270 milions d’euros, però al mateix pressupost tenim el rescat d’una autovia Vic-Ripoll per 300 milions d’euros, d’una empresa privada entre els socis de la qual hi ha Teyco, els propietaris de la qual es diuen Sumarroca, que són fundadors de Convergència. Donem més per 40 quilòmetres d’asfalt per a una empresa privada que no al pla de xoc. Estic molt pessimista últimament, però és que jo no vull arribar al paradís. Amb sortir de l’infern em conformo, sempre ho he dit.\nDiu la Marina Garcés que «les paraules només són miratges si no van acompanyades de fets que les converteixin en realitat».\nLes paraules se les emporta el vent, i els fets, que és resistir, són l’important. Això la Marina Garcés ho aborda amb molta duresa, i lamento dir-ho perquè sóc pacifista i antimilitarista, però estem en guerra. Ens han declarat una guerra. Els pobres i els pobles mai decideixen les guerres, les pateixen. Però no resistint crec que guanyen. Hi ha una ofensiva global d’un capitalisme molt senil que se supera a si mateix i que arramba amb tot. Quan em diuen: «Tu ets comunista» —bé, comunista llibertari—, afegeixen de broma: «Ens ho prendran tot». Però qui t’ho pren tot és el capitalisme. Qui t’acabarà prenent la casa és el capitalisme. El llibertari no vol prendre res a ningú, només vol una vida digna per a tothom.\nUn contenidor cremat és violència?\nQue només es parli de violència quan hi ha un contenidor cremat és un acte cínic i hipòcrita del sistema de poder. Un sistema que provoca trenta mil desnonaments a l’any, que es rearma cada dia i fa lleis mordassa, és cínic. Com diria Ellacuría, un jesuïta assassinat a El Salvador, no hi ha major violència que la pobresa. Això ni justifica, ni banalitza, ni minimitza cap violència. Perquè un contenidor cremat és un fet violent. Però Cortázar ja deia que les violències, en plural, calia abordar-les en la seva especificitat i pensar en qui les feia servir i per què. I amb això no les estava justificant, però està clar que no és el mateix algú que protesta i crema un contenidor que un sistema de poder que es basa en la propaganda i en la violència institucional. També ens hem de preguntar si és violència destrossar un centre social autogestionat durant disset anys i que arribi una excavadora del poder i la foradi. Quan no hi ha cap pla urbanístic i el barri el respecta i el sent seu. Nosaltres quan ens diuen que no condemnem la violència els diem que sí que ho fem, però que les condemnem totes. El que no farem és condemnar-ne només una. Tot això ho dic des de la tradició dels moviments socials de la desobediència civil pacífica i la no-violència.\nEs pot fer resistència pacífica sempre?\nEn els principis ètics de no-violència, no hi ha un pacifisme infinit. Per mi la violència mai és una opció, és una imposició, quan em tanquen totes les portes. Quan al gueto de Varsòvia entren els nazis, què haig de fer jo? Aixecar les mans? I els maquis i els partisans, què havien de fer? I a les dones kurdes de Kobane que combaten l’ISIS què els diem, que es facin pacifistes? L’única sortida que tenen és agafar una arma i autodefensar-se. Després hem de mirar qui hi ha darrere dels conflictes. Era necessari acabar amb Can Vies? No, Can Vies segueix i seguirà. El problema de Can Vies és polític, és un regidor que es pensa que el barri és seu i que no sap respectar les formes d’organització comunes. Perquè Can Vies és un bé comú, no és públic ni privat.\nI el Banc Expropiat? No és un cas diferent?\nSí, però arribem a la paradoxa que un alcalde paga el lloguer sense que se sàpiga. El debat de fons del Banc Expropiat és com s’ha sortit de la crisi amb l’estafa bancària. Els hem rescatat i a sobre segueixen fent negoci amb el nostre rescat. Perquè si hem rescatat Caixa Catalunya, allò és nostre. I planteja un debat, més enllà de l’ocupació, sobre els usos socials dels espais abandonats, perquè allò ha estat abandonat durant sis anys.\nQuè es va fer malament?\nLa resolució alternativa de conflictes també passa per la prevenció. La lògica de la confrontació ja sabem on porta, però aquí s’ha de fer autocrítica. La violència genera relacions terribles, perquè són lògiques autoritàries i unilaterals, d’imposició. Però hi ha també la violència policial. Hi ha gent que trinxa vidres i hi ha gent que trinxa vides. Per a mi són més importants les persones que les coses. Quan es parla de la violència cega jo no hi estic d’acord; les manifestacions o les expressions de protesta a Barcelona els darrers cinc anys han estat bastant selectives. No ho estic justificant, però ho descric: bancs, grans marques comercials i grans estructures financeres. Ara, hi insisteixo: per mi mai és una opció, la violència.\nS’està treballant des d’algun sector per tenir sistemes alternatius de cossos policials\nL’esquema predilecte del poder polític és el de resoldre els conflictes per la via policial. I això ja és un fracàs polític, perquè tota intervenció policial és un fracàs polític previ perquè han fallat altres mecanismes. L’esquema predilecte del poder és el de policia contra manifestants, perquè sembla que el conflicte sigui aquell. El conflicte visual del Banc Expropiat sembla que sigui entre manifestants i policies. Però el conflicte real de fons, irresolt, és entre mercat i democràcia. I sí, s’està treballant afortunadament als dos bàndols. Amb lògiques de mediació comunitària, de prevenció i d’autotutela. Nosaltres sempre hem dit que hem d’exercir l’autotutela col·lectiva del dret a la seguretat. Quan fas manifestacions tu també has de garantir que la gent estigui tranquil·la. Però hi ha escenaris que són ingestionables. El problema no és quan al banc esclata la ràbia. Perquè jo no puc acceptar que es colpegin periodistes, i no ho dic per corporativisme, perquè ho sóc, de periodista, sinó perquè no ho puc acceptar. I això respon, òbviament, a actituds individuals que són absolutament reprovables. Però, és clar, quan fas aquesta reflexió ja estàs enmig d’un incendi, i això és com als incendis forestals: quan el tens encès, apaga’l, però el problema de l’incendi és si has cuidat el bosc a l’hivern.\nQuè s’ha fet des de la CUP per democratitzar la policia?\nNosaltres a la comissió de bales de goma vam fer una proposta de model policial. La unitat de mediació dels Mossos, de resolució comunitària, són divuit persones. El sistema d’antiavalots, BRIMO i ARRO, són 1.100. Això et demostra que la confiança en els sistemes de resolució de conflictes per vies de mediació, dialogades i comunitàries és d’un u per mil. I en canvi fa falta un canvi de la cultura policial. S’ha d’entendre la complexitat dels conflictes socials, la complexitat de la societat i també que hi ha interessos contraposats. De fet, jo encara et diria més coses de l’experiència d’aquella comissió, i no ho dic com a provocació, sinó com a experiència vital. Jo m’he entès més amb comandaments dels Mossos d’Esquadra que amb polítics. Perquè els comandaments policials comparteixen més aquesta diagnosi, que no tenen ganes d’entrar a actuar a un barri així. També n’hi ha d’altres que no creuen en això. A plaça Catalunya, quan ens colpegen al 15M, un senyor diu que atonyinaria fins i tot Mahatma Gandhi, i ho diu en un programa de televisió. Això és banalitzar la violència, que és el pitjor que es pot fer.


Centre Cívic | Terra, aigua i racons\nCan Basté de Nou Barris a Barcelona\n3 Abril, 2021 17 gener, 2021 / Rasola\t/ Deixa un comentari\nCan Basté esta situada entre el passatge de Fabra i Puig, 274-276 i el carrer de Pere d’Artés, 5 de Barcelona.\nEstà edificada sobre una torre medieval.\nMossen Clapés havia esmentat l’existència de restes d’època romana en un document de 1896.\nAnteriorment havia estat del noble Ramon de Sagarriga, baró de Creixell.\nA finals del segle XVIII era coneguda com a Can Nadal, nom del seu propietari, Antoni Nadal.\nA les darreries del segle XIX era propietat de Pere Pous i Bases.\nA principis del segle XX era dels Marés, amos de Can Carabassa, del barri d’Horta.\nDesprés passà als Fargas, de Sant Andreu de Palomar, fins que l’any 1955 es traslladaren a Can Fargas, a Horta.\nLa casa passà als Rocafort i posteriorment fou adquirida per l’ajuntament de Barcelona.\nL’any 1995 finalitzaren les obres de rehabilitació. Llavors va esdevenir el Centre Cívic de Nou Barris.\nÉs una casa situada a prop de la plaça Virrei Amat i de l’antiga església de Santa Eulàlia de Vilapicina. L’edifici està bastit a quatre vents, amb façana principal al passeig de Fabra i Puig. La façana està esgrafiada i amb porta principal d’arc de mig punt dovellada.\nDurant les obres de rehabilitació de la masia de Can Basté, es van fer intervencions arqueològiques del maig al juliol de 1991.\nCan Basté és un edifici del districte de Nou Barris de Barcelona protegit com a bé cultural d’interès local.\nCan Felipa de Fabrica a Centre cívic i Piscina a Barcelona\n6 Agost, 2019 22 Juny, 2019 / Rasola\t/ Deixa un comentari\nCan Felipa està situada en el carrer Pallars, 277, al barri del Poblenou, de Barcelona.\nCan Felipa és el nom popular d’una antiga fàbrica de l’empresa Catex situada al barri del Poblenou.\nLes primeres referències fabrils es remunten al 1856, quan Felipe Ferrando –d’ací el nom de Can Felipa– va obrir una petita fàbrica per a blanqueig a la cantonada dels carrers de Marià Aguiló i Peralada, ja desaparegut en obrir-se el carrer de Pallars.\nLa família Vilà va comprar Can Felipa el 1877, la va engrandir i la va mantenir fins al seu tancament, que va tenir un lloc al cap d’un segle, el 1978.\nEl nom de Catex (Central de Acabados Téxtiles) data del 1955, en fusionar-se diverses empreses de la família Vilà.\nLa forta crisi del sector tèxtil va arrossegar Can Felipa, que el 1974 ja acomiadava 72 obrers, no sense conflicte social.\nDesprés d’uns quants anys de reivindicacions, coordinades per l’Associació de Veïns del Poblenou,\nel 1984 es va arribar a un acord per fer-hi una piscina, oberta el 1989,i un centre cívic, inaugurat el 1991. També acull l’Arxiu Històric del Poblenou.\nFront del gran edifici, hi ha un de baix i antic, on esta ubicada “La Tasqueta de Can Felipa”, molt coneguda i apreciada per la gent del barri.\nEn una de les parets hi ha un escut mig trencat pel pas del temps.\nLa masia de can Gili que va donar nom a tot un barri de Granollers\n21 Juliol, 2018 2 Juny, 2020 / Rasola\t/ Deixa un comentari\nLa masia de can Gili esta situada en el Camí Vell de Lliçà d’Amunt, 1, prop de la carretera de Lliçà d’Amunt a Granollers i Canovelles.\nVa ser una masia totalment agrícola, gracies a l’abundant aigua que disposava, fins a mitjans del segle XX, que va entrar en un estat d’abandó i ruïna.\nLa masia va donar nom al que seria tot un gran barri a les a fores de Granollers, “El barri de Can Gili”\nVa ser projectat per primera vegada per l’empresa : Financiaciones Insobe l’any 1965.\nL’objectiu era construir un conjunt residencial a la carretera de Caldes.\nInicialment es van construir cinc blocs de 416 habitatges en total, que es van identificar amb noms de diverses verges: Montserrat, amb 44 habitatges; Bonanova I, II i III, amb 126 habitatges; Mercè I i II, amb 80 habitatges; Núria I, II i III, amb 126 habitatges; i Assumpció, amb 40 habitatges. Posteriorment, es construeixen tres blocs més: el bloc Can Gili, el Victòria, al costat de l’escola, i el del costat de la carretera de Caldes.\nUs passo l’enllaç per a mes informació sobre aquesta barri de Can Gili :\nGràcies a la pressió veïnal, es va salvar la masia de can Gili de ser enderrocada.\nPodem destacar un període de rehabilitació de la masia i que va passar a ser Centre Cívic :\n13 d’octubre de 1988, se signa el conveni per rehabilitar la masia de Can Gili.\n5 de maig de 1991, s’inaugura parcialment el centre cívic Can Gili, després d’una primera fase d’obres.\n3 de maig de 1992. S’inaugura definitivament el centre cívic.\nLa verneda de Can Gili ocupa els marges del tram final del torrent de Can Gaili, entre els barris granollerins de Terra Alta i Can Gili, Antigament, l’espai formava part de les terres de la masia de Can Gili.\nEls grans arbres de la Verneda, àlbers, oms, plàtans i pollancres, que són l’element més destacable, van ser plantats pels propietaris de la masia de can Gili.\nKasa de la Muntanya (KM) de Barcelona\n10 Mai, 2018 31 Març, 2018 / Rasola\t/ Deixa un comentari\nAquest edifici està situat en l’avinguda del Santuari de Sant Josep de la Muntanya, 33 de Barcelona, per de munt del Santuari de Sant Josep de la Muntanya , unes escales automàtiques permetent accedir-hi.\nPer donar seguretat al Park Güell que quedava aïllat a la part alta de la ciutat, Eusebi Güell va finançar un edifici amb aires de fortalesa que és va construir a principis del segle passat, que seria destinat a caserna de la Guàrdia Civil a Gràcia, amb la condició que fos retornada a la seva família quan finalitzés la seva activitat.\nDes de fa més de vint anys va ser un edifici okupa i es coneix com Kasa de la Muntanya (KM), l’edifici era com un centre cívic, on es portava a terme: tallers, xerrades, pintura… també és va rehabilitar l’edifici en varies ocasions.\nUs passo una informació sobre el futur de la Kasa, de La Vanguardia :\nQuin destí tindrà finalment aquest peculiar edifici … ?\nLa masia de can Castelló de Sant Gervasi de Barcelona\n1 Setembre, 2017 16 Agost, 2017 / Rasola\t/ Deixa un comentari\nLa masia de can Castelló la trobem situada al Carrer de Castelló 1-7, forma l’illa delimitada pels carrers de Freixa i de Castelló, del Barri de Sant Gervasi de Barcelona; és com un oasi al vell mig de cases modernes.\nÉs una antiga casa pairal de prop de 1200m² amb un jardí públic, actualment es un Centre Cívic.\nA la Web de del centre cívic de l’Ajuntament, ens explica així la seva historia :\n“…Can Castelló, en el seu principi va ser una masia burgesa al començaments del segle XX , amb successius propietaris, està estretament lligada amb el desenvolupament històric, social i urbanístic de Sant Gervasi. Així, hi trobem noms que van deixar una important empremta al barri i la ciutat : les famílies Galvany, Castelló o Calvet. Els usos de l’edifici fins a l’actualitat han estat diversos: masia agrícola, habitatge particular i residència geriàtrica…”\nEs va recuperar per us de la ciutat l’any 1981, després d’una remodelació, va funcionar com a Casal de Gent Gran a partir de l’any1990, posteriorment és va ubicar també, el centre cívic de Sant Gervasi, el 21 de maig del 2008 va ser inaugurat.\nPer si us pot interessar, us passo l’enllaç del Centre Cívic de can Castelló, on veureu activitats diverses que realitzant tot l’any :\nuna part del Jardí de can Castelló\nDades estretes : Ajuntament de Barcelona


L'Ajuntament d'Abrera informa del nou servei d'atenció presencial amb cita prèvia per l'assessorament en ajuts pel lloguer d'habitatges\nA causa de la crisi sanitària per la Covid-19 s'han endegat diferents línies d'ajuda destinades a les persones afectades per la situació actual. Per les veïnes i veïns que necessitin assessorament per demanar ajuts pel pagament del lloguer d'habitatges, des d'avui dimarts, 16 de juny, tenen lloc al nostre Ajuntament una sèrie d'entrevistes presencials amb cita prèvia, a càrrec d'un/a responsable del Consell Comarcal del Baix Llobregat.\nDes de l’Ajuntament d’Abrera es vol continuar ajudant a les famílies del nostre municipi que més ho necessiten i per aquest motiu, us informem del nou servei d'atenció presencial en matèria de lloguer, que consistirà en diferents entrevistes amb les persones interessades i es dividiran en les següents sessions:\nDimarts 16 i dijous 18 de juny de 2020\nDimarts 23 i dijous 25 de juny d'enguany\nTotes les reunions es duran a terme en un període de 30 minuts i es faran en horari de 9 h a 14 h a la seu del departament de Territori de l'Ajuntament d'Abrera (c. Lluís Companys, 8 1er pis). Per demanar cita prèvia, truqueu al T. 93 770 03 25, extensió 1137.\nRecordem que per qüestions relacionades amb Habitatge, des del Consell Comarcal s'ha habilitat l'adreça electrònica específica habitatge@elbaixllobregat.cat. D'altra banda, també s'ha habilitat específicament per qüestions d'habitatge el telèfon 93 557 24 24.


PRIMER EQUIP: Partit de la 30ª jornada de 1ª Catalana 2018/19. CPS Sitges – CP Monjos | Hoquei Sitges\nPRIMER EQUIP: Partit de la 30ª jornada de 1ª Catalana 2018/19. CPS Sitges – CP Monjos\nAquest dissabte, 18 de maig de 2019, es disputarà, a Santa Perpètua de la Mogoda, el partit corresponent a la 30ª i darrera jornada de la lliga de 1ª Catalana 2018-19 entre el CH Santa Perpètua (9é / 39 punts) i el CPS Sitges “New Ricky’s” (4rt / 52 punts). El partit començarà a les 18:45 hores.\n30ª jornada – 1ª Catalana 2018/19\nDia: Dissabte, 18 de maig de 2019 Hora: 18:45h\nLloc: Santa Perpètua de la Mogoda\nCH SANTA PERPÈTUA – CPS SITGES “New Ricky’s”\nEl sènior A (CPS Sitges “New Ricky’s Sitges”) després de guanyar (6-3) al CP Monjos depèn d’ell mateix per assolir una de les 4 places per disputar la promoció d’ascens a l’Ok lliga bronze (Nacional Catalana).\nEls resultats de la darrera jornada, penúltima del campionat, han fet que el l’Espanyol i el Vendrell ja estiguin classificats, matemàticament, per disputar el play-off i que el CP Congrés depengui d’ell mateix per assolir el títol i l’ascens directe, fet que deixaria al FC Barcelona a la segona posició (classificat pel play-off d’ascens i amb possibilitats de ser campió i pujar directament si falla el Congrés).\nEl sènior A del CPS Sitges, que juga a la pista del CH Santa Perpètua, depèn d’ell mateix per classificar-se pel play-off (aconseguint un punt es classificaria matemàticament sense haver de dependre de l’altre equip que pot classificar-se pel play-off, el Reus Deportiu)\nPassi el que passi, estem segurs que tot l’equip ho intentarà fins el final!!!\nAquesta entrada s'ha publicat en 2018/19, CP Sitges, Primer equip el 15/05/2019 per CP Sitges.\n← Resultats dels partits disputats a la jornada del campionat de lliga: 11 de maig de 2019 Partits per la propera jornada del campionat de lliga (18 i 19 de maig de 2019) →


La Policia Local deté el presumpte autor d’un robatori al Centre Comercial Sant Cugat - Sala de Premsa Sant Cugat\nLa Policia Local deté el presumpte autor d’un robatori al Centre Comercial Sant Cugat\nEls fets han tingut lloc aquesta setmana quan un caporal de la Policia Local -que es trobava fora de servei- va observar com un individu s’escapolia del personal de seguretat del Centre Comercial Sant Cugat i iniciava una fugida.\nEl caporal va seguir-lo identificant-se verbalment com a agent de policia amb la finalitat d’aturar-lo, però l’individu va fer cas omís a les ordres policials. Durant la fugida, a més, va empentar dos ciutadans que intentaven col·laborar per aturar-lo. Finalment, en una zona boscosa de la via pública el caporal va aconseguir interceptar-lo i retenir-lo fins a l’arribada del personal de seguretat.\nDesprés d’identificar l’individu, el caporal va escorcollar-lo i va trobar entre les seves pertinences quatre articles de perfumeria per valor de 405 euros.\nAquesta persona, que té antecedents per delictes de robatori en interior de domicili, va quedar detinguda per un presumpte delicte de robatori amb violència. Posteriorment va ser traslladada a la comissaria de Mossos d’Esquadra i es va informar dels fets a les autoritats judicials competents.


BonDia Lleida 11012012\nAplicacions TIC en les teories de l... by jpozom752 801 views\nUn mes, una xarxa social i una univ... by Jesús Ferré 1769 views\nSistema de informacion documental d... by Philippe Boland 1497 views\nEQUUSTUR by Innovem Menorca 428 views\nBondia Lleida 27092012 by Bondia Lleida Sl 591 views\nMiembros de la pmi by Omar Hernandez 339 views\n1. dimecres 11 de gener 2012 Lleida Pàgina 7 Denuncien que la boira complica encara més l’accés a l’Escola Alba > La petició a Cervera de pisos de lloguer protegits 6 monitors de Baqueira exercien sense llicència quadruplica l’oferta ComArquEs Pàgina 8 > rajoy atribueix Els mancaven els papers obligatoris que expedeix a les autonomies el 75% del dèficit el consistori de Naut Aran per treballar Comarques P. 9 laura corTés (acn) AVui Pàgina 3 i Editorial p. 4 Mobilització docent contra les retallades Tel.: 973 260 065 - Fax: 973 261 067 Lleida Pàgina 7 > El Parc de l’Alt Pirineu va retirar l’any 2011 fins a 9 vehicles abandonats ComArquEs Pàgina 9 > Vilella, portaveu del PP a la Paeria LLEidA Pàgina 7 Av. Doctora Castells, 37 Telèfon: 973 21 25 07cat www.studium-academia.comnúm. 1.476 any 6 / BONDIA mail: studium@svt.es ATENCIÓ! CURSOS LOW COST PREU MENSUALITAT: 45€ INICI: GENER DE 2012 · NIVELL C de llengua catalana - dimecres de 20.30 a 22.30 h · NIVELL D de llengua catalana - dimecres de 20.30 a 22.30 h · ANGLÈS FIRST CERTIFICATE - dijous de 20 a 22 h · PREPARACIÓ ACTIC - NIVELL MITJÀ - dimarts de 20 a 22 h\n2. 2 d’interÈS dimecres 11 de gener de 2012 eL teMPS Vielha Vielha -2/11 ServeiS Telèfons val d’aran A LLeidAMossos, Policia, G. Civil i Bombers www.bondia.catEmergències\t112 pallarsUrgències\tMossos\t088 alta meteo@bondia.catMossos\td’Esquadra\t973\t700\t050 ribagorça sobiràAtenció\ta\tla\tDona\t(Mossos)\tExt.\t5000Policia\t091\tSort 08.23h -2/12G.\tCivil\tAtenció\tCiutadà\t900\t101\t062 17.47h MartinetGuàrdia\tUrbana\t092\t/\t973\t700\t600 El Pont -3/12 dos móns en pocs de SuertUrgències mèdiques -5/10 cerdanyaICS\t973\t221\t516 La SeuHosp.\tArnau\tde\tVilanova\t973\t248\t100Hospital\tde\tSanta\tMaria\t973\t727\t222 quilòmetres. Compte d’Urgell -5/12 -2/9 amb la boira i el fredUrgències\tTàrrega\t973\t310\t852 Gósol TrempComitè\tAnti-sida\t973\t221\t212 minvant -3/7 alt urgell berguedàAlcohòlics\tAnònims\t629\t779\t654Comedores\tcompulsivos\t676\t060\t624 cru al PlaFibrolleida\t649\t873\t838 No\thi\tha\tgrans\tcanvis\ta\tla\tvista.\tLa\tboira\tpallarsCreu Roja jussà tossuda,\tque\tno\tvol\tdesfer-se\tja\ten\tunes\tSolsonaLleida\t973\t279\t900 -3/11Agramunt\t973\t390\t880 quantes\thores,\tla\ttenim\ta\tple\trendiment.\tPer\tBalaguer\t973\t445\t795 tant\tal\tSegrià\ti\tzones\tproperes\ts’anirà\tviciant\tCervera\t973\t532\t084 el fred, fins el punt que aquesta tarda poc solsonèsLes\tBorges\tBlanques\t973\t143\t493 noguera passarem\tdels\t0\tgraus.\tUn\thivern\tcom\tDéu\tMollerussa\t973\t711\t282Tàrrega\t973\t500\t679 mana,\tperò\tja\tamb\tsol\ta\tla\tresta\tde\tcomar-Serveis\tfuneraris\t973\t237\t206 ques.\tQuan\tmés\tamunt\testiguem,\tmés\tbo- Balaguer segarraServei\tde\tSuport\tnança\ti\tbona\tvisibilitat.\tFarà\tmés\tfred\tal\t-3/1en\tel\tDol\tde\tPonent\t973\t501\t503 Pla\tque\tal\tPirineu.\tCuriositats\tdel\ttemps.Bus\tLleida-Andorra\t973\t352\t379 CerveraEstació\td’Autobusos\t973\t268\t500 -3/3 urgell dijous divendres farmàcies aVUI pla d’urgell De 9.00 a 22.00 h\tMollerussa Tàrregaredondo Àger,\t23.\tLa\tBordeta\tLleida -2/2 -2/3freixinet Passeig\tde\tRonda,\t70 -2/1 De 22.00 a 00.00 h\tseuma Mariola,\t39 segriàVoltas Carme,\t23 Les Borges Blanques De 00.00 a 09.00 h\t-1/2seuma Mariola,\t39 garrigues farmàcies deMà De 9.00 a 22.00 h\tsimó Príncep\tde\tViana,\t99\tfco. de Villalonga Boters,\t25 De 22.00 a 00.00 h\tINAUGURACIÓign. de Villalonga Alcalde\tCosta,\t37 dissabte 14 de gener (18.00h)razquin Sant\tMartí,\t39 Vine amb el teu gos a la inauguració De 00.00 a 09.00 h\to vine la setmana següent amb elign. de Villalonga Alcalde\tCosta,\t37 teu gat i et donarem un petit obsequi al·lèrgies (Del 10-01 al 16-01) C/ Via Aurèlia, 31 (Entrada per c/ Prat de la Riba) Les Borges BlanquesParietària 0 = Pi - -gramínies 0 = Plàtan - - Tel.: 973 143 590 · 645 783 282olivera 0 = Pollancre - -avellaner 1 - salze - -auró negundo - - Vern 0afreixe 1 a Xiprer 2 = Consorci per a la Formaciómelcoratge 0 = alternaria 4 = Contínua de Catalunyaom 0 = cladosporium 4 =niVell acTUal i risc D’al·lèrgia CURSOS SUBVENCIONATS PER Anul 0 mitjà 2 màxim 4Baix 1 alt 3 TREBALLADORS/ES I AUTÒNOMS niVells De PreVisiÓen augment a en descens Destable = situació excepcional ? EXCEL (30 H) Horari: Dilluns i dimecres de 17.00 a 19.00 hores Data inici: 1 de febrer de 2012 DISSENY GRÀFIC I TRACTAMENT IMATGES (60 H) Horari: Dilluns i dimecres de 20.00 a 22.15 hores Data inici: 16 de gener de 2012 ● Tramitació de baixes ● Compra de ferralla en general, paper i metalls ALINS CENTRE DE FORMACIÓ ● Transports de Av. Madrid, 19 altell 1r EMPRESA AUTORITZADA residus industrials PER MEDI AMBIENT Tel. 973 275592 25002, Lleida Polígon Canaleta, s/n Apartat 93 25300 Tàrrega (Lleida) www.alinscentre.com Tel. 973 310 243 - 686 993 226\n3. dimecres 11 de gener de 2012 avuI 3 elgatnegre MEN MENÚ C/NAVARRA, 8 ·MOLLERUSSA 973 75 11 50 www.gatnegre.cat www.facebook.com/gatnegre 15.000 dels 20.000 mIlIons d’eurosRajoy acusa les autonomies de serresponsables del 75% del dèficitEl president del Govern espanyol manifesta, en la seva primera entrevista, que “donarà lacara” davant la crisi i que no preveu una pujada de l’IVA ni la creació d’un “banc dolent” chema moya (efe) agèncieS madrid / barcelonaLes comunitats autònomes hanestat responsables de 15.000 Se superaràdels 20.000 milions d’eurosde desviació del dèficit públic la barreraque s’ha registrat en l’exercicidel 2011, segons dades encara dels 5no definitives de la Interven- milionsció General de l’Estat, que vaavançar ahir el president del d’aturatsGovern, Mariano Rajoy, queva concedir a l’agència EFE la Mariano Rajoy va asse-primera entrevista des del seu gurar que l’ajustamentnomenament. es dispararà fins a fregar El cap de l’Executiu va expli- els 40.000 milions d’eu-car que el dèficit de les autono- ros. Ho justifica pel 8%mies s’ha situat al voltant del de dèficit, que podria ser2,7% del PIB, davant del 1,3% un pèl superior, segonsprevist, mentre que el desequi- Rajoy, i per altres dadeslibri de l’Administració central que no conviden a l’opti-ha superat lleugerament el 5%, misme.per sobre del 4,8% esperat. Ra- Així, ahir i en una reu-joy va assenyalar també que la nió a porta tancada ambdesviació el 2011 ha estat de el grup parlamentari po-20.000 milions, cosa que im- pular, Rajoy va avisar elsplica situar el dèficit en un 8%, seus diputats que la prò-dos punts per sobre del 6% pre- xima Enquesta de Pobla- mariano rajoy durant l’entrevista amb el president de l’agència eFe, Álex grijelmovist, ja que cada punt addicio- ció Activa (EPA) trencarànal suposa uns 10.000 milions la barrera dels cinc mili-d’euros. Segons el president ons i situarà el númerodel Govern, a la desviació de15.000 milions de les comuni- la generalitat diu que és l’estat qui genera el 80% del deutetats autònomes s’hi afegeixen > Incrementales registrades a l’Administra- a uns 40.000ció central, uns 3.000 milions, ala Seguretat Social, 5.000, i als oriol campuzano (acn) nera un deute del 20% i que milions l’ajustajuntaments, uns 1.500. és qui porta a les esquenes necessari per al les principals polítiques de 2012“no m’amagaré” l’estat del benestar?”, va pre- Rajoy també va declarar que guntar-se en la roda de prem-“donarà la cara” davant la cri- sa posterior al consell del Go- d’aturats al voltant delssi econòmica i “no s’amagarà”, vern de cada dimarts. 5.300.000 de persones,i per això va decidir no crear uns 300.000 més que lesuna vicepresidència econòmi- “l’Àrbitre: la ue” dades del tercer trimestreca. A més, va assenyalar que Homs va lligar-ho amb la de l’any passat.no està en les seves previsions intenció del Govern espanyolapujar l’IVA, i que no hi haurà de controlar els pressupostos qualSevol meSuraun “banc dolent”, sinó un pro- de les comunitats i va propo- En la reunió plenàriacés de reestructuració del siste- sar que sigui la Unió Europea del grup del Partit Popu-ma financer des dels principis i no l’Estat qui tuteli que les lar, Mariano Rajoy tambéde sanejament, transparència i administracions compleixin va tornar a remarcar lesfusió de les entitats. els objectius de dèficit per- dificultats de la situació Rajoy va justificar la pujada què li mereix “major crèdit” i actual i la necessitat delde l’IRPF perquè el dèficit que seria més neutral. “Aleshores Govern central de pren- imatge de la reunió ahir del consell de l’executiu catalàva trobar a l’arribar al Govern segur que s’adonarien que la dre qualsevol mesuraera superior al previst, encara El portaveu del Govern de la la desviació del dèficit, quan responsabilitat no és de les necessària per recuperarque va admetre que la mesura Generalitat, Francesc Homs, és l’Estat, va remarcar Homs, comunitats autònomes”, va el creixement econòmic aés “dura i dolorosa, però abso- va lamentar que Rajoy cul- qui genera el 80% del deute. sentenciar el portaveu del Espanya.lutament imprescindible. No pés de nou les comunitats de “Com es pot culpar al que ge- Govern català.quedava cap altra opció”.\n4. 4 opinió dimecres 11 de gener de 2012 EditorialEls culpables del dèficitLa pèssima situació econòmica que estan patint totes les administracions va viure aquest nou encreuament d’acusacions, el que resulta del tot evident és que entreahir un nou capítol, amb l’anunci per part de Mariano Rajoy -en la seva primera uns i altres es passen la pilota i així no hi ha manera d’esbrinar qui és el ‘cul-entrevista des de que és president del Govern- que les autonomies són les respon- pable’. Mentrestant, les administracions locals -ajuntaments, consellssables del 75% del dèficit. La notícia va ser replicada ben aviat pel govern de la comarcals i diputacions- malviuen esperant uns diners, amb la particu-Generalitat, que va assegurar que és l’Estat qui genera el 80% del deute. Amb laritat de no saber qui té realment la culpa del perquè no els reben. opinió Si para salir de la crisis parecía ser protagonistas de ello a través deninguna empresa innovadora sin financiación estar claro que necesitamos una la I+D+i. Ahora que la cultura de laemmanuel mielvaque / country manager d’alma consulting group per a espanya i portugal modernización estructural de la innovación empezaba a calar entre economía, ¿cómo van las empresas los empresarios y se habían anima- En el Plan de recortes aprobado al 2010, de un 15% sobre el 2009, a definir sus estrategias de innova- do a solicitar las ayudas a la innova-el 30 de diciembre por el Consejo y con una marcada tendencia a au- ción a largo plazo? La actual crisis ción para ser más competitivos, esde Ministros, la investigación cien- mentar las subvenciones en forma es resultado de no disponer de un una pena la retirada del apoyo quetífica y tecnológica ha sufrido una de créditos rembolsables. modelo económico basado en venta- necesitan.reducción de 600 M€, cifra bastante Aunque en las medidas anuncia- jas competitivas estructurales como Nunca antes fue más decisivoconsiderable si tenemos en cuenta das no se especifica el reparto de las derivadas de la innovación. Por que las empresas conozcan todasque la totalidad del presupuesto en esos 600 millones entre subvencio- ello, el I+D es clave para crear un las ayudas a la innovación con las2011 fue de 8.600 millones de euros nes y créditos para la I+D+i, debe- modelo económico con una compe- que cuentan a la hora de planificary cuyo saldo previsible para el 2012 mos alertar sobre las nefastas con- titividad más robusta, que nos haga sus inversiones. Cuanto más cono-nos llevaría a niveles del año 2007. secuencias que pueden tener para menos sensibles a las crisis. cimiento tengan sobre sus opcionesEl panorama que han de afrontar avanzar hacia el cambio de modelo Las empresas necesitan incre- para llevar a cabo estas inversionespor tanto las empresas españolas económico. Las empresas son cons- mentar su competitividad a través en I+D+i, más beneficioso será paracon vocación de investigación, de- cientes de la necesidad de innovar de la I+D+i con el apoyo de la finan- todos. Esperemos pues que estossarrollo e innovación, es a día de y que bajar su inversión en I+D+i es ciación pública. Ninguna empresa recortes no generen un impactohoy aún más duro. Ya en 2011 ve- una amenaza real para su desarro- innovadora debería quedarse en la irrecuperable a los componentes deníamos acumulando una cadena llo en una economía basada en el cuneta. El cambio económico debe nuestro sistema de I+D+i y en espe-de recortes de un 8% con respecto conocimiento y la competitividad. hacerse apoyando a los que quieren cial al sector empresarial. Ser o no ser... independents? nòmicament parlant, Catalunya litat”, una paraula emergent amb cristina torrent / regidora de ciu a la paeria ha estat des de sempre una de les regust de déjà vu, però sobretot regions més dinàmiques de la UE, una amenaça òbvia que plana so- Hamlet ho deia en el seu mo- per petit que sigui el nostre gest. comptant amb una indústria forta, bre el nostre autogovern. nòleg... En aquest sentit, el reguitzell de un dels principals ports del Medi- Els mitjans de Madrid, més pre- “Ser o no ser, aquest és el dilema: / ¿és més consultes populars sobre la inde- terrani i una economia basada en ocupats que mai en defensar el noble sofrir calladament/ les fletxes i els pendència de Catalunya, des de la un sector terciari competent, que somni d’una uniformitat impos- embats d’una Fortuna indigna, / o alçar-se primera d’Arenys de Munt, l’any es desplega al llarg d’un territori sible, s’afegeixen a aquests des- en armes contra un mar d’adversitats / i 2009, fins avui, han posat de ma- estratègic, on hi conviuen més de propòsits alimentant dia rera dia eliminar-les combatent? Morir, dormir: res nifest les veus independentistes 7 milions de persones. Catalunya el sentiment anticatalanista. Des més...” que s’aixequen des de la societat té, per tant, els fonaments abasta- de les seves tribunes no paren de Rellegint aquests versos del civil, recolzades per institucions ment consolidats per poder cami- dir-nos que, en un context de crisi famós monòleg de Hamlet em catalanes, per exemple els ajunta- nar sola i jugar un rol determinant excepcional com el que patim, els venen al cap els 759 milions de ments, a través d’iniciatives com en l’entramat d’estats europeus. catalans hauríem de pensar en el raons que tenim els catalans per l’Associació de Municipis per Europa és clau en aquesta partida. bé comú, en ser solidaris, enlloc caminar cap a la sobirania. Però al la Independència. En definitiva, Per un altra banda, hi ha el com- d’esgrimir l’estelada com solem marge de la qüestió econòmica, i “alçar-se en armes contra un mar ponent conjuntural: els catalans fer cada cop que ens sentim ame- a diferència del príncep de Dina- d’adversitats”, metafòricament ens sentim cada cop més escanyats naçats. Curiosament, aquest acti- marca, el nostre dilema és saber parlant, és clar. per l’estat espanyol. Els diferents visme espanyolista ha fet créixer què volem ser i si realment estem Però la pregunta que ens con- governs del PP i del PSOE, alterna- més el sentiment sobiranista que preparats per esdevenir un estat tinuem fent, més enllà dels resul- tivament, ens han deixat una he- el propi moviment independentis- propi. Els catalans travessem un tats de les consultes populars és: rència (l’espoli fiscal) que es posa ta català. període crucial de la nostra his- Catalunya pot esdevenir un estat de manifest en el dèficit crònic en Però no ens deixem enganyar. tòria i no el podem menystenir si sobirà, social i democràtic inte- inversions a Catalunya, i una lle- Hem de tenir clar que la identitat volem arribar a caminar sols. grat en el marc de la UE? tania de compromisos incomplets catalana no és un defecte de fabri- El primer pas, i més difícil, Per una banda, si conside- (l’impagament del fons de com- cació de l’estat espanyol, sinó una per avançar cap a l’autogovern rem el component estructural, petitivitat o el deute espanyol de realitat. I si volem defensar-la, no és obrir-ne el camí. Sense presses Catalunya té els mitjans i la legiti- 759 milions d’euros de la Disposi- ho aconseguirem pas demanant però amb fermesa, fent front a les mitat per ser independent. Tenim ció Addicional Tercera de l’Esta- permís a Madrid. La llibertat -com nostres pròpies pors i encarant les una llengua, una cultura i una tut) als quals ara hem d’afegir la deia Ignacio Silone- no es pot al- adversitats. Sense oblidar la lluita història que ens avalen, però so- darrera “cirereta” anunciada pel moinar, la llibertat, s’ha de pren- contra els enemics a casa, el semen- bretot tenim un país que hem es- flamant-nou-govern de Rajoy : el dre. Potser fora hora que ens plan- fotisme o el victimisme catalans. El tat capaços de crear, dotat de lleis control sobre els pressupostos au- tegem el que volem fer i cap on nostre repte ha de ser, doncs, fer pròpies, amb un Parlament, un tonòmics. Tot plegat ens empeny volem anar, mentre reflexionem créixer l’activisme català en qual- govern i el seu President, en defi- cap a una situació insostenible i tots plegats davant l’etern dilema sevol àmbit de la nostra societat, nitiva una vida política real. Eco- injusta. Sonen vents de “recentra- entre obediència i consciència.\n5. dimecres 11 de gener de 2012 opinió 5 opinió a pas de cargol mª josé horcajada i bell-lloch / regidora del pp a l’ajuntament de lleida Dia sí dia no ens van caient me- ris per tal de realitzar un estudi i Equip de Govern dins d’un pla ganismes autònoms havia de su- sures anticrisi i les diferents admi- proposta de reestructuració d’OO- d’ajust que suposaria un estalvi posar una reducció de la despesa nistracions es veuen obligades a AA de l’Ajuntament de Lleida de de 671.000 euros. a l’integrar en l’estructura ordinà- ajustar la seva despesa intentant forma que, abans d’acabar el pri- Després de les eleccions muni- ria de l´Ajuntament tots els mit- oferir la mateixa qualitat dels ser- mer semestre de l’any 2010, es pu- cipals , al mes de juliol de 2011, el jans humans materials i organitza- veis optimitzant recursos i essent gui presentar una proposta con- “renovat” Ajuntament decideix la tius, i havia de suposar un estalvi més eficaços. creta d’accions a emprendre amb dissolució del OOAA municipals econòmic i la racionalització dels En el cas de l’Ajuntament de dates de realització.” per integrar-los a les respectives llocs de treball de personal even- Lleida la reducció de la despesa Arribats a juny de l’any 2010 i regidories i passem d´una fusió de tual i de lliure designació ja que passava entre d’altres mesures ,davant l´incompliment de l’equip Cultura( IMAC) Educació ( IME) hi haurà una reducció de funcions per reduir l’estructura municipal de Govern, el Grup Municipal i Esports ( IMAE) a la dissolució i aquests serveis passaràn a ser , aprofitant recursos i reduint cos- del PP demana al Ple de l´Estat dels diferents organismes ...sort prestats per l´Ajuntament , estalvi tos i s’inicia per part de l’equip de de la ciutat l’agrupació i en el seu que hi havia un informe previ que que no veiem reflectit a la planti- Govern, pressionat per la situació cas eliminació dels OOAA per tal marcava un full de ruta, informe lla ni per tant als pressupostos. econòmica i pels grups de l’opo- d’optimitzar recursos. que evidentment mai hem vist els Hem donat la benvinguda a un sició, un camí sinuós, titubejant i Un any després del compromís grups de l’oposició. nou any i la supressió dels dife- lent que esperem vegi algun dia inicial, i a les portes d’uns nous A desembre de 2011, al debat rents OOAA continua caminant la llum. pressupostos, s’ens proposa la fu- del ple de pressupostos i plantilla lentament… a pas de cargol, un Farem una mica de cronologia sió de Cultura, Educació i Esports per al 2012, en l’expedient relatiu cargol que camina a pas massa sense ànim de cansar el lector. en un sol organisme autònom, a la Plantilla de l´Ajuntament i feixuc i que esperem arribi a la A desembre de l’any 2009 i, en que preveu reduir la despesa dels OOAA veiem amb sorpresa que fita, des de el Grup municipal del el debat dels pressupostos per al tres organismes un 5% . Aquest no apareix ni rastre de cap estalvi PP continuarem treballant per a 2010, l’equip de Govern es com- anunci es produeix en una opera- en referència a la dissolució dels que així sigui. prometia textualment a “ Desen- ció d’imatge d’aquestes a les que diferents organismes . Hem de re- Bon any nou a tots els lleida- volupar les línies de treball i crite- ens sol tenir acostumats aquest cordar que la dissolució dels or- tans i lleidatanes.el capitalisme no és democràtic cartes al directorjesús garcía boadella els governants ‘manstisores’ ens estafen Tot sovint miro les pintades que hi ha a tocràtics. Estem assistint al robatori més gran de la història. Quan un banc fales parets de la ciutat, perquè crec que són Difícilment es pot construir una autènti- fallida els governs corren a “rescatar-lo” i li lliuren milers de mili-fidel reflex d’una part de la joventut que no ca democràcia a partir del tarannà imma- ons de dòlars o d’euros. Fa pocs dies el Banc de València va “tenir”té cap altra manera d’expressar-se i, de tant dur, egoista i autocràtic que actualment té que ser rescatat i intervingut pel FROB (diners públics), i se’ls hien tant, es poden trobar frases amb bon l’ésser humà. L’expectativa de la famosa era lliuren sense fer preguntes, sense cap debat públic, sense demanar responsabilitats, sense fer soroll i per la porta del darrera.contingut filosòfic. Això sí, generalment d’Aquari ha fracassat i amb ella el somni Els bancs, per perdre tants diners, ha tingut que ser, a més de ne-són contundents i molt categòriques; ja de dos o tres generacions. Només cal veu- gligents, defraudadors, especuladors, estafadors i delinqüents, peròque, expressen el màxim missatge de for- re l’estructura interna dels partits polítics cap ha estat ni expedientat ni, encara menys, encausat. I els polítics,ma molt concisa. També s’ha de partir de que, avui per avui, són la base de l’actual com còmplices de les malifetes, van tots a cor a ajudar els bancs: 3.000 milions d’euros pel Banc de València, molt més que la sumala base que aquestes frases no tenen l’opció democràcia, tots tenen una estructura pre- de totes les retallades que vol fer el senyor Mas a la Generalitatde rèplica. Aquest és el cas de la frase que sidencialista, amb designacions fetes exclu- de Catalunya. No hi han diners per ajudar a cobrir els dèficits delsencapçala aquest article: “El capitalisme no sivament per designació directa. pressupostos públics de la Generalitat, on es retallen sous, subsidis,és democràtic” L’únic sil·logisme que tenim per plantejar educació, sanitat, llocs de treball, etc. etc.., però si per aquest banc o d’altres bancs i caixes. La Merkel vol donar 1 bilió d’euros als Estic totalment d’acord amb el contingut la democràcia surt del propi sentit comú: bancs, la qual cosa obligarà a que cada europeu posi 2.000 eurosfilosòfic d’aquesta proposició. Encara que La base de la democràcia és la llibertat i la de la seva butxaca. A Grècia per aconseguir 8.000 milions d’euroscal recordar-li a l’autor que està ficant en el base de la llibertat és la independència. Per (16 euros per europeu) se’ls ha obligat a fer reformes i a privatitzarmateix sac dos sistemes: un sistema econò- tant, una democràcia s’ha de configurar i vendre’s el país. No són tractes igualitaris. Tot plegat és tan vergonyós, tan..., que a un se li cau la cara demic (capitalisme) i un sistema polític (de- amb homes lliures i independents, no es ser europeu, en una Europa on els pobres banquers, estafadors imocràtic), i això és més complicat del que pot construir aquesta democràcia a partir delinqüents, són ajudats i rescatats, sense fer-los-hi cap exigència,sembla, rere la inqüestionable perspicàcia d’un sistema polític que no reflecteixi el fet sense llum i taquígrafs, sense demanar responsabilitats pels milionsdel creador de la frase; per tant, s’hauria individual. “perduts”. Com a súmmum ho hem de pagar tota la població a base de més impostos, més retalls, menys prestacions, més pobresa i mi-d’anar a pams i ser més explícit. Per altra En conclusió, la democràcia s’hauria de sèria per la gent, amb més atur i sous de pena.banda, si de forma indirecta (i subliminal) configurar a partir d’una societat civil; és Ja n’hi ha prou, sembla mentida que els nostres polítics obeeixin al’autor planteja el socialisme com alternati- a dir, del conjunt d’homes lliures i inde- una minoria de banquers, dels qual la Casa Blanca i l’OTAN sónva al capitalisme, sento dir-li que el socia- pendents. En contra del que tenim ara, un els braços executors. No obeeixen ni responen a les necessitats dels europeus, espanyols o catalans, sinó, només, als mandats dels ban-lisme tampoc és democràtic, encara que la “règim democràtic” basat en uns partits quers rics i estafadors, veritables amos del món occidental.seva base filosòfica ho pugui ser. A la pràc- polítics que fan control i disposició del seu víctor montañés i borràs / membre de lleida treballadoratica, tots els règims socialistes han estat au- concepte democràtic.el diari no es responsabilitza de les opinions expressades pels col.laboradors de la nostra secció de tribuna. l´opinió del bondia es reflecteix a través de la seva editorial.el grup bondia es reserva el dret de publicar els articles a l’edició del diari digital bondia (www.bondia.cat). directori dipòsit legal l-61-2006 control de pgd edita Bondia Lleida S.L. President Jaume Ramon i Solé, director Josep Ramon Ribé, caP de redacciÓ Albert Guerrero, issn 1886 - 6883 redacciÓ Marian Ollé, dissenY i maQUetaciÓ Xavi Pijuan, Lupe Ribot, director comercial Carles Jiménez, administraciÓ Arancha Pajuelo. coordinadora bondia.cat Lourdes Cardona. Carrer Vila Antònia, 6, 25007. Lleida. Telèfon: 973 260 065. Fax: 973 261 067. Correu electrònic: info@bondia.cat Web: http://www.bondia.cat/\n6. 6 propostes dimecres 11 de gener de 2012 alternatives culturals cinema. programació i horaris TES DE LA TARDOR DE LLEIDA. Sant Visites al Castell de Gardeny  cinema LAUREN C/ Pere Cabrera, 6-8 - Tel.: 973 20 54 48 - www.laurenfilm.es EXPOSICIONS Miquel, del 28 al 30 de setembre de 2012. Tots els dissabtes i diumenges a les el talp SALA 1 De dij. a dij: 22.00; golfa dij. div, diss: 00.20Les restes de les restes del naufra- S’estableix un únic premi de 1.500€ (so· 10.00, 12.00 i 16.00 hores, s’ofereixen vi· un lugar para soñar SALA 1 De dij. a dij: 16.45, 19.30 bre aquest import s’efectuaran les de· sites guiades al Castell Templer de Gar· immortals SALA 2 De dij. a dij: 16.10, 18.15, 20.20, 22.25; golfa dij.gi duccions que legalment o reglamentària deny per a grups de màxim 20 persones div, diss: 00.30Cafeteria del Ateneu Popular de pertoqui). Tots els cartells presentats es i sense reserva prèvia. misión imposible 4 SALA 3 De dill. a dij: 16.45, 19.15, 22.00Lleida. C/ Pau Claris, 10. mostraran a l’espai web www.paeria.cat/ atraco por duplicado SALA 4 De dij. a dij: 16.45, 18.45, 20.45, 22.30; golfa dij.20.00 hores. imac i els 10 finalistes s’exposen del maig Visites guiades al Dipòsit de div, diss: 00.20Durant tot el mes es pot visitar l’expo· del 2012 al maig del 2013 a la sala Alfred el cambiazo SALA 5 De dij. a dij: 16.10, 18.15, 20.20, 22.25; golfa dij. l’Aigua div, diss: 00.30sició de fotografies d’escriptors proce· Perenya de la Regidoria de Cultura. Més informació: 973 21 19 92. una boda de muerte SALA 6 De dij. a dij: 16.30, 18.30, 20.30, 22.20; golfa dij.dents de l’arxiu del Grupo Cambio, Les Cada segon dissabte de mes, el Dipòsit div, diss: 00.20restes de les restes del naufragi. Transdibuix 2012 SALA 7 De dij. a dij: 16.30, 19.15, 22.00; golfa dij. div, de l’Aigua de Lleida ofereix visites gui· sherlock holmes Més informació i bases: www.trans- ades prèvia inscripció. diss: 00.20Els racons de Lleida segre.org drive SALA 8 De dij. a dij: 16.15, 18.15, 20.30, 22.30; golfa dij.Sala Manolo Calpe de la Fecoll. Tot i que la Transsegre no se celebra· Visita a l’Animal a l’Esquena div, diss: 00.25L’aquarel·lista Joaquim Nogués presen· rà fins a l’estiu, ja està obert el termini noche de fin de año SALA 9 De dij. a dij: 16.10, 18.30 Inscripcions: teatre@paeria.cat - 973 SALA 9 De dij. a dij: 20.45, 22.30; golfa dij. div, diss:ta la seva exposició Racons de Lleida, on per presentar els dibuixos i dissenys xp3dreuneix 15 obres que mostren les fonts i originals que s’escolliran per al cartell 27 93 56. 00.15portes dels principals espais monumen· anunciador de la Transsegre 2012. Pot Més informació: www.lanimal.org no tengas miedo a la oscuridad SALA 10 De dij. a diu: 22.15; de dill. a dij: 16.15, 18.20,tals de la ciutat. participar tothom, sense cap limitació El Teatre de l’Escorxador organitza una 20.30, 22.30; golfa dij. div, diss: 00.15 d’edat. Es poden presentar els originals visita a l’Animal a l’Esquena, un centre  cinema RAMBLA C/ Anselm Clavé, 11 - Tel.: 973 23 27 26III mostra d’hivern a l’Ajuntament de Balaguer, a la seu de de creació i recerca en l’àmbit de la dan· el talp SALA 2 De dij. a dij: 16.20, 18.40, 21.05Sala petita de la Unió d’Alpicat. C/ l’Impic o al local de la Transsegre fins el sa, creat per la companyia Mal Pelo per la conspiració SALA 3 De dij. a dij: 16.45, 21.10 15 de febrer. A més, també es poden en· al diumenge 5 de febrer. El seu objectiu SALA 3 De dij. a dij: 19.00Major, 28. principal és instaurar els vincles i les saga crepúsculo. parte 1Tercera edició d’una exposició col· viar per correu electrònic a transsegre@ el rey león SALA 4 De dij. a diu: 16.15, 17.50 transsegre.org. El guanyador rebrà un connexions entre creadors, pensadors ilectiva d’art actual d’artistes procedents criadas y señoras SALA 4 De dill. a dij: 16.30, 19.00, 21.30 premi que es lliurarà durant la Fira de públic de manera que el centre es puguid’arreu del país.  cinema PRINCIPAL Pl/ Paeria, 8 - Tel.: 902 17 09 38 Balaguer. convertir en un lloc compartit dins d’un marc d’investigació de la pràctica artís· un dios salvaje De dij. a dij.: 16.50, 18.30, 20.05, 21.45L’aigua, patrimoni dels secansCentre de Cultures i Cooperació Premi Ramon Roca Boncompte tica basada en el cos.  cinema JCA ALPICAT C/ K. Pla parcial 2 del Pla de Montsó. Alpicat · Tel.: 973 70 63 50 d’Estudis de Gestió Cultural sherlock holmes 2: juego de sombras De dij. a dij: 15.45, 16.30, 17.05, 18.05, 18.50,Transfronterera del Campus de Cap- Visita guiada pel Museu Roda 19.25, 20.25, 21.10, 21.45; sessió especial diu:pont. C/ Jaume II, 67 de Lleida. Més informació i bases: http://www. Roda 11.35, 12.00; golfa dij. div i diss: 23.00, 23.35,Tot i la connotació pejorativa que el firatarrega.cat/ca/activitats/premis 00.05 Fins al proper 1 d’abril de 2012 (data Més informació i inscripcions: 973 De dij. a dij: 16.15, 18.10, 20.05, 22.00; sessiódiscurs dominant actual atribueix als la dama de hierrosecans, aquest han estat històricament de tancament del termini de recepció), 21 26 35. especial diu: 11.45, 14.15; golfa dij. div i diss:un territori viu i ric gràcies a la pre· els interessats a participar en el Premi El Museu de l’Automoció de Lleida 00.00sència d’aigua. A través del temps, els Internacional Ramon Roca Boncomp· Roda Roda ofereix, cada quart dissab· drive De dij. a dij: 16.40, 18.35, 20.35, 22.25; sessiósecans han desenvolupat estratègies te d’Estudis de Gestió Cultural poden te de mes visites guiades per les seves especial diu: 11.50, 14.50; golfa dij. div i diss: enviar els seus treballs de recerca i in· instal·lacions. El Roda Roda–Museu de 00.20d’aprofitament de ‘aigua visibles encara atraco por duplicado De dij. a dij: 15.45, 17.25, 19.05, 20.45, 22.25;a través d’un patrimoni hídric extraor· vestigació cultural en un document ad· l’Automoció de Lleida presenta una ex· tensa col·lecció de cotxes, motocicletes, sessió especial diu: 11.50, 14.00; golfa dij. divdinari. D’aquesta manera es presenta junt en format PDF a la següent adreça: i diss: 00.10L’aigua, patrimoni dels secans, una expo· lafiraencurs@firatarrega.com Aquesta és motors i reproduccions a escala que ens De dill. a dij: 17.25, 19.30, 21.35 conviden a fer un viatge pel món de la immortalssició que es podrà visitar fins al 13 de la segona edició del premi, dotat amb De dij. a dij: 18.15, 20.20, 22.30; golfa dij. div i 6.000 euros per al treball guanyador, indústria de l’automòbil a través de la immortals (3d)gener i organtizatada per l’Ajuntament diss: 00.35de Torrebesses en col·laboració amb la i té l’objectiu de ser una eina útil en el història. De dij. a dij: 15.40, 17.40, 19.45, 21.45; sessió el cambiazoUdL. camp de la recerca d’estudis culturals, especial diu: 11.35; golfa dij. div i diss: 23.50 sent un dels pocs guardons d’aquestes Ruta de les Bruixes del Lluçanès el topo De dill. a dij: 17.20, 19.40, 22.00 característiques en l’àmbit europeu i in· Més informació i inscripcions: info@ De diu. a dij: 17.15, 19.30, 21.40 CONFERÈNCIES tercontinental. castellsdelleida.com - www.cas- noche de fin de año el floquet de neu De dij. a diu: 16.50, 18.30; sessió especial diu:Prevenció de la malaltia, millora tellsdelleida.com - Consorci del Llu- 11.35, 15.10de la salut i del benestar perso- VISITES GUIADES çanès - 93 888 00 50. misión imposible iv De dill. a dij: 15.50, 16.40, 18.20, 19.10, 20.50, 21.35; sessió especial diu: 11.40; golfa dij, div.nal Castells i astronomia Castells de Lleida ens ofereix l’opor· diss: 23.20Teràpies Naturals Sara Solans de tunitat de gaudir d’un recorregut pels De dij. a dij: 16.45, 18.30, 20.20, 22.10; sessió Més informació: info@castellsde- diferents escenaris de bruixeria del una boda de muerteLleida. C/ Alcalde Sol, 5 de Lleida. lleida.com - www.castellsdelleida. especial diu: 12.00, 14.50; golfa dij. div i diss: Lluçanès: La Roca de Pena (al municipi 00.0017.00 hores. com d’Alpens), els Gorgs de les Heures (a la acero puro De dij. a dij: 16.05, 18.25; sessió especial diu:Aquesta tarda donarà inici un curs so· El Montsec i la Vall d’Àger constituei· Riera de Merlès), Roc Foradat (a Prats 11.35bre prevenció de la malaltia, millora xen una zona que rep el nom de “Forat del Lluçanès), Serrat de les Forques (a in time De dij. a dij: 20.40, 22.40; golfa dij. div i diss:de la salut i del benestar personal en negre de Catalunya” perquè és l’indret Sant Feliu Sasserra) i el Gorg Negre (a 00.35col·laboració amb ICE·CFC Universitat amb menor contaminació lumínica de Sant Martí de Sobremunt). alvin y las ardillas 3 De dij. a diu: 16.20, 18.00; sessió especial diu:de Lleida. Es tracta d’un curs de curta tot el territori. Això fa que sigui el millor 12.00, 14.40durada dirigit a professionals de l’ense· lloc per a l’observació dels astres. Visi· un lugar para soñar De dij. a diu: 20.20, 22.35; de dill. a dij: 16.35,nyament de la salut i persones interes· tant el Centre d’Observació de l’Univers EXCURSIONS 18.50, 21.15  cinema FUNATIC C/ Pi i Margall, 26 - Tel.: 902 12 59 02. - www.funatic.essades en aquest camp. (COU) es descobrirà l’apassionant món Excursió pel túnel de Montclar SALA 1 De dij. a dij: 16.45, 18.40, 20.35, 22.30 de l’astronomia, gaudint del plaer de la dama de hierro Més informació: info@castellsde- SALA 2 De dij. a dij: 16.00 ESPORTS contemplar el cel i descobrir l’Univers i lleida.com - www.castellsdelleida. pepe & rubianes SALA 2 De dij. a dij: 17.35 el Cosmos, familiaritzant·se amb els ob· catalunya über alles! (1e)VI Duatló d’Alpicat jectes que s’hi mouen; conèixer el passat com tímidos anónimos SALA 2 De dij. a dij: 19.20Més informació: www.alpicat.cat El diumenge 29 de gener comencen les SALA 2 De dij. a dij: 20.45 de la Terra i els esdeveniments que hi el niño de la bicicleta excursions al túnel de Montclar. Una- http://participa.alpicat.cat/clubex- van tenir lloc en èpoques passades. Es excursió diferent, una experiència im· jane eyre SALA 2 De dij. a dij: 22.30cursionista farà una visita guiada al Centre d’Ob· la dama de hierro (vos) SALA 3 De dij. a dij: 16.45, 18.40, 20.35, 22.30 pactant, doncs bona part del recorregutEl pròxim diumenge 22 de gener se cele· servació de l’Univers i visita guiada a  cinemes URGELL C/ Navarra, 7. Mollerussa - Tel.: 973 60 03 13. www.circusa.com es fa per dins del túnel, que en el seubrarà la sisena edició del Duatló d’Alpi· un castell de la zona. temps, va ésser una de les obres d’engi· els homes que no estimaven les... SALA 1 Dv: 22.30; ds: 19.45, 22.45; diu: 17.45, 20.45; dl: 22.15cat, prova puntuable per a la Challenge. nyeria més importants d’Europa per la SALA 1 Diss: 18.00, diu: 16.00La cursa discorrerà per carrers urbans i El museu com a pretext vicky el viking seva llargària, envergadura i per l’esforç SALA 2 Dv: 22.30; ds: 20.20, 22.45, diu: 18.30, 20.45; dl: 22.15camins rurals en una distància del duat· Més informació: www.ateneulleida. humà que representà (6.000 persones sherlock holmesló popular de tres quilòmetres atlètics i cat los hombres que no amaban SALA 2 Diss: 17.30; diu: 15.45 empleades!). Són 5 quilòmetres sota ter·6,5 km de BTT. Per la seva part, el duatló El proper dissabte 14 de gener es durà ra (en alguns llocs s’estarà a 130 metres la conspiració SALA 3 Div: 22.30; diss: 18.15, 22.30; diu: 18.15, 20.30;tindrà 6,5 km atlètics, 22 km de BTT i 3,5 a terme una visita guiada a l’exposició dill: 22.15 per sota), 4,5 metres d’alçada i 6 metres SALA 3 Diss: 20.30; diu: 16.15km atlètics. Les inscripcions es poden El museu com a pretext, al Museu Morera catalunya über alles d’amplada. S’estarà a dins del túnel unesfer fins al 19 de gener a través de www. de Lleida a càrrec de l’Ateneu Popular dues hores. El túnel de Montclar també  cinemes MAJÈSTIC Av. Catalunya, 54. Tàrrega - Tel.: 973 31 07 30. www.circusa.comalpicat.cat - 973 73 60 49 - lmartinez@al- de Ponent. és conegut sota el nom de La Mina de els homes que no estimaven les SALA 1 Div: 22.30; diss: 18.15, 22.30; diu: 17.00, 20.00;picat.cat i en persona a l’Ajuntament Montclar. A més d’aquest diumenge, dones dill: 22.15d’Alpicat de dilluns a divendres de 9.00 Art i ciutat també s’estan programant dues sortides sherlock holmes SALA 2 Div: 22.30; diss: 20.00, 22.30; diu: 18.15, 20.30;a 13.00 hores. Més informació: Ateneu Popular de més pel túnel els propers diumenges 19 dill: 22.15 happy feet 2 SALA 2 Diss: 18.00; diu: 16.15 Lleida: C/ Pau Claris, 10. www.ate- i 26 de febrer. CONCURSOS neulleida.cat  cinema CASAL C/ Hospital, s/n. Cervera - Tel.: 973 53 22 64. www.circusa.com Dins del projecte Art i ciutat, Víctor P. Vine a aprendre anglès a Gal·les un dios salvaje Div; diss: 22.15; diu: 19.30Concurs de cartells de les Festes Més informació: info@castellsde- Diss: 19.15; diu: 17.30 Pallarès ens acompanyarà i explicarà les vicky el vikingode la Tardor seves pintures murals del convent dels lleida.com - www.castellsdelleida.  cinema PLANELL C/ Lleida, 2. Linyola - Tel.: 973 57 51 88. www.circusa.comMés informació: www.paeria.cat/ Pares Franciscans de Lleida el proper com - 973 40 20 45 tímidos anónimos Div: 22.00; diu: 17.00imac dissabte 21 de gener al matí. Aquesta Castells de Lleida està organitzant, per cinco metros cuadrados Diss: 22.00; diu: 18.30Lliurament d’originals: del 25 de activitat està organitzada per l’Ateneu al mes de juliol, dues sortides al País Popular de Lleida.  cinema PARÍS C/ Ctra. de Torà, 28. Solsona - Tel.: 973 48 02 77. www.circusa.comjuny al 2 de juliol de 2012 a la seu de Gal·les per passar una setmana ca· fuga de cerebros 2 Div, diss i dill: 22.15; diu: 19.30de la Regidoria de Cultura a Lleida: minant pels paisatges inoblidables de Visita a la Seu Vella de Lleida la costa de Pembrokeshire al País de alvin i els esquirols 3 Diss: 18.15; diu: 17.15avinguda Blondel, 54, 25002 Lleida Més informació i inscripcions: 973  cinema EL CASAL C/Major, 36. Almacelles - Tel.: 973 74 23 45. www.circusa.com Gal·les, immers en la seva naturalesa,(de 09.00 a 14.00 hores) o per correu 23 06 53. cultura i a la llengua anglesa. Durant un método peligroso Diss: 22.00; diu: 20.00electrònic a l’adreça: festes@paeria. El Turó de la Seu Vella de Lleida ofereix una setmana hi hauran itineraris de sen· la gran aventura de winter el dofí Diu: 17.00cat visites guiades amb reserva prèvia. A derisme seleccionats per la seva bellesa  cinema ARMENGOL Plaça Ramon Folch, 17. Bellpuig. www.circusa.comL’Ajuntament ha obert la convocatòria més, els caps de setmana s’ofereix un i interès natural i paisatgístic. Es faran Diss: 18.15; diu: 17.00pel concurs de cartells de les festes de recorregut per la catedral, tot descobrint entre set i 12 quilòmetres cada matí. A el gat amb botesla Tardor. Els originals s’han de lliurar els espais des del punt de vista arquitec· més, es visitaran el castell de Carew, la misión imposible 4 Diss: 22.30; diu: 19.30; dill: 22.15en format CD i han de tenir com a tema tònic, artístic i funcional tant en català Catedral de Saint David’s, restes neolíti·  cinema CASAL C/Baixada Mercadal, 9. Agramunt - Tel.: 973 39 00 64. www.circusa.comgenèric les Festes de la Tardor. A més, com en castellà i sense mínim de perso· ques, demostracions de gossos pastors i cinco metros cuadrados Div: 22.30ha de constar·hi el text següent: FES- nes. colònies d’aus marines, entre altres. happy feet 2 Diss: 18.15; diu: 17.00 Entra a BONDIA vols informar-te de més actes culturals, www.bondia.cat si cat un déu salvatge Diss: 22.30; diu: 19.30; dill: 22.15\n7. dimecres 11 de gener de 2012 lleida 7 atropellament. Una vianant, de 39 anys, va habitatges. Les comarques de Lleida van registrar condemna. Un jutjat de Lleida va condemnar resultar ferida lleu ahir al matí després de ser al novembre un increment interanual de les vendes ahir una veïna de Lleida a dos anys de presó per atropellada per cotxe al pas de vianants situat al del 24%. en total es van vendre 314 pisos, 60 més fer compres amb una targeta robada. La dona va carrer segrià. que el novembre del 2010. confessar al judici que va furtar una targeta. i preparen una manifestació pel dia 18 de gener imminent nomenamentProtesta dels docents ppdurant l’hora del patiEls professors de diversos centres de les comarques de Lleidavan fer ahir la primera protesta de l’any contra les retallades acn van penjar pancartes demanant cions que es va decidir dur a lleida una educació pública de quali- terme dins el pla de mobilit-Els professors del CEIP Pinya- tat. La directora del centre, Ma- zacions iniciades al desembre ina i el CEIP Pràctiques I, de risol Elvira, va denunciar que és la primera que es fa aquestLleida ciutat; el CEIP La Ro- perilla la qualitat de l’escola 2012, amb la tornada a l’esco-sella, de Rosselló (Segrià) i el pública. Elvira va demanar el la després de les vacances. Els manso i Vilella, en un acte recent del pp a la paeriaCEIP Manuel de Pedrolo de suport explícit dels pares ja docents tenen previst tornar aTàrrega es van manifestar ahir que els alumnes, va dir, “són sortir al pati el 18 de gener, diaa l’hora del pati contra les re-tallades de la Generalitat. Al els principals afectats d’aques- tes retallades”. en què també està convocada a Barcelona una manifestació de manso serà la novaCEIP Països Catalans de Lleida Aquesta és una de les ac- la funció pública. subdelegada i Vilella el portaveu a la paeria arxiu municipal paeria redacció delegat en les dues darreres lleidael fotografies de legislatures. La popular Inma Manso serà El nomenament de Mansosolanes ja estan la nova subdelegada del Go- provocarà certs canvis a ladigitalitzades vern central a Lleida. Manso, Paeria perquè el nou càrrec redacció que va ser cap de llista del PP suposa dedicació exclusiva. lleida a les municipals per Lleida, Així, Joan Vilella serà ambL’Arxiu Municipal de Lleida ha és l’actual portaveu del grup tota probabilitat el nou porta-finalitzat el procés de digitalit- municipal dels populars a la veu i Pau Pintó, que era el nú-zació del fons fotogràfic sobre Paeria i també la primera re- mero 7 a la candidatura delsLleida que la família de Josep presentant d’aquest partit a la populars a les municipals,Solanes Argilés va donar el Diputació de Lleida. serà el nou regidor.2010 a la Paeria. Són un miler L’anunci, que serà immi- Pel que fa a la Diputació dede fotos. L‘alcalde de Lleida, nent, provocarà el relleu del Lleida, tot apunta que JaumeÀngel Ros, va lliurar ahir a la socialista José Ángel Flores Izcara, regidor d’Aitona ifamília les còpies digitalitzades al capdavant de la Subdele- conseller comarcal del Segrià,del fons fotogràfic. ros va lliurar ahir a la família les còpies digitalitzades gació. Flores ha estat el sub- serà el nou diputat. lliBre d’oriol Balaguer polèmica protesta per les retallades Veden l’entrada els funcionaris del centre hErmínia sirvEnt (paeria) de discapacitats a un discoteca penitenciari es tanquen redacció redacció tava convocada a tots els pe- lleida lleida nitenciaris de Catalunya. Cal La Sala Manolita de la ciutat Els treballadors del Centre recordar que ahir al matí els de Lleida hauria vedat l’entra- Penitenciari de Ponent teni- representants sindicals es van da a un grup de discapacitats en previst ahir la nit tancar- tancar a la direcció general mentals. Aquests fets s’haurien se a la presó lleidatana com d’Institucions Penitenciaries produït dissabte i des d’Aspros a forma de protesta per les a Barcelona i la resta de treba- van assegurar que esbrinarien retallades de la Generalitat. lladors van donar suport als què va passar exactament. De fet, aquesta protesta es- seus representants.imatge de la presentació de ‘catalunya, més enllà dels núvols’ els pares denuncien el greu perill que hi hadefensa unànime del’aeroport d’alguaire Boira a l’accés de l’escola alba redacció i de ser una peça important redacció uament d’entrada al col·legi va tre d’altres, van reunir-se amb lleida lleida en aquest territori, com ho provocar retencions que arriba- el parlamentaris i van decidirOriol Balaguer, del 2007 al és la Llotja i com ho són les L’Associació de Mares i Pares ven fins a l’entrada a l’autovia. donar de temps (fins finalitzar2011 director general de Ports, carreteres o l’AVE”. Balaguer (AMPA) de l’Escola Alba va L’AMPA va iniciar abans de les vacances de Nadal) per tro-Aeroports de la Generalitat va presentar ahir a Lleida el tornar a denunciar ahir el greu finalitzar el 2011 una campa- bar una solució.del 2007 al 2011, va assegurar llibre Catalunya, més enllà dels perill dels actuals accessos al nya en favor de la construcció Per la seva banda, els diri-ahir que l’Aeroport Lleida- núvols. Aquestes afirmacions centre escolars, especialment d’una rotonda que elimini el gents de l’AMPA estan estudi-Alguaire “ha vingut per que- va ser secundades per les au- dies de boira com el d’ahir. La risc d’accident de trànsit als ac- ant en aquests moments novesdar-se, amb voluntat de futur toritats presents a l’acte. manca de visibilitat a l’encre- cessos del centre educatiu. En- mobilitzacions.\nAplicacions TIC en les teories de l'aprenentatge\nBondia Lleida 22072011\nUn mes, una xarxa social i una universitat\nSistema de informacion documental del instituto de hidrologia meteorologia y ...\nBondia Lleida 27092012\nMiembros de la pmi


Büros: SINGULAR PROPERTIES SINGULAR PROPERTIES\nDachwohnung Centre. Dúplex-atic al centre de vic!\n120m2 - 3 Zimmer - 2.792 € /m2 Magnífic àtic dúplex en venda a vic, situat al rovell de l’ou, el que més et sorprendrà d’aquest pis son les seves vistes. distr...\nDachwohnung in Centre. Àtic a la plaça major de vic!\n158m2 - 3 Zimmer - 5.063 € /m2 Un àtic exclusiu a un edifici emblemàtic de la ciutat de vic, en plena plaça major, amb llum pròpia i una superfície construïda...\nReihenhaus El puig. Amplia i lluminosa\n185m2 - 4 Zimmer - 865 € /m2 Oportunitat!! casa a manlleu, de 180 m², distribuïda en tres plantes: a la planta baixa tenim un garatge per a 2 cotxes, amb una...\nEtagenwohnung Vilamirosa. Pis en venda a manlleu!\n90m2 - 3 Zimmer - 889 € /m2 No deixis escapar l’oportunitat de viure a pocs minuts del centre de manlleu en aquest acollidor pis cantoner. ubicat al barri d...\nEtagenwohnung Plaça fra bernadi. Per entrar a viure\n120m2 - 3 Zimmer - 1.583 € /m2 Si busques viure al centre de manlleu, no et pots perdre aquesta oportunitat. magnífic pis construït al 2002, amb una superfície...\nChalet Urb. serrabonica. Xalet per acabar a gurb!\n367m2 - 5 Zimmer - 627 € /m2 Si estàs buscant una casa per acabar al teu gust i necessitat, no deixis escapar aquesta meravellosa oportunitat ubicada a la ur...\nReihenhaus Els hostalets. Dissenyada per a tu!\n175m2 - 3 Zimmer - 1.314 € /m2 Vine a veure aquesta magnifica casa adossada ubicada a la zona esportiva dels hostalets de balenyà. disposes d’una superfície de...\nZweistöckige Wohnung Montesquiu. Dúplex a montesquiu!\n120m2 - 3 Zimmer - 1.000 € /m2 Si t’agrada la població de montesquiu, no perdis l’oportunitat de viure en aquest fabulós dúplex. disposes d’una superfície de 1...\nZweistöckige Wohnung Barri de la salut. Dúplex a una zona immillorable\n111m2 - 4 Zimmer - 1.486 € /m2 Magnífic dúplex pràcticament nou per estrenar, situat al barri de la salut de manlleu. en un edifici de pocs veïns i amb una sup...\nReihenhaus Centre. Amplitud i tranquil·litat!\n273m2 - 3 Zimmer - 788 € /m2 Encara no has trobat el que busques? no deixis perdre l’oportunitat de viure a una de les zones més tranquil•les de manlleu en u...\nEtagenwohnung Vilamirosa. Oportunitat!\n80m2 - 3 Zimmer - 1.040 € /m2 Acollidor pis ubicat a la zona del vilamirosa a manlleu, amb una superfície de 80m² aproximadament, disposa d’un ampli menjador...\nEtagenwohnung Centre. Pis ampli i lluminos!\n95m2 - 3 Zimmer - 1.211 € /m2 Si t’agradaria viure a manlleu, no deixis perdre aquest ampli pis de 95m², distribuïts de manera en la qual li pots treure un bo...\nEtagenwohnung El puig. A tocar el centre de manlleu!\n90m2 - 3 Zimmer - 1.278 € /m2 Ubicat en una zona tranquil·la de manlleu, molt proper a tots els serveis públics i a tocar del centre de la població trobem aqu...\nZweistöckige Wohnung Centre. Dúplex invertit a manlleu!\n110m2 - 3 Zimmer - 1.164 € /m2 En una zona molt tranquil·la, hi trobem aquest curiós dúplex invertit. compta amb 110m² de vivenda. a la primera planta hi té du...\nEtagenwohnung Centre. Atenció inversors!\n75m2 - 3 Zimmer - 787 € /m2 Pis en ple centre de manlleu, inversors no perdeu aquest immoble! rentabilitat assegurada! disposa d´una superficie de 70m², dis...\nArt der Immobilie: alle Arten Wohnungen Stellplatz Grundstück und Bauplatz Geschäftsraum Gewerblich Investition Ortschaften Alle Ortschaften ArbúciesBalenyàBarcelonaCalldetenesCampdevànolGurbLlafrancManlleuMontesquiuOlostPerafitaPlatja d´AroRoda de TerSant Bartomeu del GrauSant Hipòlit de VoltregàSant Julià de VilatortaSanta Eugènia de BergaSanta Eulàlia de RiuprimerSevaTonaTorellóVicViladrauVilopriu Bezirke Alle Bezirke Sant Martí Zonen alle Zonen PoblenouLos Pinos-PoliturCaputxins-AmbulatoriCentreEstadi-Santa AnnaNordRemei-La Guixa alle Zonen PoblenouLos Pinos-PoliturCaputxins-AmbulatoriCentreEstadi-Santa AnnaNordRemei-La Guixa


News SQ | Diari Sant Quirze - News SQ | Pàgina 410\nInici » Tag Archives: News SQ (pàgina 410)\nEls carrers que envolten els espais on es desenvolupen actes es veuran afectats pel que fa a la mobilitat. SOCIETAT. Els dies de Festa Major hi haurà diferents afectacions al trànsit. Alguns carrers romandran tallats, per tal que els actes es puguin desenvolupar amb total normalitat. Les afectacions són les següents: Dia 30 d’agost A partir de les 19 h: ...\nPàgina 410 de 527« Primer...380390400«408409410411412\t»\t420430440...Últim »


Tot buscant criteri 13 Setembre, 2017 Carlos Losada 0\nAvui són freqüents els estudis sociològics que descriuen les societats europees com una juxtaposició de grups socials diferenciats i cada vegada amb menys característiques compartides. Simplificant, estaríem tendint a una aglomeració de “tribus” socials amb decreixents conviccions compartides. És un procés que s’aguditza, doncs l’impacte de les tècniques de màrqueting a internet fa cada vegada més que els grups siguin autoreferenciats “tancant-se” en el seu “petit món” que els autoafirma. Cada grup llegeix la premsa, escolta la ràdio, consulta les pàgines web, rep els missatges de faceboock i d’Instagram, … que més s’ajusten als seus gustos. A més, s’afegeix l’efecte que el premi Nobel d’economia, Daniel Kahneman, anomenava el biaix de la reafirmació: tendim a ser selectius i a retenir allò que ens reafirma en les nostres opinions.\nLes dades del CEO de juliol de 2017 donen una clara indicació d’on està el “grup perdut”. Quan es pregunta a l’electorat català com se situa en l’eix dreta – esquerra (sent 10 l’extrema dreta i 0 l’extrema esquerra) un 50% se situa al voltant del 5 (entre el 4 i el 6). Quan se li pregunta per l’eix “identitari” (sent el 0 màxim espanyolisme i el 10 màxim catalanisme) el 45% es col·loca també al voltant del 5, (entre el 4 i el 6). És més, en l’edició anterior del CEO, el 72% dels catalans ens sentíem en major o menor mesura espanyols. I una detallada anàlisi per edats indica una presència de joves en aquest grup central “en la mateixa proporció que els més grans”. O sigui, el futur electorat seguirà sent majoritàriament de centre, “ceteris paribus“.\nConverteix gairebé 2.500.000 vots potencials de ciutadans catalans que es defineixen com de centre en vots reals suposa dificultats importants no fàcils de superar. Requereix una proposta clara i creïble de polítiques econòmiques i socials, un projecte polític que respecti la realitat nacional de Catalunya amb la del conjunt d’Espanya i que ho faci permetent sumar per uns i per a altres; credibilitat dels seus representants i molt especialment superar la barrera del vot útil en un moment que encara impera davant l’enfrontament polític del panorama català. No s’aconseguirà si les propostes de centre no són vistes com un projecte modern, de futur, realista i de mitjà i llarg termini que dóna respostes als reptes actuals. I que són capaços d’ampliar el comú denominador a totes les “tribus” avui existents.\nCatalunya918 política135 Units per Avançar5