Ciclomarató Catalana Internacional BPB 2012: de març 2012\nJa podeu consultar els horaris dels controls i el full de ruta a Ruta\nYa podeis consultar los horarios de los controles y la hoja de ruta en Ruta\nPublicat per Maria Fuster Foz a 18:12 Cap comentari:\nLa quarta edició de la Ciclomarató Catalana Internacional Barcelona–Perpinyà–Barcelona (BPB 2012) es celebrarà els propers dies 26 i 27 de Maig i estarà organitzada per la Comissió de Cicloturisme de la Federació Catalana de Ciclisme. La ciclomarató està homologada per l'Audax Club Parisien com un Brevet des Randonneurs Mondiaux de 600 quilòmetres.\nEls participants hauran de segellar el seu carnet de ruta als 9 controls de pas establerts al llarg del recorregut. L’horari d’obertura i tancament d’aquests controls es calcula segons una velocitat mitjana màxima de 30 km/h i mínima de 15 km/h. El temps mínim per fer la Ciclomarató serà de 20 hores i el temps màxim de 40 hores. En tots el controls del recorregut, l’Organització disposarà d'avituallament sòlid i líquid, així com àrees de descans als tres punts de control establerts en horari nocturn.\nLa inscripció es podrà fer a partir del dia 2 d’Abril a la pàgina web www.bpb600.cat on també es podrà consultar la reglamentació particular de la BPB i el full de ruta amb el quilometratge, l’altitud i els punts de control.\nL’organització limita la participació als 300 primers inscrits. La Ciclomarató és oberta a la participació de tot ciclista amb llicència federativa i l’aval esportiu d’haver completat al 2012 un altre brevet de 300 o 400 quilòmetres.\nLa cuarta edición de la Ciclomarató Catalana Internacional “Barcelona–Perpinyà– Barcelona” (BPB 2012) se celebrará los días 26 y 27 de mayo y estará organizada por la Comissió de Cicloturisme de la Federació Catalana de Ciclisme. La ciclomaratón está homologada por el Audax Club Parisien como un Brevet des Randonneurs Mondiaux de 600 kilómetros.\nLa BPB 2012 recorrerá varias comarcas de Catalunya y el Rosellón francés, con un recorrido de 605 kilómetros y un desnivel positivo acumulado de 7.500 metros. Se iniciará en el Velódromo de Horta de Barcelona a partir de las 6:15 horas del sábado 26 de mayo y, como referencias del recorrido, podemos destacar el paso por Montcada i Reixac, Alella, Arenys de Mar, Blanes, Lloret de Mar, Sant Feliu de Guíxols, La Bisbal de l’Empordà, Torroella de Montgrí, Vilabertran, Coll de Banyuls, Argelès-sur-Mer, Le Boulou, Amélie-les-Bains, Coll d’Ares, Camprodon, Ripoll, Coll de Canes, Olot, Sant Esteve d’en Bas, Coll de Condreu, Roda de Ter, Coll de la Pollosa, Calders, Ripollet y el Forat del Vent para llegar de nuevo al Velódromo.\nLos participantes deberán sellar su carnet de ruta en los 9 controles de paso establecidos a lo largo del recorrido, cuya hora de apertura y cierre se calcula según el promedio de velocidad máximo de 30 km/h y mínimo de 15 km/h. El tiempo mínimo para realizar la Ciclomarató será de 20 horas y el límite máximo de 40 horas. La organización pondrá a disposición de los participantes avituallamiento sólido y líquido en todos los controles, así como áreas de descanso en los tres controles que coinciden con el horario nocturno.\nLa inscripción puede realizarse a partir del día 2 de abril en la página web www.bpb600.cat, donde también se podrá consultar la reglamentación particular de la BPB, la hoja de ruta con el kilometraje, altitud y los puntos de control.\nLa organización limita la participación a los 300 primeros ciclistas inscritos. La Ciclomaratón está abierta a la participación de todo ciclista en posesión de la licencia federativa y el aval deportivo de haber completado en el año 2012 un brevet de 300 ó 400 kilómetros.\nPublicat per Maria Fuster Foz a 20:08 Cap comentari:


El PSC i JxCat tanquen un acord de govern a la Diputació de Barcelona - Diari de Girona\nEl PSC i JxCat tanquen un acord de govern a la Diputació de Barcelona\nefe 06.07.2019 | 01:26\nEl PSC i JxCat tanquen un acord de govern a la Diputació de Barcelona Diari de Girona\nEl PSC i JxCat van tancar un pacte per governar junts la Diputació de Barcelona, la presidència de la qual recaurà en els socialistes, que durant els pròxims dies decidiran qui és el seu candidat o candidata.\nEn el document destaquen «la singularitat de la vida local» i recalquen que se centraran en les polítiques pròpies d'aquesta administració, deixant de banda qüestions d'una altra índole, en les que poden tenir posicions diferenciades, com és el cas del procés sobiranista. Amb aquesta aliança, PSC i JxCat neutralitzen a ERC, que era l'altre aspirant a presidir la Diputació, atès que a les eleccions municipals del passat 26 de maig van empatar a 16 seients amb els socialistes. Gràcies a aquest acord, que arriba quan falta menys d'una setmana per al ple de constitució de la Diputació, que serà dijous que ve, els socialistes podran recuperar la presidència d'aquesta administració, que els últims anys havia estat en mans de Convergència.\nJxCat, l'espai hereu de CDC, no tenia cap possibilitat de retenir la presidència perquè va obtenir només set representants, que els feien determinants per decantar la majoria a favor de PSC o ERC, però finalment han optat pels socialistes en detriment dels seus socis en la Generalitat.


8 cereals Nestlé Nestum, és una farinetes de fàcil digestió, sense sucres afegits, ideal per a l'alimentació complementària del nadó, a partir de 6 mesos.\nFarinetes de cereals amb prebiòtics i probiòtics.\n8 cereals De Nestlé Nestum, és una farinetes de fàcil digestió, sense sucres afegits, ideal per a l'alimentació complementària del nadó, a partir de 6 mesos. Aquesta farinetes, preparats amb la llet que el nadó sol menjar, és un aliment molt ric en nutrients i equival a un àpat complet. A més, també conté probiòtics i prebiòtics que donen suport a la salut de l'intestí del nadó:\nProbiòtics (bifidus BL): és un probiòtic similar al que es troba en el sistema digestiu de nadons alletats.\nFibres prebiòtiques: en particular, FOS i inulina, que promouen el creixement de bacteris de l'intestí beneficiosos i l'absorció de calci.\nAquesta farinetes proporciona zinc i ferro, el que contribueix a les defenses del cos i el desenvolupament del cervell. També proporciona una quantitat adequada de vitamines com a i C, vitamina C promou l'absorció de ferro.\nNestlé és una empresa global líder en nutrició, salut i benestar. El seu compromís és posar a l'abast de les persones, productes de la més alta qualitat, per a qualsevol moment del dia i per a totes les etapes de la vida. Nestlé Nestum és la nova generació de les farinetes de Nestàs, amb l'aval de més de 145 anys d'experiència en la producció de farinetes infantils.\nNestum 8 cereals. Característiques principals:\nAmb ferro i zinc.\nAmb vitamines A i C.\nAmb probiòtics (bifidus BL).\nAmb fibres prebiòtiques (FOS i inulina).\nFàcil de digerir.\nFàcil de dissoldre.\nNestum 8 cereals està indicat per:\nNadons a partir de 6 mesos d'edat.


Cubs inalàmbrics per aprendre a programar: Cubroid | Petits Clicks\nset 27, 2017 • 16:10 No hi ha comentaris\nJa hem parlat més d’una vegada d’interessants propostes que busquen introduïr als més petits al món de la programació d’una manera fàcil i divertida. Fa uns dies vam descobrir Cubroid, un set de cubs inalàmbrics que busca motivar als més petits en el desenvolupament dels coneixements programadors.\nCubroid està format per set tipus de cubs diferents: un cub mestre que controla a la resta, un cub LED, un cub amb sensor de llum, un amb sensor de proximitat, un amb so i un amb un panell tàctil. Donat que cada un d’ells compta amb una bateria interna i connectivitat inalàmbrica, tots poden connectar-se entre ells sense necessitar cap cable.\nA partir d’una app podrem controlar els blocs i programar-ne el seu funcionament al nostre gust. A més, Cubroid és compatible amb els productes LEGO així que podrem donar-li vida a les nostres creacions. Actualment, Cubroid està buscant finançament a Kickstarter.\nAnterior3 apps per mantenir els petits distrets al cotxe SegüentJocs tradicionals per a grans i petits


Disable Privacy Tools – Extensió del WordPress | WordPress.org Català\nJustin Tadlock 21 maig 2018\nPieter 18 maig 2018\nnick6352683 4 juny 2018\n"Disable Privacy Tools" és programari de codi obert. La següent gent ha contribuït en aquesta extensió.\n“Disable Privacy Tools” s'ha traduït a 15 localitzacions. Gràcies als traductos per les seves aportacions.\nTradueix “Disable Privacy Tools” a la teva llengua.\nChinese (Taiwan), English (Australia), English (Canada), English (New Zealand), English (Pirate), English (South Africa), English (UK), English (US), French (Canada), German, German (Switzerland), Italian, Russian, Spanish (Spain), Swedish, i Ukrainian.


LA VIA AUGUSTA : d’octubre 2019\nCAP DE SETMANA A LA TINENÇA DE BENIFASSÀ. EL BALLESTAR 2\nPublicat per https://laviaaugusta.blogspot.com en dijous, d’octubre 31, 2019 Cap comentari:\nEtiquetes: el Ballestar, fotos, la Tinença de Benifassà, sortides\nCAP DE SETMANA A LA TINENÇA DE BENIFASSÀ. EL BALLESTAR 1\nPublicat per https://laviaaugusta.blogspot.com en dimecres, d’octubre 30, 2019 Cap comentari:\nPublicat per https://laviaaugusta.blogspot.com en dimarts, d’octubre 29, 2019 Cap comentari:\nEtiquetes: fotos, Fredes, la Tinença de Benifassà, sortides\nRatafia de Coratxar? Sí, sí, ratafia de Coratxar...\nLa ratafia és un licor aromàtic fet d’herbes silvestres i nous verdes típic de les comarques pirinenques de Catalunya, tot i que també se’n fa a d’altres llocs com per exemple Rasquera (la Ribera d’Ebre).\nPer Sant Joan, un grup d’amigues d’Amposta i l’Aldea van voler fer un experiment: fer ratafia amb herbes autòctones de la Tinença de Benifassà i més concretament de Coratxar. L’experiment el va supervisar Teresa Prades, una aldeana experta en plantes.\nAprofitant l’estada a Coratxar, amb les eines necessàries per a recollir les herbes, van recórrer les rodalies de la població, amb especial atenció a la zona dels rentadors.\nEntre les que van collir estaven: flor de saüc, té de roca, marduix, poliol, marialluïsa, camamil·la, farigola, espígol, romaní, etc.\nTot i que segons la zona els ingredients poden diferenciar-se considerablement, la quantitat d’herbes emprades sol passar de 40 i la graduació supera els 30º, ja que s’han de posar a macerar en aiguardent al que se li afegeix sucre. La maceració és de 40 dies.\nDia dalt dia baix, els 40 dies van coincidir amb el 3 d’agost i, precisament aquest dia havíem de tornar a Coratxar per anar veure els estels...\nPublicat per https://laviaaugusta.blogspot.com en dilluns, d’octubre 28, 2019 Cap comentari:\nEtiquetes: Coratxà, fotos, ratafia, sortides, vivències\nPublicat per https://laviaaugusta.blogspot.com en diumenge, d’octubre 27, 2019 Cap comentari:\nEtiquetes: fotos, Toledo, vacances\nPublicat per https://laviaaugusta.blogspot.com en dissabte, d’octubre 26, 2019 Cap comentari:\nPublicat per https://laviaaugusta.blogspot.com en divendres, d’octubre 25, 2019 Cap comentari:\nPublicat per https://laviaaugusta.blogspot.com en dijous, d’octubre 24, 2019 Cap comentari:\nPublicat per https://laviaaugusta.blogspot.com en dimecres, d’octubre 23, 2019 Cap comentari:\nPublicat per https://laviaaugusta.blogspot.com en dimarts, d’octubre 22, 2019 Cap comentari:


Notícies - Sant Cugat engega una campanya 'de la mà de tothom' per revitalitzar el comerç i l'economia local\nSant Cugat engega una campanya 'de la mà de tothom' per revitalitzar el comerç i l'economia local\nL'Ajuntament obre una convocatòria d'ajuts directes de 300.000 euros per a persones autònomes, comerços i petites empreses\nLa campanya #UnitsEnsEnSortiremMésRàpid vol unir i enfortir el comerç local de Sant Cugat (26/mai/20)\nSant Cugat suma dos nous serveis d'assessorament a empreses per encarar el desconfinament ( 8/mai/20)\nSant Cugat posa en marxa un servei de suport a la digitalització del comerç local ( 4/mai/20)\nL'Ajuntament engega una campanya per donar suport al petit comerç de Sant Cugat / Foto: Cugat Mèdia\nel 11/juny Martí González Economia PDF\nDesprés de mesos d'aturada obligada per la pandèmia de la Covid-19, Sant Cugat vol reactivar i 'revitalitzar' el comerç i l'economia locals amb una campanya consensuada amb tots els agents implicats i de la mà de totes les forces polítiques de l'Ajuntament. Una campanya d'agraïment, amb les fotografies de sis comerciants de sectors diferents, i que comença en forma d'uns ajuts directes d'un total de 300.000 euros per a persones autònomes, comerços i petites empreses que hagin hagut de tancar o hagin patit una reducció de com a mínim el 50% dels seus ingressos durant l'estat d'alarma.\nL'alcaldessa, Mireia Ingla, ha explicat que volien, des del govern, fer un reconeixement al petit comerç que 'ha estat al peu del canó' malgrat la pandèmia, que ha obligat a reinventar-se a molts sectors. Ingla ha alertat que la crisi provocada per la Covid-19 'ens acompanyarà i s'allargarà els propers mesos i anys' i que per això és important 'anar de la mà' tant amb comerciants, com amb la resta de forces polítiques. 'Remar tots alhora' i 'trenar complicitats' per reactivar la ciutat d'una manera 'transversal' i per 'responsabilitat col·lectiva'. L'alcaldessa ha recordat que el comerç local i de proximitat juga un paper fonamental per la 'cohesió social' i que ha de ser 'potent'.\nPer la seva banda, la tinenta d'alcaldia de l'àrea, Elena Vila, ha posat en valor el treball de tots aquests mesos i ha assegurat que 'avui és un dia emocionant' perquè es dona el tret de sortida per a la 'rearrencada' econòmica de la ciutat. Vila ha destacat algunes de les 28 mesures que ha aplicat el govern per donar suport al comerç local, com el foment de la digitalització i el servei d'assessorament a empreses. I també les ajudes directes, com aquesta inclosa en el primer pla de xoc presentat pel govern per pal·liar els efectes de la Covid-19, amb una seixantena de mesures.\nEls ajuts aniran destinats a persones autònomes, comerços i microempreses de menys de deu persones treballadores amb una facturació inferior als 2 milions d'euros i que hagin hagut de tancar o que puguin acreditar que han patit una reducció dels ingressos de com a mínim el 50% per la crisi. La quantitat serà d'entre 500 i 900 euros, segons el nombre de persones treballadores i es poden sol·licitar telemàticament fins al 30 de setembre, tot i que la concessió serà per ordre de sol·licitud i fins a exhaurir el pressupost disponible, de 300.000 euros. Un pressupost que tant Vila com el primer tinent d'alcaldia, Pere Soler, han dit que 'es pot modificar' i que 'buscaran recursos allà on faci falta perquè ningú es quedi enrere'.\nTambé han intervingut en l'acte la presidenta de Sant Cugat Comerç, Aïda Fernández, i el responsable dels mercats municipals de Mira-sol i Volpelleres, Santi Carol, que han agraït el suport de l'administració i n'han exigit més. A més, han remarcat que la pandèmia pot haver iniciat 'un canvi de paradigma' en les formes de consum i un canvi d'hàbits, principalment en el comerç local i en el sector de l'alimentació.\nÉs un tema de responsabilitat col·lectiva i hem de remar tothom alhora. Hem de trobar una manera justa de sortir d'aquesta crisi i la millor manera de fer-ho és de la mà i de forma transversal. Amb aquesta línia d'ajuts també volem reivindicar el paper del comerç de proximitat durant el confinament.\nAvui per mi és un dia emocionant perquè tota la feina que hem fet durant aquests mesos inicia el seu camí. Som una ciutat forta, tenim un comerç i un teixit empresarial fort, i estic segura que ens en sortirem i no deixarem que ningú es quedi enrere.


20 Febrer, 2018, 10:50\nDivendres es va celebrar la Rua de la Resurrecció del Carnaval de Vilafranca, amb un total de 30 carrosses i 8 comparses, que hi van participar i amb més de 4.000 figurants en total. La rua es va desenvolupar sense incidents, tret de l’espessa boira. En finalitzar es van lliurar els premis.\n20 Febrer, 2018, 10:45\nDemà arriba a la Rambla Sant Francesc de Vilafranca el camió sostenible Energytruck, de la Fundació Gas Natural Fenosa, una mostra itinerant que informa sobre energia, medi ambient i patrimoni industrial de manera interactiva. El mateix camió ha estat elaborat seguint un patró sostenible i pretén fomentar idees per al consum responsable d’energia.\n19 Febrer, 2018, 14:00\n"Jauría", el nou projecte teatral de Casanovas inspirat en el judici de La Manada\nEl dramaturg vilafranquí Jordi Casanovas, que aquest cap de setmana va estrenar Mala broma a Cal Bolet, està treballant en un nou guió que té com a base la violació múltiple d’una colla d’amics, La Manada, a una noia de 18 anys, durant les festes de Sant Fermín de Pamplona el 2016.\n19 Febrer, 2018, 12:47\nLa residència per a la gent gran Inglada Via estrena gimnàs\nLa residència per a la gent gran de Vilafranca, la Inglada Via (c/ Hermenegild Clascar, 15), ha fet avui la presentació oficial del seu nou gimnàs, ja que l’antic s’ha transformat en una sala de visites.\nPàgina 546 de 762


Castellar del Riu | enciclopedia.cat\nLes aigües es divideixen entre les que van a la conca de l’aigua d’Ora (rieres dels Porxos i de Campllong i aigua de la Corba), al sector presidit per la parròquia de Castellar, i les que van a la conca del Llobregat (capçalera del Riu Demetge), al sector presidit per la parròquia d’Espinalbet. L’altitud disminueix de N a S, des de les elevacions de rasos de Peguera (2.056 m a les Collades, 1.989 m a la roca d’Auró, 1.847 m al Cogulló d’Estela) fins al pla de Campllong (el coll de la Creu de Campllong assenyala la divisòria d’aigües esmentada) i les primeres elevacions de la serra dels Lladres, al límit amb el terme de Capolat (S). Limita també a l’E amb el terme municipal de Berga.\nEn l’acta de consagració de la catedral d’Urgell, el 839, són esmentades les parròquies de Castellar i d’Espinalbet, i ambdues formaven part del comtat de Berga; a Espinalbet hi havia un castell, que el 1183 heretà el famós trobador Guillem de Berguedà, juntament amb el lloc de Castellar. La tercera parròquia del municipi, la de Llinars, pertany al deganat de la Vall de Lord i era possessió del vescomtat de Cardona i, per tant, pertany històricament al Solsonès (Llinars formà fins el 1840 municipi independent). Actualment les principals entitats de població d’aquest municipi són les caseries de Llinars, el cap municipal, de Castellar del Riu i Espinalbet; també representen un cert impacte urbanístic les instal·lacions de l’estació d’esquí de Rasos de Peguera, compartides amb el terme de Montmajor. Des de la carretera que uneix Berga i Sant Llorenç de Morunys surten les car reteres locals i vies asfaltades que recorren el terme i comuniquen els nuclis principals.\nLa població ha estat tradicionalment escassa. El primer fogatjament, del 1370, dóna només 6 focs a Espinalbet, els quals encara es mantenien el 1553, any en què a Castellar n’hi havia 5. La població augmentà al segle XVIII (el 1718 hi havia 32 h a Castellar, 31 h a Espinalbet, 44 h a Llinars i 10 h a la quadra de Sorribes i 114 h, 135 h, 79 h i 6 h, respectivament, el 1787) i el 1857 es donà el nombre més elevat, amb 518 h per a tot el municipi. Des d’aleshores minvà regularment (309 h el 1877, 307 h el 1900, 294 h el 1930, 273 h el 1950, 163 h el 1970, 108 h el 1981 i 63 h el 1991). Al final de la dècada del 1990 es capgirà la tendència, així, el 2001, hi havia 119 h i el 2005 s’arribà a 152 h.\nAixí, doncs, la base econòmica es reparteix entre l’explotació del bosc (bagues de Terçà i de Campllong), l’agricultura (pla de Campllong) i la cria de bestiar, però el que ha impulsat l’economia del municipi és l’atracció del lloc com a centre d’excursionisme i d’esports d’hivern. Cal destacar que part de les instal·lacions de l’estació d’esquí de Rasos de Peguera es troben dins del terme. S’han creat instal·lacions turístiques, entre les quals cal destacar un càmping, un refugi i una casa de colònies.\nAl segle XIX unes mines de carbó, situades al coll de l’Oreller, motivaren la construcció d’una petita línia de ferrocarril cap a l’extrem occidental del terme, però actualment ja no en queda cap rastre.\nLa festa major de Llinars és el 8 de setembre i és tradicional que al matí se celebri una missa al santuari de la Mare de Déu de la Mata i a la tarda i la nit es faci ball a Llinars; també al santuari de la Mata es fa un aplec el 2 de febrer. Altres festes són les del 17 de febrer (Sant Antoni) i l’11 de juny (Sant Bernabé). En aquesta darrera és costum que a la sortida de missa es reparteixi pa beneït entre els assistents.\nL’estació d’esquí de Rasos de Peguera és dins els termes municipals de Castellar del Riu i Montmajor, al paratge anomenat rasos de Peguera, a 15 km de Berga i 127 de Barcelona. L’estació és situada en una vall limitada a l’E per la vall del Llobregat, que talla de N a S, i limitada a l’W per l’aigua de Valls, afluent del Llobregat. Al N limita amb la serra d’Ensija i al S amb les serres de Queralt i Campllong. Els punts més alts són el de les Collades (2.056 m) i el del Salabada (2.067 m al Pedró). El perímetre de l’estació és el que limita amb els punts de la Creu del Sant Crist o del Cabrer, les Collades, el Salabada, la Plaçoleta dels Rasos i el Cap de la Serra.\nAquesta estació d’esquí, juntament amb la de Coll de Pal (Bagà), són les úniques del Berguedà. Es considera la pionera de l’esquí alpí a Catalu nya i a tot l’Estat espanyol pel fet que hom practicava ja l’esquí des del primer decenni del segle XX, encara que l’estació pròpiament dita no inicià les seves activitats fins el 1975, que hom instal·là el primer telearrossegador i la cafeteria. Disposava de 7 km esquiables per a practicar l’esquí alpí repartits en 9 pistes i 5 km per l’esquí nòrdic. Des del 2004 roman tancada.\n169 h. (2019)\nCastellar del Riu en xifres (IDESCAT)


Relat "Clixés cremats. II Draps Bruts"\nInici > detall del relat: Clixés cremats. II Draps Bruts\nII. Draps bruts\nEstava nerviosa. Desprès d'un mes i mig sense saber-ne res, havia de veure a en Jan. Va sentir el porter automàtic, i va notar com la seva veu, al respondre, tremolava lleument i titubejava, encara esperant que potser seria en David qui li respongués.\nMentre esperava que pugés les escales, primer palplantada al costat de la porta, i desprès, semblant-li una mica patètic per la seva part, deixant la porta oberta, asseguda al sofà fent veure que fullejava una revista d'arquitectura d'en David, per deixar-la a un cantó, i dedicar-se simplement, a retorçar-se els dits, apretant-los entre les seves mans.\nVa sentir que picaven la porta i en girar-se va trobar a en Jan, de peu.\npuc passar? - va dir titubejant.\nElla li va fer un gest amb la mà, fent-lo passar, i ell va entrar i va tancar la porta darrere seu.\nVenia directament del despatx, i portava un vestit jaqueta gris que havien comprat junts. Estava pàl·lid i semblava haver abandonat la seva seguretat habitual per donar pas al Jan insegur i nerviós que tan poques vegades havia vist.\nVan quedar l'un de peu davant de l'altre, sense parlar, fins que en Jan va agafar aire, i forces per convertir-se de nou en una presència d'aquestes segures i seques, i va començar a parlar.\n- No ha aparegut, encara, en David? - va fer, sense entonar gairebé.\nL'Alba va fer que no amb el cap.\n- Doncs jo no en sé res. Potser ha fugit, no t'ho has plantejat? Es pot haver pensat millor això de ser el pare del teu fill - la paraula pare no va poder evitar fer-la amb un to irònic que ella particularment odiava.\nA més, què coi, era el seu fill, també\nperò no estava en un dels seus moments en que la ràbia li fes estar-se de sentimentalismes, així que, va mirar a terra, ferida, i li va respondre.\n- Jan. Saps perfectament que no ho faria. - va alçar la vista- a més, estic vivint a casa seva. I ni una trucada, ni un missatge. Estic molt amoïnada. I és el teu amic, pel que també n'hauries d'estar.\nEn Jan va endolcir una mica les faccions, i va bufar.\n- Ho sento, Alba. És que quan tot s'acaba, és com si\n- Com si no s'hagués acabat - va respondre l'Alba. - És estrany, sí, però ara ens hem de centrar en el David\nno sé per on començar-lo a buscar.\nVa asseure's al sofà blanc, i va mirar al seu voltant.\nTot eren trossets d'en David, però ell no hi era. Els quadres, una fotografia en blanc i negre de tots tres set anys més joves, de l'estiu que van passar a Eivissa, tota, absolutament tota la decoració duia la seva firma: els dos sofàs grans fent angle, les tauletes de vidre al costat i al mig, el moble de fusta fosca, fins i tot les parets, ornades amb aquells cordons amb llums penjades, tot. Però era incapaç de pensar en on podia haver-se ficat.\n- Des que vam marxar del pis, les coses no van tornar a ser les mateixes entre en David i jo - va començar en Jan. - ens veiem, sí, però ja fa massa temps que s'ha trencat alguna cosa entre nosaltres dos. -sospir - I ara, quan em va donar la noticia, que volia ser el pare del teu fill, no m'ho vaig agafar massa bé, la veritat. Fa potser un mes que no l'he vist.\nL'Alba va assentir, en silenci.\n- He mirat al seu despatx, i la veritat és que no he vist res. La majoria de les seves coses de feina, són a l'estudi, i allà m'han dit que tampoc en saben res. No hi ha anat des que va desaparèixer, la setmana passada. Potser m'hi hauria d'atansar\n- va dir l'Alba.\n- D'acord, t'hi acompanyo. - va dir en Jan, mentre mirava el rellotge - ara ja no hi haurà ningú, però deu tenir les claus per aquí\n- va dir mentre obria un calaix del rebedor.\nVan baixar les escales caminant. L'Alba duia les mans a les butxaques, i la mirada damunt dels seus peus. En deu minuts arribarien, i se li feia costa amunt, estar deu minuts al seu costat sense parlar-hi. Però no sabia ben bé què dir-li. Era absurd, intentar encetar una conversa sobre el temps, a aquelles alçades.\n- I tu, Alba, com estàs\n? - va preguntar en Jan, amb certa prudència - et trobes bé?\nL'Alba va fer que sí amb el cap, traient fum del fred per la boca.\n- Tot bé. Em trobo bé, tot va endavant\nVan seguir la resta del camí sense parlar, fins que van arribar al despatx. Ja devien ser prop de les deu de la nit, i van obrir la porta sentint-se una mica intrusos. Van fer cap al seu estudi. L'Alba no hi havia estat mai, però en Jan es sabia perfectament el camí. Van obrir la porta, i res semblava denotar que en David no hagués estat treballant aquell mateix dia. Tot ple de planells, en un desordre endreçat, i l'ordinador encès, amb tot de sobres tancats, acumulats de dies i dies esperant que algú els obrís.\nVan fullejar-los. Alguna factura, i un parell de sobres sense remitent, que en Jan va guardar a la seva cartera.\n- No ens estiguem gaire temps aquí, Alba - va fer - segur que no passarà res, però no m'agrada estar tafanejant en les seves coses.\nL'Alba va tocar el ratolí de l'ordinador per treure el salva pantalles, desitjant que tingués l'Outloock, el servidor de correu electrònic, obert.\nTot estava tancat, només a l'escriptori, la mateixa foto de tots tres que al menjador de casa seva, somrients, exultants de felicitat, en una platja d'Eivissa, la mirava des del ordinador. Aquelles vacances, que ara li semblaven una enganyifa espantosa, reconeixent als seus ulls una Alba, enamorada d'en Jan sense voler estar-ho, però agafada amb la mateixa força de tots dos.\nSabia perfectament que en David, gestionava tot el seu correu electrònic des del despatx, tant personal com de feina, així que el va intentar obrir.\nIntrodueix el password.\nVa provar amb David.\nLa seva data d'aniversari.\nVa bufar, i va mirar de reüll que en Jan no estigués mirant el teclat.\nEsperi un moment mentre carreguem la configuració.\nEn Jan es va girar.\n- L'has encertat? - va dir-li.\n- Si. A la tercera va la vençuda.\n- No t'ho diré! - va dir l'Alba amb un mig somriure.\n- Vaja, Alba\nen això estem els dos. No hauries de tenir secrets per a mi\nno et sembla? - l'Alba va somriure, i va començar a mirar els correus electrònics.\nRes interessant de nou. Va mirar els dels últims dies.\nUn correu de Cefripsa. L'empresa d'aquell empresari, el de les cases. Va obrir el correu amb prudència, però convençuda que no seria res comprometedor. Gràcies a aquell home, en David havia muntat el despatx.\nUn correu escuet però concís.\n"David, pots venir al meu despatx aquesta tarda? A les sis. És un tema tant important com urgent. Atentament, Ferran Ricart."\n- Aquest no és aquell paio d'Eivissa? - va fer en Jan - vaja caseta es va muntar.\n- És l'última dada que tinc d'ell\naquella tarda ja no hi vaig parlar. Hauria d'anar a veure'l. - era un tema delicat, no sabia què li podia dir, aquell home, no volia que en Jan s'assabentés de moment d'algunes coses que no creia que sabés d'en David. - vaig a trucar ara mateix al despatx.\nVa despenjar el telèfon, i va marcar el número que constava al peu del correu electrònic. Va mirar-se el rellotge i va penjar.\n- És tard, no hi haurà ningú. - va dir abatuda.- demà pel matí hi aniré.\nPer dintre es va anotar deu punts, perquè en Jan no deixaria estar la feina per anar amb ella.\n- D'acord et recullo a les deu - va fer en Jan, deixant-la estupefacta - des d'Eivissa, al bufet portem l'assessorament legal del Sr. Ricart. Així, per una banda el saludaré i per l'altra serà més fàcil que ens donin audiència.\nVa respirar fons, veient que no tenia escapatòria, i va començar.\n- Jan, em sembla que t'hauria d'explicar alguna cosa d'en David que no saps\nperò millor anem a casa seva, i així en podem parlar amb tranquil·litat. Mengem alguna cosa, que ja és tard.\nEn Jan va deixar un somriure de suficiència, convençut que encara el necessitava. No sabia què li podia explicar de nou l'Alba que no sabés ja d'en David. Li semblava increïble que pretengués tenir informació privilegiada del seu millor amic.\nPotser li volia explicar que s'havien embolicat a Eivissa? I que desprès en David li havia donat carbassa perquè ell se l'estimava com a amiga i no ho volia espatllar? Ell ja ho sabia tot. Fins i tot sabia que ella només ho havia fet perquè qui realment li interessava era ell. I li feia ràbia i li semblava una porcada, sí. Però jugant amb aquesta idea, li havia estat al damunt durant mesos per acabar triomfant amb ella i quedar-s'hi fins que la molt boja havia decidit tenir un fill seu. I sense consultar-li.\nAixí que satisfet, perquè estava convençut que ara per fi parlarien d'ell mateix, va acceptar sense queixar-se la proposta.\nDe sobte, es van trobar sopant junts, l'Alba no sabent per on començar, i ell expectant, esperant sentir-la.\n- Així doncs, què m'havies d'explicar, que encara no sàpiga?\nabans que res, t'haig de demanar, per en David, i també per el Sr. Ricart, la teva més absoluta discreció. És un tema molt delicat - sabia perfectament com podia reaccionar amb la noticia.\nVaja. Eren negocis.\n- Mira, en David\nen David i el Sr. Ricart van tenir una aventura. Poc abans d'Eivissa, i segons tinc entès fins fa uns mesos. Va ser un tema molt estrany. I molt difícil. Ja saps que el Sr. Ricart està casat.\nEn Jan no podia parlar. La mirava amb els ulls esbategats, increïble de creure's que el seu millor amic, de feia trenta anys li hagués amagat la seva sexualitat, i ell no se n'hagués adonat.\n- Però Alba\nperò què dius, a què ve aquesta tonteria? - va aixecar-se - mira ho sento però no estic per brometes.\n- Seu, si us plau, Jan. - va prosseguir - És veritat, tot absolutament tot el que t'estic dient.\nEn Jan va seure.\n- Però llavors, què\nque coi hi pintes tu? - va començar a empipar-se - mira, Alba. En David m'ho ha explicat tot. Sé que us vau embolicar. Què hi pintes tu en aquesta història, si es pot saber?\nVaja. En David, li havia explicat. Allò era una traïció en tota regla. Havia trencat el silenci que tant havia cuidat ella, aquell pacte de no parlar-ne mai, amb ningú, que quedes només pel record d'ells dos.\nI només va\ntrobar una manera de sortir-se'n: explicar-li, amb pèls i senyals, com havia anat tot.\nI va començar, a explicar-li, com havia anat. Desprès d'una nit de festa. Ella estava encara molt afectada per la separació i era molt jove. Necessitava algú que l'estimés. Ni que fos només una nit. I ell, en Jan\nell aquella nit, havia marxat amb una noia.\nI a l'endemà, en David, li havia explicat tot, perquè no podia tornar a estar amb ella, enmig d'una gran tensió, perquè no volia ferir-la.\nQue en David, també, aquella nit, necessitava algú que l'estimés i el Sr. Ricart no hi era. Perquè en Jan, havia marxat amb una noia.\nI perquè perdre l'oportunitat de cridar-li l'atenció anant-se'n al llit amb la noia que realment li agradava, encara que fos la seva millor amiga?\nBiel Martí | 11-02-2005\nLa segona part s'embolica, aquesta part amagada d'en David (encara que jo ja la intuia, que sóc la hòstia de llest)... He de dir que ambdues m'han agradat, però en aquesta he trobat a faltar una mica el narrador, hi ha molt de diàleg i es perd una mica la bona explicació narrativa que insertaves a la primera part, suposo que també perquè la presentació de personatges ja està feta i no cal...\nD'aquí una estona la tercera!


Enric I. Canela » Blog Archive » Màrqueting i el món del mòbil\nEm sembla que és una bona oportunitat. El Programa en Màrqueting Mòbil d’IL3 ofereix les claus per incorporar el mòbil com a nou canal en les campanyes de màrqueting.\nAquest dimecres, 27 de febrer, a les 16h del vespre, en el marc del Mobile World Congress, la UB i Unilever Espanya presentaran el primer programa universitari d’especialització en màrqueting mòbil a l’Estat.\nPer primera vegada, una empresa no tecnològica s’uneix a una universitat per desenvolupar un programa de formació que oferirà les claus per incorporar el mòbil com nou canal en l’estratègia digital, ja que avui en dia s’ha convertit en una eina clau per arribar a els consumidors, interactuar amb ells i oferir valor afegit.\nLa presentació comptarà amb la presència de Pedro Vázquez Pinilla, director general de l’Institut de Formació Contínua de la Universitat de UB, Núria Hernández, vicepresidenta de Màrqueting d’Unilever Espanya, Luis di Como, Vicepresident Global de Mitjans a Unilever i Dionís Guzmán, CEO en Verbia i director per a Catalunya de la MMA (Mobile Marketing Association).\nUnilever promou així la formació de professionals com a eina per afrontar el context actual i aposta a nivell global pel canal mòbil, llançant aquesta iniciativa pionera que podria replicar-se en altres països.


Art. nr.: SF549\nProduktinformationen "Kusuri Formalin 250ml"\nWeiterführende Links zu "Kusuri Formalin 250ml"\nKundenbewertungen für "Kusuri Formalin 250ml"


Illes Kerguelen - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLes illes Kerguelen (abans anomenades illes de la Desolació) foren descobertes en una expedició comandada per Yves Joseph de Kerguelen de Trémarec el 1772. Constituïxen un arxipèlag situat a l'oceà Índic meridional, a uns 5.000 km al sud-sud-est de la Ciutat del Cap i a uns 2.000 km al nord de les costes de l'Antàrtida. Són possessió de França i es troben incloses al territori d'ultramar de les Terres Australs i Antàrtiques Franceses (Terres Australes et Antarctiques Françaises, TAAF).\n49° 15′ S, 69° 10′ E / 49.25°S,69.17°E / -49.25; 69.17Coord.: 49° 15′ S, 69° 10′ E / 49.25°S,69.17°E / -49.25; 69.17\nMont Ross (1.850 m)\nImatge satèl·lit de les illes Kerguelen\nL'arxipèlag està constituït per una illa principal, anomenada Grande Terre (Illa Gran) de 6.675 km², i més de 300 petites illes, illots i esculls que es disposen entorn de Grande Terre, amb la qual cosa l'arxipèlag arriba a una superfície total de 7.215 km².\nL'illa principal és radial, amb costes molt accidentades i escarpades on abunden els fiords i les penínsules. Les dimensions de l'illa són d'uns 150 km d'oest a est, i uns 120 km de nord a sud. L'altura màxima de l'illa i de tot l'arxipèlag és el pic del Mont Ross (1.850 m).\nEn l'actualitat la població està composta, durant l'estiu austral, per un centenar de científics i les seves famílies, la presència dels quals és de caràcter temporal, instal·lats a la base anomenada Port-aux-Français, a l'est de l'illa principal.\nEl clima és oceànic subantàrtic, considerat una varietat del clima polar, ja que les temperatures mitjanes mensuals no superen mai els 10 °C. Per tant, malgrat la seva latitud no gaire elevada, és un clima de tundra. El vent és molt constant i fort, ja que es troba en una banda austral molt ventosa.\nL'arxipèlag rep precipitacions freqüents, amb prop de 1.000 mm anuals, amb neu o pluja, segons l'època de l'any. L'estació Port-aux-Français (situada a la costa est) rep una modesta quantitat de precipitació (708 mm anuals) comparat amb la costa oest, que rep un estimat de tres vegades més de quantitat de precipitació anualment.\nLes muntanyes solen estar cobertes de neu, malgrat que a l'estiu es pot descongelar molt ràpidament amb la pluja. Al llarg de diverses dècades, moltes glaceres permanents han mostrat signes de retrocés i algunes de més petites ja han desaparegut completament.\nA la costa oest, en situar-se en una banda austral molt perillosa, el vent hi és constant gairebé de manera continuada a una velocitat mitjana de 35 km/h. Les velocitats del vent de 150 km/h hi són comunes i hi poden fins i tot arribar a ratxes superiors als 200 km/h.\nAl mar, les onades de fins a 12 a 15 m d'alçada són comunes, però a la costa hi ha molts llocs protegits on els vaixells poden atracar.\nParàmetres climàtics mitjans de Port aux Français, Kerguelen\nFont: MeteoStats Agost 2010\nLes Kerguelen es troben en la zona de convergència antàrtica, on les aigües fredes procedents de l'Antàrtida es barregen amb les càlides derivades dels corrents del nord. Per això hi abunda la fauna marina i la que hi és associada: foques, llops marins, lleons marins, elefants marins, junt amb pingüins (papues, reials, de plomall, adèlia) albatros, cormorans, petrells, coloms antàrtics, gavines, Daption capense i Catharacta skua.\nLa fauna al·lòctona aclimatada és variada i de vegades és un problema ecològic. Hi ha ovelles, rens, muflons, conills (introduïts des de Sud-àfrica el 1874), gats i rates.\nNo hi ha arbres ni arbusts. La vegetació potencial és de praderia, però els conills que s'hi van introduir constitueixen una plaga que ha arranat molt la vegetació. També hi ha herbassars en coixinet en forma de tussoks, molses i líquens.\nUna planta que es troba actualment amenaçada és la col de Kerguelen (Pringlea antiescorbútica), molt important perquè és molt útil per a evitar l'escorbut. A l'aigua de la mar hi ha algues gegants kelp (Macrocystis pyrifera i Durvillaea antarctica), que poden arribar a 25 m de longitud.\nLlista de peixos de les illes Kerguelen\n↑ «Le climat à Port aux Français (en °C et mm, moyennes mensuelles 1971/2000 et records depuis 1973) sur MeteoStats».[Enllaç no actiu]\nPàgina oficial de les Terres Australs i Antàrtiques Franceses (francès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Illes_Kerguelen&oldid=29205915»\nDarrera modificació: 11 gen 2022 a les 20:59\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 11 gen 2022 a les 20:59.


Comaigua regalarà 4.000 litres d'aigua als clients que es donin d'alta de la factura sense paper\nD'esquerra a dreta, el president de Comaigua, Eduard Pellicer; el president del Consell Comarcal del Baix Camp, Joaquim Calatayud; i el gerent de Comaigua, Quim Vicens, amb la imatge de la campanya “Factura sense Paper”.\nL’objectiu és reduir la facturació en paper per millorar la gestió mediambiental de l’empresa\nActualitzada 20/03/2017 a les 15:17\nL’empresa comarcal Comaigua, que dóna servei a set municipis del Baix Camp, ha posat en marxa una campanya en què regalarà 4.000 litres d’aigua durant un any als clients que es donin d’alta de la factura sense paper. L’objectiu és millorar la gestió mediambiental de l’empresa. Actualment, hi ha 5.300 abonats -gairebé un 15 per cent del total- que ja disposen de la factura sense paper, i l’objectiu és incrementar aquesta xifra fins arribar al 50 per cent dels abonats.\nConcretament, Comaigua dóna servei als municipis de Cambrils, les Borges del Camp, Castellvell del Camp, Vinyols i els Arcs, Riudecanyes, la Selva del Camp i Vandellòs i l’Hospitalet de l’Infant. Els clients que vulguin aprofitar la promoció només s’han de donar alta del servei “Factura sense paper” a través del web www.comaigua.cat.\nEls clients es poden donar d’alta de la factura sense paper des del 22 de març, Dia Mundial de l’Aigua, i fins al 10 d’agost de 2017, i han de tenir un contracte associat amb Comaigua. A més, els beneficiaris de la campanya han de mantenir l’alta del servei mentre duri la campanya per poder beneficiar-se del servei.\nEl descompte és realitzarà en les següents factures periòdiques, a partir de la data d’alta en l’opció de “factura sense paper”. La bonificació s’aplicarà mitjançant una línia de regularització en la factura periòdica en el concepte de consum d’aigua en funció de la tarifa del primer tram de cada municipi.


Eurogrup: Grècia, Xipre i Eslovènia - Reporter de la UE\nPot 13, 2013\nEls ministres de finances de la zona euro es reuneixen avui a Brussel·les per discutir si Grècia i Xipre haurien de rebre pagaments de rescat. Un altre tema de l’agenda de la reunió és el progrés cap a la creació d’una unió bancària de la UE.\nEls responsables de l'Eurogrup decidiran si alliberen la primera part de l'ajut a Xipre, que ascendeix a 3 milions d'euros. També decidiran si Grècia hauria de rebre el següent tram del seu paquet de rescat, per valor de XNXX milions d’euros.\nMentrestant, la setmana s’obre amb renovades preocupacions sobre la situació a Eslovènia, malgrat que el govern del país va anunciar dijous un pla de reformes dirigit a afavorir les finances i evitar un rescat.\nTot i així, el ministre de Finances alemany, Wolfgang Schäuble, va dir en una entrevista per a una ràdio alemanya avui que, segons ell, Eslovènia pot gestionar-se sense ajuda internacional, sempre que realitzi les reformes necessàries.\nLa zona de l’euro pot avançar en la creació d’una unió bancària abans d’haver de prendre una decisió sobre si és necessari un canvi al tractat de la Unió Europea, va dir el cap de ministres de finances de la zona euro.\nEls 17 països que comparteixen l’euro volen establir una unió bancària sota la qual els bancs més grans d’Europa seran supervisats pel Banc Central Europeu, hi hauria un mecanisme únic de resolució bancària i un sistema comú de garantia de dipòsits.\nPerò l'objectiu de 2014 de l'esquema de resolució única podria estar en perill perquè Alemanya creu que requerirà un canvi en el tractat de la UE, un procés llarg i difícil.\n"Es poden establir molts dels elements bàsics de la unió bancària. La qüestió del canvi del tractat es pot abordar més endavant", va dir als periodistes Jeroen Dijsselbloem, president de l'Eurogrup abans de la reunió ministerial.\n"Crec que els alemanys plantegen preguntes entenedores, que hauran de ser tractades. Però no veig per què això ens hauria d'aturar a avançar en la unió bancària", va dir.Anna van densky


HP Photosmart C5380 escàner Controlador i programari | VueScan\nConductor HP Photosmart C5380 escàner\nVoleu seguir utilitzant el vostre HP Photosmart C5380 a Windows 10\nEs va invertir l'enginyeria del conductor HP Photosmart C5380 i la va incloure a VueScan perquè pugueu seguir utilitzant el vostre escàner antic.\nInformació Tècnica HP Photosmart C5380\nVueScan és compatible amb el HP Photosmart C5380 a Windows x86, Windows x64, Windows RT, Windows 10 ARM, Mac OS X i Linux.\nHP ven aquest escàner en alguns països com el Photosmart C5300 / Photosmart C5370 / Photosmart C5373 / Photosmart C5383 / Photosmart C5388 / Photosmart C5390 / Photosmart C5393.


Dos joves segueixen en una pantalla l'aterratge que havia de fer el mòdul espacial indi. Francis Mascarenhas / REUTERS\nNova DelhiL'Índia ha fracassat en el seu intent d'arribar a la Lluna i sumar-se a la reduïda llista de països que fins ara ho han aconseguit: Rússia, els Estats Units i la Xina. L'Organització d'Investigació Espacial de l'Índia (ISRO) ha perdut contacte aquesta matinada de dissabte amb el mòdul espacial indi Chandrayaan-2, en el moment que pretenia aterrar al pol sud d'aquest satèl·lit de la Terra, fins ara inexplorat per les altres missions que han arribat a la Lluna. Es tracta d'una zona amb una superfície més irregular que l'equador de la Lluna.\nÍndia arribada a la lluna lluna


Descargar PDF Matemàtiques 6 Quadern Activitats (Projecte Tram) - PDF DOCS\nMatemàtiques 6 Quadern Activitats (Projecte Tram)\nNOMBRE DEL ARCHIVO: Matemàtiques 6 Quadern Activitats (Projecte Tram).pdf\nEl libro Matemàtiques 6 Quadern Activitats (Projecte Tram) en formato PDF. El libro Matemàtiques 6 Quadern Activitats (Projecte Tram) en formato MOBI. El libro Matemàtiques 6 Quadern Activitats (Projecte Tram) en formato ePUB. El libro fue escrito en 2004 por el autor Vv.aa.. Disfruta leyendo con el sitio web permacultivo.es.\nEls quaderns dactivitats són concebuts per reforçar el treball que es proposa en el llibre de curs dels alumnes. Són fungibles i simprimeixen en un paper que facilita que elsnens i nenes hi puguin treballar amb comoditat, escrivint, esborrant... Les pàgines són de mida estàndard i van encunyades i amb forats per a poder-les organitzar segons les necessitats.\nMatemàtiques - Baula\nPROJECTE TRAM 4. MATEMATIQUES de VV.AA.. ENVÍO GRATIS en 1 día desde 19€. ... Els quaderns dactivitats són concebuts per a reforç#ar el treball que es proposa en el llibre de curs dels alumnes. ... les nenes centrin la seva atenció en el contingut# sels orienta en lespai de resposta i sagilitza la resolucio de les activitats.\nTRAM 2.0 Quadern d'activitats Matemàtiques 4 - -5% en ...\nTRAM 2.0 Quadern d'activitats Matemàtiques 4, libro de . Editorial: Text galera. Libros con 5% de descuento y envío gratis desde 19€. Utilizamos cookies para personalizar contenido y anuncios, proporcionar funciones de redes sociales y analizar nuestro tráfico. También compartimos información sobre cómo usted utiliza nuestro ...\nReligión Católica 4º Educación Primaria Padre Roma.pdf\nCuenta Hasta Diez Con Miffy.pdf\nProves Psicotecniques. Edicion Especial Orbita Profesional.pdf\nAbc. Diario Ilustrado. Madrid, 16 De Mayo 1939..pdf


EBREDIPUTATS: Per un grapat de vots\nJa començo a pensar que els superàvits dels governs socialistes a costelles dels ciutadans és una estratègia de partit. Què bons són que tornen el que els sobra!\nELS sobra a ells i manca a la sanitat catalana.\nAhir vaig seguir la comissió de sanitat al Parlament, i la veritat em cau la cara de vergonya amb la intervenció de la Consellera, quina pena, quina poca voluntat d'explicar la veritat a la gent, quina manera de maquillar les coses, que fort ho trobo i encara voldríem que estessim contents que tot va bé i que no passa res quan és tot el contrari, el Pais esta en "Ralenti" per una mala gestió dels qui governen a la Generalitat i el no saber fer les coses, ni voluntat de fer-les.\nAixò és una burla pels CATALANS espero i desitjo que anem a votar en coneixament i que la gent sàpiga que al Senat és presenten el tripartit juntes a les urnes, que fort!!!!. Que no ens enganyin, que no ens facin creure quan comenci la campanya electoral, que van per separat critican-se uns als altres i després van juntes de la mà i contaran els vots tots junts per entesa.\nÀnim Catalans no perdem la identitat ni la dignitat.\nL'amic comú, Sabaté, em dedica el seu post d'avui, arran de la meua intervenció ahir al debat.\nGaudeix de la lectura, sensacional!!


Curs de serigrafia tèxtil en el disseny del personatge\nL’Institut del Teatre organitza un curs del 18 al 21 de juny sobre serigrafia tèxtil, adreçat especialment a les persones interessades en l’ampliació del seus coneixements sobre el disseny del personatge i/o la caracterització.\nEl curs està impartit per Marta López, graduada en escenografia per l'Institut del Teatre que des de l'any 2014 treballa a l'estudi de serigrafia @larodataller, on desenvolupa la seva tasca com a artista i serigrafista aplicada a la construcció i disseny tèxtil i l'escultura.\nLa formació es desenvoluparà durant quatre dies de 16 a 20h a l’Institut del Teatre i s’aprendrà a dur a terme tots els processos per a la realització d'un projecte serigràfic sobre tèxtil per a la confecció de la peça d'indumentària posterior. S'ensenyaran els processos i materials necessaris per a estampar sobre tèxtil, i les possibilitats que té la tècnica a l'hora d'aplicar-ho sobre diferents peces d'indumentària.\nEl curs té places limitades i el seu preu és de 210 €, 7€ en concepte d'assegurança per a graduats i alumnes externs. Els alumnes de l’Institut i els graduats de l’Institut disposen d’un 25% i 20% de descompte, respectivament.\nTrobareu tota la informació detallada del curs en aquest enllaç\nLes inscripcions estan obertes fins el 31 de maig en aquest enllaç


El 53% dels ciutadans consumeix sucs de fruita gairebé tots els dies | Consumer\nEl 53% dels ciutadans consumeix sucs de fruita gairebé tots els dies\nNomés un 22,4% dels espanyols sap distingir entre els diferents tipus de suc envasat\nEl 52,9% dels espanyols pren suc de fruites tots o gairebé tots els dies en la seva llar. L’Observatori del Consum i la Distribució Alimentària del Ministeri de Medi ambient i Mitjà Rural i Marí (MARM) destaca a més en un estudi realitzat en el mes de juliol, a través d’1.000 entrevistes i dues reunions de grup amb consumidors, que només un 0,2% dels espanyols no els consumeix mai.\nLa freqüència mitjana del consum és de 15 dies al mes, encara que disminueix conforme augmenta l’edat dels consumidors. També és més freqüent el consum de sucs entre les dones. Quant al criteri sobre la quantitat que s’ha de prendre, el 47,7% pensa que l’idoni són dos gots, enfront d’un 36,3% que opina que amb un got és suficient.\nEls principals moments del dia per al consum de sucs són el desdejuni, en primer lloc, i el berenar. La taronja és el sabor preferit per la majoria dels espanyols, sobretot, entre els qui consumeixen sucs de fruites naturals recentment espremuts, seguit per la pinya, especialment entre els qui consumeixen sucs envasats. Referent a això, el 35,2% dels enquestats només consumeix sucs naturals elaborats a casa, enfront d’un 17,6% que solament pren sucs envasats i un 47,2% que alterna els naturals i els envasaments.\nRespecte a la raó que s’assenyala per al consum d’aquests productes, la majoria destaca el sabor i el caràcter saludable dels sucs per les seves vitamines. Aquests criteris es mantenen tant per a sucs naturals recentment espremuts com per als envasaments. L’estudi del MARM també demostra un escàs coneixement sobre les diferències entre els diferents tipus de suc envasat, ja que només un 22,4% coneix en què consisteix un suc concentrat, un suc envasat i un nèctar de fruites.\nPer a l’adquisició de sucs envasats, el principal canal de compra és el supermercat i el brik és el format preferit pels consumidors. L’estudi també constata una satisfacció majoritària sobre la varietat de sucs, així com amb la col·locació i diferenciació d’aquests productes en els prestatges. Quant als etiquetatges, la majoria dels consumidors els consulten i es mostren satisfets amb les dades sobre dates de caducitat. La informació sobre la forma d’elaboració és la més difícil de trobar.\nenvasat frutas-ca saludable sucs


Abril: La campanya Mascareta /Salut i el paper dels farmacèutics durant la COVID-19, temes més destacats als mitjans - Blog COFBBlog COFB\nEstàs aquí: Inici > Destacats > Abril: La campanya Mascareta /Salut i el paper dels farmacèutics durant la COVID-19, temes més destacats als mitjans\nCampanya Mascareta /Salut\nEls farmacèutics adverteixen que les mascaretes no seran a les farmàcies el 14 d’abril\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, va anunciar a començaments del mes d’abril la distribució imminent de mascaretes a la població en finalitzar les vacances de Setmana Santa. Tenint en compte que aquest marge era insuficient per assegurar que les mascaretes arribessin a temps a les farmàcies, el Consell de Col·legis Farmacèutics de Catalunya va fer un comunicat per tal d’explicar aquesta qüestió, àmpliament seguida pels mitjans de comunicació generalistes i especialitzats. En aquest sentit, Jordi de Dalmases, president del COFB i del CCFC, va ser entrevistat al programa Catalunya Nit de Catalunya Ràdio, en què va demanar que el dimarts 14, just després de la Setmana Santa, la població no trenqués el confinament per anar a les farmàcies a buscar mascaretes, ja que no les tindrien.\nTambé se’n va fer ressò el Telenotícies Migdia del dia 10 d’abril, per dir que les 100.000 primeres mascaretes dels 14 milions anunciats pel Govern de la Generalitat no serien a les farmàcies el dia 14 d’abril. A banda, la informació la van recollir molts altres mitjans. Per citar-ne alguns: Nació Digital, El Punt Avui, Diari de Girona, El Nacional, betevé, Catalunya Press o Tot Barcelona.\nEl Govern rectifica i anuncia que les mascaretes arribaran a les farmàcies el 20 d’abril\nDavant aquesta situació, el Govern de la Generalitat va rectificar i va anunciar que les mascarates arribarien a les farmàcies el 20 d’abril. Mitjans com l’Informatiu de TVE (a partir del minut 5), el Diari Ara (tant en la seva versió en paper com online), El País, Crónica Global, betevé, Farmacosalud o Ràdio Canet van fer-se ressò de la data prevista per a l’inici de la campanya Mascareta/Salut. En un altre informatiu de TVE (a partir del minut 4:45) es van recollir unes declaracions de Jordi de Dalmases, en què feia una crida a la població a no acaparar les mascaretes i que, a l’hora de recollir-les, es donés prioritat a aquelles persones que havien de sortir de casa per anar a treballar. D’aquesta mateixa qüestió, va parlar-ne la vicepresidenta del Col·legi al programa En Directe a Ràdio 4 (a partir del minut 37:22), i també al programa Realpolitik (a partir del minut 10:20). Els missatges de tranquil·litat i d’evitar les aglomeracions a les farmàcies els van anar repetint diversos portaveus del Col·legi el cap de setmana previ al 20 d’abril. De Dalmases va intervenir el dia 18 al programa Via Lliure (a partir del minut 32, franja de 8 a 9 h) i al programa El Suplement de Catalunya Ràdio. D’altra banda, el secretari del Col·legi, Jordi Casas, va intervenir a betevé, recordant que les mascaretes estaven garantides per tothom i que no calia que la gent l’anés a buscar el primer dia. També va parlar-ne a Ràdio 4/RTVE (a partir del minut 36.26).\nInici de la campanya Mascareta /Salut\nLa gran demanda de mascaretes a les farmàcies durant el primer dia de la campanya Mascareta /Salut -més de 300.000- va generar que el sistema de recepta electrònica no pogués funcionar amb normalitat. Casas va parlar-ne al programa Planta Baixa de TV3 i les declaracions que hi va fer van ser recollides pel TN Migdia, situació que van actualitzar més tard al TN Vespre. El secretari del Col·legi també va ser entrevistat al Catalunya Migdia i a El País (versió en paper). Altres portaveus del COFB també van tenir presència als mitjans: Guillermo Bagaría, responsable d’Atenció Farmacèutica, a Europa Press i ABC; Aina Surroca, vocal del COFB, al programa 14/15 del 20 de març (a partir del minut 6:10) i a La Vanguardia (versió en paper); Núria Bosch, a L’Informatiu de TVE (a partir del minut 5:12). També van fer el seguiment de la primera jornada de dispensació de mascaretes en el marc de la campanya: Terrassa Digital, Cope Catalunya, Ràdio 4, Onda Cero, La Ser, La Mañana, Diari Més, La República, Tot es mou (TV3), Regió 7, betevé, Diari de Tarragona (format paper).\nSegon dia de dispensació de mascaretes i actualització de xifres\nEl segon dia de dispensació de mascaretes va començar amb una intervenció del president del Col·legi, Jordi de Dalmases, a TV3 i el 3/24, on va ser entrevistat i va explicar que el dia anterior s’havia arribat a “punts de 150 sol·licituds de mascaretes per segon”. De Dalmases també va ser entrevistat a El Punt Avui (també a la versió en paper), on va destacar, entre altres qüestions, que les farmàcies tinguessin accés al pla de medicació dels pacients i així s’evités que aquests haguessin de passar pels Centres d’Atenció Primària en un moment de pandèmia.\nFrancisca Aranzana, vocal d’Oficina de Farmàcia del COFB, va ser entrevistada al programa La Mañana de TVE (a partir del minut 1:13:56) i també va fer declaracions a El Periódico de Catalunya (versió en paper). Així mateix, Surroca va ser entrevistada a La Vanguardia; Núria Bosch a L’Informatiu de TVE (a partir del minut 5:11) i Jordi Casas a Metrópoli Abierta. Finalment, els mitjans van recollir àmpliament les diferents actualitzacions de xifres de mascaretes dispensades per les farmàcies que, amb data 21 d’abril, era de més de 700.000: betevé, Al Dia, Público, Més Tarragona, Diari Ara, Diari de Girona, Terrassa Digital, Cope Catalunya, La República, Segre i El Mundo (versions en paper).\nPosteriorment, va haver-hi altres actualitzacions de la xifra de dispensació de mascaretes: El Punt Avui, La Mañana i Més Tarragona (versió paper). I, una setmana després de l’inici de la campanya Mascareta /Salut, De Dalmases va ser entrevistat a Onda Cero per fer-ne balanç.\nFarmàcia davant la COVID-19\nPaper del farmacèutic\nNúria Bosch va ser entrevistada en directe per TV3 i el 3/24 el passat 7 d’abril. Entre altres qüestions, va abordar el paper que estaven duent a terme els farmacèutics en el marc de la pandèmia provocada per la COVID-19 i l’accés al material de protecció. També va destacar que des de les farmàcies es volia garantir que tothom tindria accés a les mascaretes en l’etapa postconfinament i que s’estava treballant una proposta en aquest sentit. Unes qüestions que també va tractar al programa “No ho sé” de Rac1 (8 d’abril, franja de 21.30 a 22.30 h, a partir del minut 47.55). Finalment, Bosch va participar en un reportatge de La Vanguardia titulat “Les farmàcies canalitzen la inquietud ciutadana i demanen un paper major”, en què s’abordava la important tasca que estaven duent a terme els farmacèutics, com per exemple, tranquil·litzant la població.\nD’altra banda, el president del Col·legi, Jordi de Dalmases, va ser entrevistat a Catalunya Ràdio, concretament, al programa “La Nit dels ignorants”. De Dalmases va explicar, entre altres qüestions, de quina manera s’havia viscut l’emergència sanitària a les farmàcies i quantes baixes hi havia hagut entre els professionals farmacèutics.\nTests COVID-19 a les farmàcies\nNúria Bosch va fer declaracions per a L’Informatiu de TVE (minut 14:35) en el marc d’una informació que tractava sobre el fet que el CCFC s’havia ofert al Departament de Salut per fer testos de la COVID-19 des de les farmàcies i contribuir a descongestionar els centres d’Atenció Primària, aprofitant l’experiència de les farmàcies en altres programes de cribratge.\nTambé relacionat amb els tests COVID-19, però des d’una altra perspectiva, Rac1 va tractar el passat 24 d’abril el tema dels laboratoris privats que oferien aquests tests a les farmàcies, tot i l’ordre del govern espanyol de posar totes les proves disponibles al servei del sistema sanitari públic. L’article, publicat a Rac1.cat, recollia el posicionament del COFB en relació amb aquesta qüestió, que alertava les farmàcies que vendre proves ràpides de coronavirus és il·legal.\nCaiguda dels ingressos de les farmàcies de zones turístiques\nMontse Girònes, vocal d’Ortopèdia del Col·legi, va ser entrevistada per l’Agència EFE, en el marc d’un tema -publicat posteriorment per La Vanguardia– sobre la caiguda dels ingressos durant el confinament de les farmàcies de les zones turístiques. L’article recollia també les declaracions d’un farmacèutic que té la farmàcia a La Rambla, que explicava que el centre de Barcelona s’havia buidat completament i que això feia que hi hagués sensació d’inseguretat.\nRobatoris a les farmàcies durant el confinament\nPel que fa a la inseguretat d’algunes farmàcies durant el confinament, a començaments del mes d’abril, el COFB va tenir constància de robatoris a les farmàcies, pel fet de ser dels pocs establiments oberts durant tot el confinament, per la seva funció essencial de punt d’accés al sistema sanitari dins de la comunitat. Jordi Casas en va parlar al programa Planta Baixa de TV3 (a partir del minut 47:57). Crónica Global se’n va fer ressò i La Vanguardia també s’hi va referir, recollint els consells que havia traslladat el COFB als col·legiats pe fer front a aquesta inseguretat (versió paper).\nDisponibilitat de mascaretes a les farmàcies\nA començaments del mes d’abril el Diari Ara recollia que la Generalitat recomanava l’ús de mascaretes per a tothom. Aquesta mateixa peça feia referència al fet que tant el Ministeri de Sanitat com el Departament de Salut havien autoritzat el Consell de Col·legis Farmacèutics de Catalunya (CCFC) a comprar mascaretes per als farmacèutics. De la necessària protecció dels farmacèutics, pel fet de ser professionals sanitaris que estan a primera línia d’actuació, va parlar-ne també la vicepresidenta del COFB, Núria Bosch, en una entrevista feta pel mitjà El Salto. Mitjans com TV3 van abordar la dificultat que suposava pels ciutadans trobar mascaretes a les farmàcies i també van recollir declaracions de Núria Bosch al 3/24, en què deia que s’havia ofert la xarxa de farmàcies per fer una distribució regulada, traçable i registrada de mascaretes. D’aquesta mateixa qüestió en va parlar el secretari del COFB, Jordi Casas, al Programa Planta Baixa de TV3.\nCoincidint amb la sortida al carrer dels infants per passejar, alguns mitjans es van interessar per les mascaretes infantils. Jordi Casas va explicar a betevé que hi havia escassetat d’aquest producte i que, a banda de les mascaretes, calien altres mesures, com rentar-se les mans sovint amb aigua i sabó, la higiene de superfícies o la distància de seguretat.\nUna setmana després de l’entrevista de Casas, Núria Bosch, vicepresidenta del COFB va parlar d’aquest tema a Rac1, una informació que també es va donar al butlletí informatiu del programa El Món a Rac1 (a partir del minut 11:47). Des de Cadena Cope, Núria Bosch va reforçar el missatge que les farmàcies continuaven sense tenir mascaretes infantils.\nParticipació del president del COFB en una trobada digital de “El Global”\nEl mitjà “El Global”, especialitzat en el sector farmacèutic, va organitzar una trobada digital en què també va participar el president del COFB, Jordi de Dalmases, juntament amb representants de Sefac, FEFE, Cofares i el COFM. El tema d’aquesta trobada va ser, com no podia ser d’altra manera, la crisi sanitària provocada per la COVID-19 i el paper desenvolupat pels farmacèutics. Els següents articles recullen com va desenvolupar-se aquesta trobada i quines aportacions hi van fer els diversos ponents: El Global 1, El Global 2 i El Global 3.\nLa vocal d’Hospitals del Col·legi de Farmacèutics de Barcelona, Cristina Roure, va fer declaracions per al mitjà Correo Farmacéutico, amb l’objectiu d’evitar desplaçaments dels pacients als hospitals, potencialment focus de contagis de la COVID-19. Aquesta informació també va recollir-la Diariofarma.\nApropar els medicaments al domicili de pacients\nPer tal d’apropar la medicació a pacients fràgils o amb patologies prèvies que fan desaconsellable que surtin de casa durant la pandèmia, des del CCFC es va fer una crida per trobar voluntaris que els portessin la medicació des de les farmàcies. Entre aquests voluntaris trobem estudiants de Farmàcia, col·legiats i esportistes de la UFEC. Van recollir-ho: Diario Médico (que va entrevistar una de les estudiants de Farmàcia voluntària), Mundo Deportivo, Segre i Diari Sabadell (aquests dos últims mitjans en versió paper).\nMaria Perelló, responsable del Centre d’Informació del Medicament del COFB, va ser entrevistada al programa Versió Rac1 (programa del 27/04, franja de 18 a 19 h, a partir del minut 25:21) per parlar de la mercromina, just l’endemà que els nens sortissin a passejar per primera vegada des de l’inici del confinament.\nConsell farmacèutic davant els humidificadors\nJosep Allué, vocal de Plantes Medicinals del COFB, va participar en un article de Diario Médico titulat “La humitat ambiental, font de salut respiratòria” en què, entre d’altres, s’afirmava que els humidificadors poden ser útils en processos aguts que impliquen congestió nasal en ambients amb molta sequedat.\nHàbits del confinament\nLa vocal d’Alimentació i Nutrició del COFB, Anna Bach-Faig, va participar en un article de Crónica Global en què s’abordaven els efectes del confinament sobre els hàbits alimentaris i el consum d’alcohol.\nInfarma se celebrarà el mes de març de 2021\nEl Congrés Europeu d’Oficina de Farmàcia, Infarma, se celebrarà, finalment, el mes de març de l’any 2021. Aquesta notícia la van recollir tant mitjans generalistes (Europa Press i La Vanguardia) com especialitzats (Revista Farmanatur, imFarmacias, Acta Sanitaria i PM Farma).\nLa vicepresidenta del COFB, Núria Bosch, va participar en la campanya #QuedatACasa, impulsada des de la Generalitat de Catalunya. L’anunci institucional, que es va emetre per TV3 durant el confinament i va tenir presència als mitjans digitals, també comptava, entre d’altres, amb la participació de l’exalcalde de Barcelona, Xavier Trias i representants del Col·legi d’Infermeres i Infermers i el Col·legi de Metges. Va fer-se’n ressò El Nacional.\nMarç: el paper dels farmacèutics enfront de la crisi de la COVID-19 i les reaccions en defensa de la condició sanitària de la nostra professió, temes més destacats als mitjans (Abril 2020)\nFebrer: Coronavirus, Farmactiva’t i el bon ús d’antibiòtics, temes més destacats als mitjans (Març 2020)\nGener: El coronavirus, el projecte pilot de cribratge del Chagas i les ‘influencers’ que recomanen medicaments, temes més destacats als mitjans (Febrer 2020)\ncampanya sanitària COFB Col·legi de Farmacèutics de Barcelona confinament coronavirus COVID-19 emergència sanitària entrevistes Farmàcia farmàcia comunitària mascareta Mascareta/Salut mascaretes mascaretes infantils medicaments Mitjans mitjans de comunicació Oficina de farmàcia pandèmia pla de medicació portaveus prevenció recull de mitjans repercussions reportatges sanitaris


Castelló ultima la primera compra d'habitatge municipal “després de quatre dècades sense adquirir-se cap” - VilaWeb\nCastelló ultima la primera compra d’habitatge municipal “després de quatre dècades sense adquirir-se cap”\nLa regidora Garrido subratlla l'adquisició de nou habitatges i les 1.046 atencions de l'Oficina d'Habitatge durant la pandèmia\nGarrido ha realitzat un balanç de l’últim any en el que destaca que l’Oficina Municipal d’Habitatge ha centrat “els esforços tècnics, administratius i polítics per a fer front a les necessitats provocades per la pandèmia, amb 1.046 serveis a atendre emergències residencials, a ajudar en la tramitació d’ajudes al lloguer, acompanyar en processos de moratòria de lloguers o prorrogar desnonaments d’acord amb el Protocol Municipal i amb el decret de mesures urgents del Govern central».\nLa primera fase de licitació del Pla de Compra va quedar deserta per falta de candidats, i en la segona part que es promou en estos momentos segons la llei de contractació pública – compra directa amb procediment negociat-, han entrat 12 habitatges que corresponen a particulars i immobiliàries. De les 12, 9 han rebut l’informe tècnic favorable. El preu màxim de cada unitat està establit en 101.000 euros.\nGarrido ressalta que l’Ajuntament materialitzarà “enguany l’increment de major envergadura del parc públic des de els anys 80, després de no adquirir-se cap en els 24 anys de governs a la ciutat del Partit Popular, que va abandonar als residents dels habitatges municipals per ser classes populars”. La regidora lamenta que el PP en el Govern central va legislar a favor dels fons voltor i va propiciar que “aquestes societats d’inversió adquiriren antics habitatges de protecció pública, especulant amb el preu del lloguer i provocant la marxa dels inquilins”.


ANEM TANCANT… | Educació primària\n← MAQUINANT MAQUINANT VAM ARRIBAR AL FINAL\nPROYECTO ARTE: EL POST-IMPRESIONISMO DE RAMON CASAS →\nJa estem entrant al mes de juny i el curs està arribant a la seva fi. És per això que els infants dia a dia van tancant propostes d’aprenentatge que els han seguit al llarg del curs on han descobert, experimentat, manipulat i après.\nAquesta setmana toca tancar els AMBIENTS D’APRENENTATGE de primer i segon curs de primària. Al llarg d’aquests mesos han estat moltes les propostes que han realitzat sobre art, construccions, botigues, llum i dissenyadors. Han après molt, han parlat, han compartit però sobretot han gaudit de cada moment i de cada oportunitat que se’ls hi ha plantejat.\nPer fer un bon final d’ambients, l’equip de mestres va proposar realitzar una sessió d’ambients de lliure circulació per tal de que cada infant pugués anar al que volgués i en pogués fer un bon comiat fins al proper curs.\nUn altre espai d’aprenentatge que vam tancar ja fa un mes són els REPTES. Ha estat la novetat que aquest any els infants de 3r han pogut gaudir, posar en marxa la seva vessant investigadora, arribant a conclusions com a autèntics descobridors d’incògnites. Per temes organitzatius i de calendari vam haver de finalitzar aquesta activitat a finals d’abril, però amb les valoracions que els infants ens han fet, podran tornar a gaudir de reptes el proper curs.\nAquesta entrada ha esta publicada en 1A, 2A, 2B, 3A, 3B, Ambient, Curs 2015-2016, Primària. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


DUGi: Browse by Title | dc.subject:"Metals" | 225 - 250\n2016 September Mitjans de consum musical en la formació del Heavy metal Valiuška, Žygimantas\nMitjans de consum musical en la formació del Heavy metal Valiuška, Žygimantas\n2018 June 1 Mitjans de consum musical en la formació del Heavy metal\n2018 June 5 Mitjans de consum musical en la formació del Heavy metal Valiuška, Žygimantas\n2002 July 29 Modificació de fibres de jute per l’elaboració de plàstics reforçats reciclables Corrales Barbé, Farners\n628 - Enginyeria sanitària. Aigua. Sanejament. Enginyeria de la il·luminació Alkynes 543 - Química analítica Catalysis Bridges, Iron and steel -- Design and construction Chemical bonds Complexos metàl·lics de transició\nRosa, W. O. Poater Teixidor, Albert Pardo Salgado, Carmen Méndez González, José Alberto Costa i Balanzat, Josep Angelone, Davide European Research Council


el blog de la prèvia: Activat el Pla Golcat\nPublicat per La prèvia a les 20:34\nPer mi el vi picat hauria de ser que els colegiats donen inici els partits abans d´hora.\nAvui mateix el partit entre el Vila i el Castelldefels ha començat 4 minuts abans de les 5 de la tarda, pq.????.\nPer mi un dels pitjors partits del Vila des de fa temps, a més avui ha passat pel Municipal un equip que no té res de res, segurament és dels fluixets de la categoria i tot i així i amb 10 durant tot el partit ha merescut guanyar. Ànims pel Vilafranca, s'ha d'acabar aquesta dinàmica negativa al davant el més aviat possible. Per mi els millors avui Domínguez, Font i Isma.\n@terra: No ho sé però s'està convertint en un fet habitual darrerament.\n@08720: El Castelldefels ens té una mica la mida presa. No crec que sigui tan mal equip com dius. No hauria de patir per salvar categoria.\nAl darrere estem bastant bé. Som la 3a millor defensa del campionat. El "problema" està que no hi ha manera que entrin els gols. Això són dinàmiques. La temporada passada va haver una ratxa de partits que feiem 3 o 4 gols i també els encaixàvem. Va com va.\nés més fàcil començar abans que no començar tard i donar explicacions a l'acta de perquè s'ha començat tard. estem en unes categories que entre la revisió, el passeig champions, les fotografies i el sorteig poden fer que el partit comenci fora d'hora. Això sí, l'hora és l'hora i s'hauria de començar puntual..\nUs recomano que no us poseu nerviosos. Els gols aniran arribant. Això tot just comença i, a vegades, amb tants jugadors nous costa agafar la dinàmica. Però no patiu home! Només necessiteu un parell de partits amb bons resultats per tornar a gosar de confiança! Us desitjo el millor! Molta sort!\n@Eloi: Gràcies! Segur que diumenge tornarem de Palamós amb un bon resultat.\nMolta sort també per al "teu" Vilanova. 7 punts de 9 possibles és un bon balanç per a començar. Ara us venen 4 partits teòricament complicats. A veure si em passo algun dia pels Alumnes Obrers o t'apropes tu pel Municipal i ens veiem!\nSequera de gols, 5 partits 1 gol. Diumenge al minut 1 es falla un penal que ens val 3 punts, res a dir expulsió,es queden amb 10 jugadors,mes 89 minuts per endavant per poder marca però una davantera mol fluixa i poc creativa amb jugades de gol, no troba porteria, deixant el resultat amb un empat just pero amb més ensurts que marqués el Castelldefels que el Vila.\nTenim una defensa molt bo\nna però una davantera que no fa gols, esperem que en "Puchi "hi trobi la solució


CELHospitalet | L’Hospi no té pietat del cuer\nL’Hospi no té pietat del cuer\nEl femení del Centre d’Esports l’Hospitalet va aconseguir una aclaparadora victòria contra el cuer, el Ponent (17-0) en un partit que no va tenir gaire història. Les hospitalenques van ser molt superiors a un rival que després de 14 partits encara no ha puntuat i van certificar el seu domini amb un marcador d’escàndol.\nEls gols es van anar succeint i el nostre femení va aconseguir la dotzena victòria consecutiva que el permet mantenir intactes les possibilitats d’ascens. De fet, el conjunt entrenat per Juan Saéz té una veritable prova de foc diumenge quan visita el Premià de Dalt, rival directíssim en la lluita per l’ascens.\nCE L’HOSPITALET: Alba, Nadine, Laorranneh, Nerea, Mercé, Jennifer, Judith, Estela, Anna, Joana i Ester. També van jugar Andrea Patricia.\nPONENT B: Janeth, Alicia, Júlia, Laura, Alejandra, Paula, Yoalanda, Samanta, Marlen, Dahisa i Leydi\nGOLS: 1-0, Lorraneh (8′). 2-0, Anna (21′). 3-0, Estela (24′). 4-0, Alba (27′). 5-0, Joana (31′). 6-0, Anna (35′). 7-0, Estela (40′). 8-0, Estela (40′). 9-0, Jennifer (42′). 10-0, Judith (48′). 11-0, Joana (52′). 12-0, Anna (59′). 13-0, Anna (73′). 14-0, Joana (78′). 15-0, Anna (79′). 16-0, Anna (81′). 17-0 Andrea (89′).\nÀRBITRE: Bravo Minero. Sense targetes.\nUna primera hora mitja hora nefasta condemna el filial al camp del Poble Sec\nEl juvenil encadena tretze jornades sense perdre


My name is Titina | - Tipografía La Moderna\nMy name is Titina\nTeresa Manlleu, Titina per als amics i coneguts, llarga com un lloro rabiüt. Li agrada més que el torrat ensucrat xerrar pels descosits amb el primer desgraciat que troba a l’altre costat de l’aparell telefònic.\nJosep Sou - 15/07/2015\n-Ja no ho ajorne més. De hui no passa. Saps? Açò no pot ser, ja. A la vesprada me’n vaig a l’acadèmia i m’apunte al curs d’anglès per als que comencen. Bé, ja en sé una mica, jo, perquè és la cinquena vegada que ho intente i, per tant, ja en tinc de coneixements bàsics assolits.\nA més, des de sempre que m’han dit que tinc un accent d’allò més finet, i que no se’m coneix massa que sóc d’ací. També m’han dit els de l’acadèmia que si m’ho prenc amb bona cosa de ganes, puc semblar una veritable angleseta. A mi em fa molta il·lusió saber idiomes. No, no és que siga moda, és que per a progressar, i apujar-s’hi al carro dels que triomfen, cal saber llengües. Saps? No estàs, també tu, d’acord? Jo crec que podries venir amb mi, així se’ns faria més senzill i agradable d’anar-hi, i podríem practicar molt totes dues juntes…-La conversa amb el mòbil, nou de trinca, sembla, més bé, un monòleg.\nTeresa Manlleu, Titina per als amics i coneguts, llarga com un lloro rabiüt només té la mínima ocasió de fer-ho. Li agrada més que el torrat ensucrat xerrar pels descosits, estesa al llit, i amb el primer desgraciat que troba a l’altre costat de l’aparell telefònic. I mentre xerra, pot dur a terme, també, d’altres feines d’una certa complexitat: pixar, preparar-se una bona amanida, dreta a la cuina, o depilar-se les celles amb la mà sobrera. Estesa, però, al llit, és, sense dubte, la millor medecina per als dies anguniosos de depressió autumnal. A vegades, fins i tot, recolza els talons al capçal del llit, recordant les peces de Rodin, però en versió bèstia i sense desbastar.\n-A més, Laia, guapa, -continua el lloro Titina-, a mi m’agradaria eixir a la tele, i poder fer-me molt i molt i molt famosa. Saps? M’escoltes? Sí, molt famosa! I poder anar de marxa sempre seguit. Ací, al poble, el desfici se’ns menja pels baixos…ja n’estic més que farta! Amb la meua mare i el meu pare no hi puc de cap de les maneres. El meu germà gran, el Miquel, sempre emprenyant-me. El germà menut, el Toni, és més bord que les verses…i ja no el suporte. No el suporte! M’escoltes? Doncs creia que ja no hi eres…Ho tinc decidit: un curs intensiu d’anglès. Li pegue un bona trompada a la vidriola, que encara la tinc per encetar des que vaig fer la comunió, i em matricule, ara també, a l’escola de models que ha obert a Madrid la Vanessa Von no sé què. Una alemanya rossa que festeja, des de fa temps, amb el cubà que es va dur cap a Espanya, l’estiu passat, la cunyada de l’actor que apareix a la pel·lícula “Te espero al atardecer sentado en el parque”. Una peli molt tendra, i que acaba com si fos una història de fades. Ella està moníssima, i ell està més bo que el pa tou: nyam-nyam! No?, A tu no t’agrada? Laia, restes encara amb mi? Dona com no dius ni muuuu, doncs creia que ja t’havies cansat, i que m’havies deixat amb la paraula penjada de la boca…I tu, què en penses? Ai! Una altra cosa volia dir-te: si saps anglès, i si t’agafen per a model a l’acadèmia, pots triomfar a la televisió, i pots fer-te assistenta de programes concurs…i totes aquestes coses. I si empomes qualsevol famós, pots folrar-te a guanyar bitlles. Saps? No t’ho creus? Doncs mira totes eixes rapinyaires que ixen a la televisió…No, si jo no vull fer totes les porcades que elles fan, però si un xaval m’agrada, doncs me’l lligue i ja està. Mira, Laia, la vida són quatre dies! Si vols pots venir amb mi a Madrid, així, totes dues, ens fem companyia, i podrem fer les mampreses molt més enginyoses. Fins i tot podem eixir a les revistes, explicant que ens estimem el mateix futbolista, o que les dues estem prenyades del mateix…Ai!, Quantes coses divertides i originals, podem fer juntes. Au, afanya’t i decideix-te aviat, que la cosa resta que bull! Jo, si m’admeten al curset d’anglès, m’incorpore de seguida, i per al curs vinent, i si tinc una mica de sort que m’agafen, ja estic a Madrid. Ànim, vine tu també! Si a la fi…amb un any, més o menys, clar està, podem guanyar d’allò més, i podem fer-nos famoses, i podrem estar tot el dia a les revistes i a la televisió. Vas veure ahir el programa Festa Gimkana? No? Ai! Doncs, jo sí que el vaig veure, i tot sencer. No sé com t’ho pots perdre…mira que n’ets de bacora, tu! Doncs allà van dir que un duc, o marquès, o príncep,o no sé què, té una “sobrassada” que li penja fins el turmell. No m’ho puc ni creure! T’ho creus, tu? I com podrà ser? Ma mare deia, la boja, que això és un postís, i que no és natural ni molt menys, i que això no hi ha valent que ho suporte, ni ho plante…la boja! Està com una cabra! També deien al programa de la Gimkana, que quasi totes les folklòriques s’estan duent cubans de la mateixa Cuba. Sembla que quasi tots, per allà, ho tenen de pronòstic reservat. Jo crec que estan molt boges. Ací tenim homes tan bons com allà, el que passa és que s’ha posat de moda, i ja està…i com elles tenen diners a cabassos, doncs…Si marxem a Madrid, i triomfem de debò, si vols anem a Cuba i triem tres o quatre cubans per a cadascuna. Hahahaha!!! No vols? Apa, dona, si és una gràcia que et faig! Tot t’ho prens massa fort, i no sé què em sembles, tros de bacora! Bo, Laia, ho haurem de deixar ací, que ma mare és una maquineta de renyar, i es queixa molt del consum que en faig del telèfon…i tampoc és per a tant, veritat? Totes les mares són iguals, i tallades pel mateix patró…unes antigues, això són! Adéu! Laia! Laia! Laia!…\n-La mare, que ja escridassa fent trons des de la cuina, retreu Titina per dinovena vegada: -això d’enganxar-se al telèfon és una barbaritat que no té nom, i si se n’assabenta el teu pare t’arrimarà un carxot que vas a veure tu com es bat la palla. Com es nota que no pagues tu el rebut! I altra cosa seria si hagueres d’abocar els bitlles, un darrer de l’altre, a sobre de la taula. Veuries tu com deixaries tanta conversa imbècil amb les amigues, a les quals, a més, acabes de veure només fa una estona. Car, si fa tres minuts que has vist la Laia, com és que te n’has fet una hora de bla-bla-bla sense substància? La minsa de Laia! Ja t’està bé, para taula i ajuda una mica quan estàs a casa…Mai no fas res per ningú…i estàs ben necessitada d’una bona tamborinada que et faça anar més dreta que un ciri pasqual. I quina xiqueta, aquesta!!!\nTitina cada cop té més clar que ha de dur endavant el pla estratègic per a fotre el camp, i el més aviat possible. Si l’acompanya Laia, doncs millor que millor, i si no la segueix, doncs a la merda! Marxarà tota sola! I punt i final, amén Jesús! Mentre reballa els plats damunt la taula amb una llet més agra que l’àcida crema del iogurt.\n-I la mare que la torna a agafar per davant: -no, si ho faràs tot una pols. Com es nota que no us costen de guanyar. Quan jo tenia els teus anys, si la meua mare em deia alguna cosa de més, jo procurava de fer-li cas a la primera. Li tenia un gran respecte. Cosa que tu, a nosaltres..mira: per una orella t’entra i per l’altra se te’n surt. Ja no hi ha educació de cap de classe. I, mira, si vas donant-me pel sac, quan vinga el teu pare li aboque el cabàs, i ja t’apanyaràs amb ell. Segur que a ell no li plantes el gallet, perquè si l’agafes amb la castanya torta…amb dues bufetades t’ascla els queixals, i fora d’anar al dentista. Paga la pena estalviar, a la vegada que et drecem com una canya!!! No està gens malament pensat.\nI a les nou i mitja, com un clau, la família sencera s’asseu a la taula per fer el sopar. Les notícies ja hi són en marxa, però amb un tros per ací i per allà l’altre, el fil s’agafa fàcilment. Titina vol intervenir i lluita, inútilment, contra les notícies que s’arriben de Can Barça. El pare que diu: -calla un moment, si pots, d’una puta vegada, per favor. -Titina que se n’ix pel coll de la camisa, però que emmudeix de por com li té a l’hòstia seca, veritable especialitat de l’animalot del seu pare. I a la fi, encara resta l’home del temps. És massa important allò de les baixes pressions i no menys grandiós allò dels hectopascals, o la temperatura que farà a Budapest, o a Consuegra, si s’escau… Les baixes i les mínimes a les capitals europees són d’allò més útil per als que giren ruta a través de les comarques del sud del nostre país. Segur!!!\n-Ara, però, sí que va, tot d’una, amollat damunt la taula: -pare vull estudiar anglès, i vull marxar després a Madrid per fer un curs de model. Què et sembla? M’han dit que és molt fàcil triomfar i fer-se famosa, si domines idiomes i ets desimbolta damunt la passarel·la. Podria anar a l’acadèmia de Vanessa Von no sé què –mai sé dir-li el nom-, i podria agafar molta pràctica. Tu que dius, pare?\n-El Toni se la mira tota sencera i esclata, com una carcassa de palmeretes, fart de riure: -tu model? Tu parlant anglès? I què em dius, ara? No em fotes, tu! Calla, collons, i deixa’ns veure el telenotícies!\nDoncs, ni cas, Com si plogués. I Titina que s’enravenxina, i amb un coet al cul adreça tota la cremor del món cap a la seua habitació. Estesa al llit gemega un plor desconsolat, nodrit de rancúnia, que travessa el sostre de l’habitacle de nord a sud, i de llevant a ponent. Ai! Això, però, és una feblesa inútil que ella, Titina, no pot permetre’s. Ella mai no ha estat una covarda, una miserable, una…sanglot va i torna, i…-ara li truque Laia per a posar en marxa el nostre pla estratègic. Sí senyor!\n-Laia, ets tu? Sí? Deixa’m que t’ho diga…acabe de tenir-la! Sí, acabe de cabrejar-me amb tota la meua gent. I sobretot amb el meu pare. Li he volgut raonar el que vull fer. Ja saps, allò d’estudiar anglès i de fer el curs de model a Madrid, i no m’ha fet ni cas…pitjor encara, se m’ha rigut a la cara. Com ho escoltes! Em sent l’últim pet de l’orgue, en aquesta casa, i n’estic més farta que la Porrote!!! Ai! Si m’ho pense bé, en faré una de grossa, saps? Em sent provocada, enutjada, oblidada, menyspreada, fastiguejada i…grossa! Sí, molt grossa!!! Com una foca malaia, i això que quasi no menge. I m’han dit que per a ésser model s’ha d’estar prima com el mànec d’un cassó. I jo, ja en faig de cas, però…Tu creus que arribaré a aconseguir-ho? Tu, tu sí que estàs bé, i tan prima…i això que t’empasses uns entrepans de llom amb tomaca que te la fots!!! Si jo pogués estar així de flaca…la meua mare m’ha dit que em faré anorèxica si continue així. I què vols que et diga, jo? Doncs això, ni cas que li faig. No volia, però, ara, parlar-te d’aquestes coses. Necessitava comentar-te que hem d’accelerar el nostre pla, si és que, finalment, et decideixes a venir amb mi. No aguante més, jo. Si et sembla bé, demà a la vesprada ens veiem, i decidim, val? Adéuuuuu! Un beset! Ai, se m’oblidava una cosa: com estàs de peles? Confie a que tindràs una bona vidriola, com ara jo, car gastes menys que la meua agüela…què ja és gastar poc. No em faces cas, és una broma. Jo no tinc massa estalvis, però per a començar l’aventura ja en tinc de pela. Bo, ara sí… un bes i, fins demà. No li digues res ningú, que després tot se sap. Ja comprens el que vull dir-te. Fins demàààà! No penges, no penges encara! Saps el que m’ha dit el meu germà Miquel? Doncs que estàs més bona que l’arròs a la cubana! I jo li he dit, de la teua part, que està boig, i com una moto. Laia, ja ni els germans ens respecten!!! A tu també t’agrada una mica el Miquel, veritat? Ell sí que està bo, què totes m’ho diuen! Quan sigues famosa, i ocupes totes les portades de les revistes del cor, i potser de la freixura també, hahahaha, veuràs com el Miquel cau destrossat als teus peus. Aleshores, fins i tot, com una folklòrica, el podràs mantenir. Això també és ben guai, veritat? Bo ara sí que sí. Fins demà per la vesprada. Pensa-t’ho bé. Tu ja m’entens! Adéu Laia…Laia!, Laia, hahaha.\n-Titinaaaaaaaa! -L’Antoni, que n’està fins els ous i ja s’apuja per les parets, i que ja no ho pot resistir més: -l’arrossegue, a aquesta xiqueta l’arrossegue. N’estic que bufe de tant de telèfon, i de tanta ximpleria de l’anglès de la merda!!! Si vol anar-se’n, doncs que se’n vaja…però que no torne en una bona temporada! Ja no puc més! -El foc se li’n surt pels queixals. El pobre.\n-Pare, pare, que ja he acabat fa una estona ben llarga. A més, ara m’han trucat a mi. (Mentida piadosa, i ben podrida, al cos)\nLes sis de la vesprada al rellotge gran de la plaça, i Laia obre la porta del Bar Corint. Un senyal, braç en alt, indica la presència de Titina, asseguda, al fons del local, darrere d’una tauleta de marbre. Les taules que eren tan bones per a jugar al dòmino en un altre temps.\n-No saps com m’alegre de veure’t, Laia. Se m’ha fet el dia més llarg del món. Ja no podia esperar més. I què em dius? Com estàs? T’animes? Fotem el camp? Com ho veus? Que en penses, ara? Seràs capaç? També tu estàs avorrida d’aquesta merda de vida? Et fas a la idea d’ésser una model? Com ho tens? De quantes peles disposes? Ai, xica, no em dius cap cosa… -Pregunta, com una metralladora, Titina, sense deixar alenar, en cap moment, la Laia, la pobra…\n– Però Titina, si no em deixes cap escletxa per on escolar el meu missatge, collons! Xerres més que Sor Intrèpida, i mira que la mongeta era valenta, la dona. No sé, què vols que et diga? No ho veig gens clar, això d’anar-nos-en tu i jo, totes dues, a Madrid…quasi res porta el paperet! Això resta dit en dos segons, fer-ho, però, ja costa una mica més. I si no ens ix bé l’aventura, i fem figa? A mi, almenys, el meu pare em pot asclar totes les costelles d’una pallissa, la bancada de dents de dalt, i part de la de sota, i si no me les arranca totes és per a que puga menjar truita amb ceba, que és una menja lleugera i molt blana. Què vols? Jo tinc molta por, i voldria pensar-m’ho una mica més. Per una banda, la cosa té bona cistella de pebrots i sembla força interessant, per l’altra si l’assumpte se’ns regira, la podem cagar d’allò més. I les conseqüències, ja te les pots imaginar: “Dos chicas jóvenes faltan de su domicilio desde ayer por la tarde. Responden a los nombres de Laia i Titina. Se ignora su paradero, aunque fuentes próximas a las desaparecidas aseguran que se dirigen a Madrid. Ambas tienen diecinueve años, el cabello castaño claro, y son de estatura media-alta. Los familiares agradecerán cualquier información que ayude a encontrarlas”. I tot açò, i amb les fotografies incorporades, a les notícies de totes les cadenes de ràdio y televisió. No m’ho vull ni imaginar…\n-Hahahaha, veus? Podrem aparèixer abans del que pensàvem a la tele! No sigues bacora, dona! No m’abandones, ara! Per favor…No sigues poruga i anima’t! Laia, mai no ho hauria cregut de tu! Si estàs com jo, que brames d’aquest poble, i ni et dic com estem dels pares…si és que semblen agüelos de noranta anys!!!\n-Titina, t’ho ben jure, em sembla que, per ara, no podré fer-te costat a l’aventura. Ho sent de debò, però…A més, tu necessites que hi haja personal a la reraguarda, no? Jo puc ser la teua persona de confiança. La que estiga per resoldre, des del campament base, els possibles conflictes que s’hi puguen presentar. No? Tu no et preocupes i confia amb mi. Val? Titina: em tens per a tot allò que jutges necessari a la base de les operacions! Seré cega, muda i sorda! Bo, és una metàfora, doncs si estigués cega, muda i sorda, mai no podries parlar amb mi pel telèfon…hahaha. I no t’ho prengues molt malament, val?\n-Laia, guapa, m’has fotut, i ben fotuda!!! Ves-hi allà on brama la tonyina!!! Ja ens veurem. Adéu minsa, més que minsa!\nUn vent gelat segueix el pas apressat de Titina quan es dirigeix cap a la porta del local, i l’obre d’una bona punyada; quasi la fa giratòria. N’està ben emprenyada amb la seua millor amiga, i s’ho nota a les palpitacions del cor que, de tant de botar, sembla vol eixir per la boca. No obstant, una dona, una paraula, uns fets!!! –Pensa-. -I continua rumiant: -a Madrid que me’n vaig! Faltaria, sinó!!!\nA casa, i ben sola, Titina escolta el desfici de les seues temples, que reboten com un tambor: pam-pam-pam-pam. El tremolor, a les mans, evidencia la importància definitiva del moment. D’aquell instant on, amb llum pròpia, llueixen els primers rajos de la llibertat. De la llibertat! De la necessària llibertat…i del futur! Un gust a codony, ja massa madur, rebleix la seua gorja, que, amb prou feines, traga la saliva eixuta com el quitrà anguniós de les carreteres. Equipatge fet i…\n-I que Déu us empare! Ciao, que me n’hi vaig! -El darrer clic de la porta posa de manifest el moment just de la partença-. Ara, a la carretera! A l’agosarat auto stop, i a l’aventura de la vida en llibertat. Després a Madrid, i a l’acadèmia, i a l’útil anglès…Adéu!\nEls cotxes passen, deixant anar una estela de fums al darrere; una mena de deixalla tòxica que empudega l’aire fent-lo irrespirable. Amb el dit, Titina assenyala, ben bé, el seu deler: MADRID!!! De sobte, un cotxe que sembla vol aturar-s’hi, almenys així ho indica el seu intermitent. Para, finalment, a la vora de Titina:\n-Onde va? –diu una veu imprecisa i, certament, feréstega.\n-Voy hacia Madrid –amb humilitat respon, Titina.\n-Pos suva! –amb determinació, el conductor.\nEl cotxe no fa bona cara, i pitjor sembla la del conductor, però tampoc, ara, és qüestió d’amoïnar-s’hi. Just al davant del parabrises espera un univers d’enorme felicitat, i de gran fantasia, i té un nom ben concret: Madrid!\n-I pa mucho tiempo a Madri? –amb curiositat, diu el xofer.\n-A lo mejor para siempre. –Diu Titina, dubtant una mica.\n-Pa eso hase farta tene guita…digo, si hase farta… –Ara assegura l’home.\n-Yo me llevo lo que he ahorrado en la hucha, sabe? –Un tant poruga, ara, Titina.\n-Si? Pos mu vien…\nLa conversa entra, o rellisca, per senderes perilloses, donades les circumstàncies i, també, per l’estrany posat de xofer.\n-I mucha guita? –torna a preguntar, ara insistent, l’home\n-Más o menos tres mil euros. No està mal, verdad? –rellisca, Titina.\n-Pos ahora mimo me la da! –fet un brau, el conductor malcarat.\n– Ni pensarlo, si la necesito yo, hombre! –valenta, ara, Titina.\n-Qué me la de, hotia! –cada cop més dur i exigent el xofer.\n-No puedo…Ai, Marededéu, Senyorrrrrr! –gemega la Titina.\n-Me la da o te rajo…oño! –fet un bon dimoni, el xofer.\n-Si son para hacerme modelo y para el inglés! –no sap, ben bé, què dir, Titina.\n– Pos ya etá: la tela y en pelota. Ya mimo!!! –sense consideració cap, diu l’home.\n– Ai, Senyor…! implora el cel, Titina.\n-I dit i fet. Titina, baix ja del cotxe en pilota picada, i resta més neta que una patena. Mentre, l’automòbil s’allunya deixant-se bona part de les rodes a l’asfalt dur de la carretera. A la veïna àrea de descans, i darrere d’una paperera, Titina amaga la seua nuesa, amb vergonya infinita i sanglot permanent: -mai no tornaré a fer l’ase…ai!, mare meua…qui m’ha manat a mi? I, ara, què hi faré? Com me n’eixiré? On dimonis em tire, ara? Senyor…\nI la nit que tomba. Cada cop més hi ha una fosca punyent. Un vehicle, però, s’atura per fer un descans. Titina, tota un plor, denuncia la seua presència al darrere de la paperera. La greu situació de desemparament commou el viatger, que activa els mecanismes adients per a l’auxili de la xica. Amb una manta de viatge embolcalla el cos nu i enfebrat de Titina, i amb una forta abraçada redimeix tanta i tanta solitud. Una telefonada a casa de l’aventurera la posa en contacte amb els seus…\nA la ràdio del cotxe, ara amanit per a dur la pobra xicona a casa seua, la veu de Nino Bravo, sempre de moda, assegura: “libre, com el mar cuando amanece yo soy libre…”


Més de 400 empreses participen a la trobada impulsada des d'Acció per a l'expansió internacional\nper Redacció VIA Empresa Barcelona. 14 de maig de 2018 12:13\nSetmana internacionalització Acció | Cedida\nLa setmana de la internacionalització d'Acció s'ha consolidat com el punt de referència anual a Catalunya a l'hora d'impulsar l'expansió internacional. Enguany, és la 25a edició i un total de 400 empreses catalanes participaran a les diferents activitats que tindran lloc entre aquest dilluns i el pròxim divendres. Entre aquestes, destaquen els vuit seminaris especialitzats i les quatre sessions de networking diferenciades per sectors, on podran reunir-se amb més de 70 ponents i experts. No s'ho perdran els directors de les 40 Oficines Exteriors de Comerç i d’Inversions d’Acció al món.\nEn aquestes reunions i sessions de treball, les empreses podran informar-se sobre els mercats on el seu producte o servei té més oportunitats de negoci, rebre assessorament per dur a terme un projecte a l’exterior, trobar socis i analitzar els millors instruments per finançar els seus processos d’internacionalització. Pel que fa als vuit seminaris, l’objectiu és que les empreses descobreixin noves oportunitats per internacionalitzar-se en nous sectors i mercats a través de les ponències d’experts, testimonis i casos d’èxit.\nMés info: Nou rècord de les exportacions catalanes fins al febrer\nAixí, s’aprofundirà en la cooperació tecnològica amb la Xina, la internacionalització d’empreses de serveis a Amèrica del Sud i Àfrica, l’estratègia que cal seguir per entrar a Silicon Valley i en quina és la millor manera d’iniciar o consolidar les vendes en mercats madurs de la Unió Europea com França, Alemanya i Regne Unit. Paral·lelament, tindrà també lloc un nou International Business Days sobre Amèrica.\nLes exportacions, de rècord\nLa internacionalització està més que mai d'enhorabona i és que les exportacions catalanes es troben en màxims històrics. Així, aquest 2017 les vendes de Catalunya a l’exterior han assolit els 70.800 milions d’euros, la xifra més elevada de tota la sèrie, amb un creixement del 8,7% en relació al 2016. Es tracta del setè any consecutiu que l’economia catalana bat rècords en exportacions, amb una taxa de creixement superior a la mitjana de la zona euro i augments a les quatre demarcacions: Barcelona (+6,8%), Girona (+10,6%), Lleida (+6,5%) i Tarragona (+21,6%).\nSectorialment, l’automoció (amb un 17% del total), la química (16,5%), l’alimentació (11,9%) i els productes farmacèutics (7,1%) lideren les vendes a l’exterior de les empreses. De fet, aquest 2017 els 10 primers sectors exportadors han batut rècords històrics en volum de vendes a l’exterior.\n"La internacionalització no és un tema de quantitat, sinó de qualitat. Ser en un país ha de tenir un sentit estratègic i de negoci"


Noticias etiquetadas con 'clásico de almagro' - La Cerca\nClásico De Almagro\nLa Alcaldesa de Ciudad Real, Pilar Zamora, ha presentado el “I Ciclo Internacional Teatro en La Plaza”, una colaboración con el Festival Internacional de Teatro Clásico de Almagro, que supone una de las novedades del programa cultural del Ayuntamiento este año. »\nLa convocatoria para la presentación de propuestas para la programación oficial de la 42 edición del Festival de Teatro Clásico de Almagro continúa abierta, de tal modo que se podrán presentar hasta el 3 de febrero de 2019. »\nEl plazo de presentación de propuestas para el 42 Festival de Almagro continúa abierto hasta el 3 de febrero\nLa Fundación Festival Internacional de Teatro Clásico de Almagro tiene abierta la convocatoria para la presentación de propuestas para la programación oficial de la 42 edición del Festival de Teatro Clásico de Almagro, hasta el 3 de febrero de 2019. »