Hotel Diamond Riccione Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nHotel DiamondViale Fratelli Bandiera 1, Costa de Riccione, Riccione, Itàlia, 47838 - Veure al mapaExcel·lent8,2Basada en33comentarisHotel DiamondVeure més fotosbalcó/terrassaVeure més fotosVeure totes les 27 fotosMolt bona ubicació 8,4Veure al mapa8,4UbicacióParticularitats que li encantaranTransport públic a 650 mWi-Fi gratuït en totes les habitacionsaire condicionatbar\nVeure les fotosHabitació Triple (Triple Room)25 m2plat de dutxa1 llit individual i 1 llit ...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosTriple25 m2plat de dutxaFixa les dates per veure preusVeure les fotosIndividual (Single)13 m2plat de dutxaFixa les dates per veure preusVeure les fotosDoble (Double)19 m2plat de dutxaFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Doble (Double Room)19 m2plat de dutxa1 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Individual (Single Room)13 m2plat de dutxa1 llit individualFixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióSituat en el cor de Costa de Riccione, Hotel Diamond és un lloc ideal des d'on descobrir Riccione. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per opcions de turisme i atraccions locals, no es necessita anar enfora ja que l'hotel gaudeix proximitat a AquaFed, Oltremare. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Hotel Diamond asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, servei de cangur per garantir el més gran comfort possible als seus clients. L'ambient de Hotel Diamond es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, escriptori, mini bar, telèfon són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com parc infantil, jardí. Hotel Diamond és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Riccione.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxestransport hotel/aeroport Fitnes i recreaciósala de jocs Coses a fer, maneres de relaxar-sejardí Àpats, begudes i refrigeribarRestaurants Serveis i comoditatscaixa fortaservei de bugaderia magatzem d'equipatgezona de fumadors Per als nensesplaiParc habitació familiarservei de cangur Accésascensorrecepció [24 hores] entrada/sortida [exprés]s'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatcalefaccióreproductor de DVD/CDarticles de tocadorescriptoritelèfonassecador de cabellmini barTV satèl•lit/cableCaixa forta a l'habitacióplat de dutxaempolles d'aigua de cortesiaMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Fertilitzants i contaminants, un cercle viciós | Consumer\nFertilitzants i contaminants, un cercle viciós\nLa contaminació acumulada en el sòl amenaça l'agricultura sostenible\nPer Mercè Fernández 2 de abril de 2008\nEstudios recents mostren que la contaminació acumulada en el sòl redueix la producció agrícola i amenaça l’agricultura sostenible. La conseqüència és una major dependència dels abonaments nitrogenats i un major risc de contaminació de les aigües per nitrats.\n/imgs/2008/04/cultivos01.jpgEls efectes de la contaminació s’estenen més enllà del que un hauria pogut imaginar en principi. Així, per exemple, la pintura d’un pal telefònic pot afectar la productivitat dels camps agrícoles, la qual cosa al seu torn acaba repercutint en la qualitat de les aigües que arriben al consumidor. Un treball recent ha posat al descobert precisament això. L’estudi, de la Universitat d’Oregon (els EUA), revela que els contaminants que s’acumulen en el sòl disminueixen la productivitat dels cultius, la qual cosa posa en risc les estratègies que persegueixen una agricultura sostenible. En reduir-se la productivitat, els agricultors recorren a més fertilitzants i pesticides, la qual cosa al seu torn augmenta la contaminació del sòl i de les aigües subterrànies per nitrats procedents del fertilitzant. El resultat és un circulo viciós, un efecte pervers a llarg termini de la contaminació que es reflecteix en la qualitat de l’agricultura, dels aqüífers i de l’aigua de consum domèstic.\nEl nitrogen és essencial per al creixement de les plantes i l’agricultura fa que aquest element vagi esgotant-se del sòl. Per a remeiar-ho, l’agricultura convencional ha optat per l’aplicació massiva de fertilitzants nitrogenats i el reg abundant. El problema és que les plantes només absorbeixen la meitat d’aquests fertilitzants. La resta es filtra a través del sòl amb les aigües de reg i acaba contaminant els aqüífers i rius. Estudis realitzats al Regne Unit han calculat que es filtren entre 50 i 60 quilograms de nitrogen per hectàrea a l’any i que el 58% dels nitrats que contaminen els aqüífers procedeixen de l’agricultura. A Espanya, aquest és un problema molt estès. Una de les zones més afectades, encara que no l’única, és la Comunitat Valenciana, on en molts aqüífers se supera el límit de 50 mil·ligrams de nitrats per litre d’aigua establert per la UE.\nEl nitrogen és essencial per al creixement de les plantes i l’agricultura fa que el nitrogen del sòl vagi esgotant-se\nLa conseqüència és un excés de nitrats en les reserves d’aigua, a vegades a nivells que poden afectar la salut humana i ambiental. Se sap que el principal efecte sobre la salut és la metahemoglobinèmia, un trastorn que provoca limitacions de l’hemoglobina per a transportar oxigeno als teixits. També hi ha indicis que els nitrats poden estar relacionats amb l’aparició de càncers en el tub digestiu.\nSi la quantitat de fertilitzant aplicada és moderada, no té per què produir-se un excés de nitrats. El risc sorgeix, apunten els experts, quan se sobrepassen les quantitats recomanades en un intent d’aconseguir un major creixement de les plantes. Però afegir més fertilitzant no suposa automàticament un augment de la productivitat, ja que la causa del poc rendiment dels cultius pot tenir un altre origen. És el que ha revelat el treball de la Universitat d’Oregon, publicat recentment en la revista Proceedings of the National Academy of Sciences (PNAS).\nSegons l’estudi, els compostos químics presents en el sòl afecten el creixement dels cultius de lleguminoses, ja que redueixen la seva capacitat de capturar i fixar nitrogen (un procés essencial en el creixement d’aquesta mena de plantes). Per exemple, l’insecticida metilparation -que s’aplica a l’alfals i al cotó- redueix la productivitat en un 35%, i el DDT – que encara que ja no s’usa, està present en molts sòls agrícoles- en un 45%. El bisfenol A, un compost emprat en els plàstics i que s’ha convertit en un contaminant pràcticament omnipresent, provoca una reducció de la productivitat en l’alfals d’un 50%. Un altre contaminant, el pentaclorofenol, usat per a protegir la fusta dels pals de telèfon i d’altres infraestructures, redueix el rendiment dels cultius en fins a un 80%. Tot això explicaria, diuen aquests experts, el descens en la productivitat que s’ha vist en els últims 40 anys en tots els països i malgrat la creixent aplicació de fertilitzants i pesticides.\nL’agricultura sostenible, en escac\nAquest efecte dels contaminants és doblement negatiu. D’una banda, perquè disminueix la productivitat del cultiu. D’altra banda, perquè afecta les lleguminoses, que són una de les millors bases que té l’agricultura per a controlar l’ús de fertilitzants.\n/imgs/2008/04/cultivos02.jpgLes lleguminoses (com l’alfals, les mongetes o el trèvol) tenen la capacitat de fixar el nitrogen de l’aire gràcies a uns bacteris que es troben en les seves arrels. La simbiosi entre bacteris i planta permet a la planta alimentar-se del nitrogen que hi ha en l’aire i, de pas, renovar les reserves de nitrogen en la terra, de manera que pot ser aprofitat per altres plantes. De fet, el cultiu de lleguminoses alternat amb altres cultius és una de les pràctiques agrícoles ecològiques recomanades per a augmentar la fertilitat del sòl sense necessitat o amb molt poc abonament.\nEl que mostra l’estudi dels estatunidencs és que els contaminants minven el creixement de les plantes perquè impedeixen aquesta capacitat de capturar el nitrogen. És una molt mala notícia perquè augura que serà difícil reduir la dependència dels abonaments nitrogenats. A més, en països en desenvolupament, on els fertilitzants resulten molt cars per a l’agricultor, el cultiu rotatori de lleguminoses és una forma econòmica de mantenir la fertilitat del sòl. En aquesta línia, John McLachlan, del Centre Tulane per a la Recerca Bioambiental (els EUA), avançava en declaracions a la revista Environmental Health Perpectives els resultats dels seus experiments encara sense publicar. I el que han vist ells també és que els pesticides afecten el procés de fixació de nitrogen d’un centenar de plantes lleguminoses tropicals i subtropicals. Moltes d’aquestes espècies són arbres i arbustos, com la teca o el palisandro, que milloren els sòls tropicals baixos en nutrients. Els agricultors d’aquestes regions més pobres “no poden permetre’s perdre aquests fertilitzants naturals”, afirmava l’investigador. A llarg termini, la conseqüència no és només una menor productivitat, sinó una major dependència dels abonaments nitrogenats i la prolongació d’un model agrícola que resulta insostenible.\nEls contaminants minven el creixement de les plantes perquè impedeixen aquesta capacitat de capturar el nitrogen\nUn dels principals obstacles per a evitar l’ús excessiu de fertilitzants nitrogenats és la desconnexió que existeix entre agricultors i Administració, segons afirmen experts consultats. Se sap la quantitat d’abonament nitrogenat que s’han d’usar per a no sobrepassar el limiti, s’elaboren fullets d’informació que s’envien als agricultors però “no hi ha un seguiment per a comprovar que això es compleix”, diu Mercedes Arauzo, investigadora del Centre de Ciències Mediambientales de Madrid i membre de RUENA , una xarxa de recerca sobre l’ús eficient del nitrogen en agricultura.\nLa creença falsa que com més abonament es posa, més augmenta la productivitat no fa més que empitjorar la situació. Entre les estratègies per a evitar el problema, explica Arauzo, destaca la conscienciació dels agricultors i una gestió integral de les conques per a declarar les zones vulnerables, les aigües de les quals superen o estan en risc de superar la concentració màxima de nitrats permesa.\nagricultura contaminació fertilitzants nitrógeno-ca sòl


L'explosió va destrossar tot el pis superior i la façana (EFE / Ana F. Barredo)\nEl jove va fer explotar una bombona de gas a la vivenda de matinada i posteriorment va entregar-se a la policia com a culpable\n13/01/2022 - 19.57 Actualitzat 13/01/2022 - 21.04\nUn veí de Ponferrada que tenia un avís de desnonament va provocar una explosió intencionada a l'immoble. Després de l'incident, l'home va dirigir-se a la comissaria a entregar-se.\nL'incident, provocat per l'explosió d'una bombona de gas, va produir-se de matinada, al carrer Alcón de Ponferrada, a Lleó. El causant va ser un home jove, de 36 anys, que va entregar-se a la policia en provocar la detonació dins del pis.\nL'explosió provocada per una bombona de gas va produir-se de matinada (EFE / Ana F. Barredo)\nNo s'han registrat ferits derivats de la detonació de la bombona de gas. Tot i això, la Policia Nacional va haver de desallotjar l'edifici i cinc persones de l'edifici veí.\nDestrosses al carrer per la caiguda de la façana\nJosé Antonio Cartón, el regidor de seguretat de l'Ajuntament, ha explicat que l'explosió ha provocat nombrosos desperfectes. Ha quedat completament destruït el pis superior de l'edifici. Gran part de la façana va caure a la via pública, amb destrosses a la vorera i quatre vehicles, dos de sinistre total.\nL'explosió va fer caure la façana, que ha destrossat quatre cotxes i la vorera (Europa Press / Carlos Castro)\nA més, l'explosió de la bombona va desencadenar un incendi que va trigar hores en sufocar. Tenint en compte la magnitud de l'incident, la policia no descarta que l'acusat fes servir gasolina o altres combustibles.\nL'Ajuntament de Ponferrada vol personar-se en la causa com a afectat degut als desperfectes en elements urbans. Cartón ha explicat que la gravetat hauria estat exponencial si l'explosió hagués tingut lloc durant el dia. Diu que hauria produït una tragèdia, ja que l'edifici és a prop d'un institut.


Revisió gratuïta + 150€ dte. en la compra d'audiòfons\nInici | Promocions i Descomptes | Revisió gratuïta + 150€ dte. en la compra d'audiòfons\nAquest mes millora la teva audició i qualitat de vida a l'Institut Auditiu Salesa. Et farem un estudi audiològic totalment gratuït i, a més, et regalem 150€ de descompte si t'has de fer una adaptació binaural (2 audiòfons).\nPeríode de validesa: Del 12/01/2016 al 31/01/2016\nNo acumulable amb altres ofertes o promocions\nTel. 93 317 35 70info@salesa.esVisitar website\nAl Instituto Auditivo Salesa de Barcelona, des de fa més de 60 anys, ens dediquem a millorar la salut auditiva de les persones. Gràcies a la professionalitat del nostre equip i a l’aplicació de les darreres tecnologies de l'audició, continuem sent un centre de referència a Barcelona. Només a Salesa trobarà l’experiència, el tracte i la qualitat que necessita per a la cura de la seva audició.


Ref. No. 29505


Llum verda a la nova ponència política d'ERC ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Dilluns, 24 de gener de 2022 07:07 h\nPolítica Última actualització Dissabte, 1 d'octubre de 2011 13:36 h\nLlum verda a la nova ponència política d'ERC\n846 vots dels 876 vots emesos en total a mà alçada hi han donat el vistiplau\nLa ponència política de la nova direcció d'Esquerra Republicana de Catalunya ha estat aprovada per un 96,5% dels vots emesos (846 enfront dels 12 pel 'no' i dels 18 en blanc). Així doncs, tal com ja s'esperava, el 26è Congrés d'ERC que aquest dissabte se celebra a l'Auditori del Palau de Congressos de Girona ha estat completament plàcid fins al punt que s'han retirat les quatre esmenes que restaven vives. D'aquesta manera les bases aproven passar pàgina del tripartit i aplaudeixen l'estratègia de la nova ERC basada en una política de pactes de 'geometria variable'.


CATALÀ | Els reporters de Bellvitge\nAquesta activitat de La font de les lletres i els sons ens ajudarà a distinguir i classificar les paraules agudes, planes i esdrúixoles .\nPublicat dins de CATALÀ\t| Etiquetat com a agudes, esdrúixoles, planes, síl.laba tònica\t| Deixa un comentari\nPublicat el 3 desembre 2014 per maribel\nTreballem i clasifiquem les paraules segons la posició de la síl.laba tònica amb aquest recurs de la editorial Teide.\nPublicat dins de CATALÀ\t| Etiquetat com a síl.laba tònica\t| Deixa un comentari


SAP-Fepol | Els mossos marxen a policies locals perquè ens passen la mà per la cara en condicions laborals\n25 juny Els mossos marxen a policies locals perquè ens passen la mà per la cara en condicions laborals\nBarcelona, 25 de juny del 2019.-\nEn declaracions al programa Metrópoli de Radio 4, el portaveu de la Federació de Professionals de la Seguretat Pública (FEPOL) Toni Castejon ha denunciat que, a diferència del que passava fa uns anys en els quals les policies locals eren “cantera” per al cos de mossos d’esquadra, a dia d’avui aquesta tendència ha canviat.\nCastejón ha denunciat que pel que abans, un policia local veia en el cos de mossos d’esquadra una possibilitat per projectar-se laboralment i avançar en la seva carrera professional, ara és al revés i són els mossos i les mosses d’esquadra les qui veuen en les policies locals, destinacions i possibilitats per assolir unes millors condicions laborals perquè en quan a aquestes “ens passen la mà per la cara”.\nEl portaveu de la FEPOL ha estat contundent al recordar que a dia d’avui, l’Administració encara ens deu dues pagues extraordinàries des del 2013, que des de fa 7 o 8 anys hi ha efectius que assumeixen grans distàncies per anar a treballar per la no convocatòria de concursos generals o d’especialitat. Així mateix, Castejón ha tornat a denunciar la manca d’efectius que mostren imatges com les que s’han vist recentment a Ciutat Vella on hi havia un sol cotxe igual, o com les denunciades per SAP-FEPOL a Pineda de Mar o el Prat.\nAixí mateix Castejón ha remarcat la necessitat de no polititzar el servei policial reivindicant uns “mínims” que governi el partit que governi hauria de respectar. Per tant, des de la FEPOL, coincidint amb els extrems denunciats per la nostra organització sindical s’ha tornat a reclamar la necessitat d’adoptar mesures urgents que permetin fer front a l’actual situació del cos de mossos d’esquadra. Una situació que tant la nostra organització com la pròpia FEPOL continuaran denunciant fins que s’adoptin les mesures oportunes que tornin a girar “la truita” que a dia d’avui està provocant una fuita d’efectius cap a les policies locals.


CGT convoca huelga en las administraciones públicas valencianas contra el “Icetazo” - Tercera Información -Tercera Información\nRedacción • País Valencià • 27/10/2021\nCGT convoca vaga en les administracions públiques valencianes contra el “Icetazo”\nLa Confederació General del Treball del País Valencià i Múrcia (CGT PViM) convoca el dijous 28 d’octubre una jornada de vaga en totes les administracions públiques valencianes, junt altres sindicats i la Coordinadora valenciana d’empleats públics en frau de llei, contra el “Icetazo”.\nEls treballadors interins i temporals del sector públic estan convocats, aquest dijous 28 d’octubre, a una jornada de vaga per a “demanar la retirada de l’anomenat ‘Icetazo’, Reial decret llei 14/2021, de 6 de juliol, de mesures urgents per a la reducció de la temporalitat en l’ocupació pública signada pel Govern i els sindicats CSIF, UGT i CCOO” tal com indiquen des de CGT, un dels sindicats convocants, els qui afirmen que “suposa un atac als drets del personal en frau de llei per abús de temporalitat i pot portar a l’acomiadament de milers de persones treballadores de l’administració pública”.\nEl Tribunal de Justícia de la Unió Europea (TJUE) recorda que una normativa nacional que prohibeix la transformació de contractes temporals successius en un contracte de treball indefinit ha de contenir “una altra mesura efectiva per a evitar i sancionar la utilització abusiva” d’interinitats consecutives. A més, considera que l’abonament d’una indemnització per extinció de contracte no seria adequat per a sancionar “degudament” una utilització abusiva de contractes o relacions laborals de duració determinada.\nDes de CGT exigeixen “un Reial decret llei que complisca amb les sentències del TJUE i consolide a les treballadores i treballadors temporals i interins en abús de temporalitat de tot el sector públic” i afirmen que eixiran al carrer “fins que es consolide al personal en abús de temporalitat” i conclouen fent una crida a secundar la convocatòria de vaga i manifestació que tindrà lloc el mateix 28 d’octubre, a les 10 del matí des de la plaça Alfons el Magnànim, amb el crit “els qui estan, es queden”.\nConvocadas concentraciones en el País Valencià «contra el icetazo, por la consolidación del personal temporal e interino de las Administraciones Públicas”


Home / Joan Chamorro / Baritone Rhapsody, Feat. Scott Robinson\nJoan Chamorro (bs), David Mengual (b), David Xirgu (d), Enrique Oliver (ts), Toni Belenguer (tb), Scott Robinson (ts, bs, tp), Joan Monné (p), Sergi Vergès (tb), Víctor de Diego (as, ts), Jon Robles (ts), Julián Sánchez (tp)\nBar code: 8427328423854\nJoan Chamorro plays the music of Pepper Adams, Gerry Mulligan, Serge Chaloff, and Harry Carney. Tracklisting:01. Love Me or Leave Me (Donaldson) 4:42 02. Ephemera (Adams) 4:50 03. Bossa Nouveau (Adams) 3:42 04. Civilization and Its Discontents (Adams) 4:38 05. Elevation (Mulligan) 4:17 06. What's New (Haggart) 4:34 07. Motel (Mulligan) 7:42 08. Claudette's Way (Adams) 7:55 09. Baritone Rhapsody (Chamorro) 7:03 10. Sophisticated Lady (Ellington) 6:41 11. Blues Peleón (Chamorro) 6:34 12. Serge's Urge [Final] (Chaloff) 0:47 13. Two Tones [Final] (Patrick-Davis) 0:18 Total time: 63:41 min.Personnel:Joan Chamorro (baritone sax, bass sax), Scott Robinson (tenor sax, baritone & bass sax, trumpet), Enrique Oliver, Jon Robles (tenor sax), Víctor de Diego (alto sax, tenor sax), Julián Sánchez (tp), Toni Belenguer, Sergi Vergès (trombone), Joan Monné (piano), David Mengual (bass) and David Xirgu (drums).Recorded at Estudis Laietana, Barcelona, on October 4 & 5, 2008 Sound engineers: Nacho Nogueras & Jordi Vidal Mastered by Jordi VidalPhoto by Julio CunillDesign by Estudi Natàlia Cuadrado Produced by Joan Chamorro & Jordi Pujol_________________________________________________________________________


fallas - Festa gremial dels artistes fallers\nFesta gremial dels artistes fallers\nEscrit a 02 Mai 2017 .\nEl passat dilluns 1 de maig, va tindre lloc la Festa Gremial dels Artistes Fallers.\nAmb motiu del dia de Sant Josep Artesà, patró de tots el artesans i artistes fallers, el gremi dels mateixos va celebrar el passat dilluns la seua festa gremial.\nEl dia va començar amb l’arribada al Museu de l’Artista Faller de València de les autoritats municipals i militars i les Falleres Majors de València, Raquel Alario i Bernabé i Clara María Parejo i Pérez, per a ser rebuts pel Mestre Major, José Ramón i Espuig.\nPoc després tots acudiren a la Parroquia de Sant Josep Artesà on es va oficiar una missa en honor als companys del gremi que han mort, per a després dirigir-se al dinar de germanor al Saló Museu del Gremi.\nDesprés del dinar, les Falleres Majors de València, Raquel i Clara, van fer imposició dels premis que atorga cada any el Gremi d’Artistes Fallers.\nD’esta forma s’ha fet imposició de las insígnies d’argent als agremiats jubilats als senyors José Acebes i Rodríguez, Ramón Espinosa i Aguilar i José Merenciano i López.\nDesprés s’han entregat els premis Ninot d’Or 2017 a la Falla San Vicent-Plaça Azzati pel seu centenari i a la comissió de la Falla Avinguda Pérez Galdós-Calixto III per ser els precursors del “Premi Raga”. A més dins d’esta mateixa categoria han sigut premiats l’indumentarista Enrique Marzal i Santafé, el regidor de Cultura Festiva, Pere Fuset i Tormo, les Falleres Majors de València, Raquel Alario i Bernabé i Clara María Parejo i Pérez. I també reberen esta distinció tres agremiats: Jesus Javier Andreu i Anchel, Jordi Palanca i Marqués i María Pilar Luna i Pérez.\nA l’acta també es va fer entrega del premi #cordecartró, una nova iniciativa que pretenia premiar dos ninots de la Exposició del Ninot que parlaren de l’ofici dels artistes fallers. El premi de la falla infantil va ser per a Teodora Chichanova que va plantar dit ninot a la falla Ciutat de l’Artista Faller. I el premi per a la falla major va ser per a Xavier Herrero, que va plantar a la falla Mercat de Monteolivet.


Un gol en l’últim minut de Santi Mina deixa l’Espanyol sense tres punts vitals en un partit on s’havien vist els primers brots verds\nL'Espanyol marxa frustrat de Balaídos. | EFE.\nBlai Melgar Setembre 26, 2019 10:05 pm\nCop duríssim a Balaídos. Una desafortunada diana de Santi Mina en l’últim sospir ha deixat l’Espanyol amb la mel als llavis en un partit on s’havia fet tot i més per a poder sortir del descens (1-1). Els blanc-i-blaus resten abatuts a la lona després d’un duel que se’ls escapa de les mans i que deixa Gallego en una situació de nou molt delicada. Després d’un error imperdonable en un contraatac, on els blanc-i-blaus es trobaven en un claríssim quatre contra un per sentenciar el Celta, les tornes s’han acabat invertint i els locals han sabut colpejar amb força per abatre l’Espanyol. El triomf era al sac, Pedrosa s’havia encarregat de lligar-lo. Però els últims minuts, els maleïts últims minuts, han tornat a jugar en contra dels blanc-i-blaus. Gallego, que respirava amb la victòria provisional, veu com se li comença a escapar la situació dels dits.\nL’Espanyol de Gallego s’ha acostumat a mastegar sorra. L’equip no somriu. Una tònica atenuant que ha fet que la pericada hagi passat de l’eufòria estiuenca a la desídia actual. A Vigo, però, era una oportunitat per a la redempció. Era un doble o res, cara o creu per a David Gallego. Potser per això, el de Súria avui ha mostrat la seva cara més conservadora deixant Darder i Melendo a la banqueta i col·locant Pedrosa just per davant del lateral. Una alineació més que defensiva per intentar neutralitzar al renovat Celta dels Aspas, Rafinha i Denis.\nSense profunditat inicial, l’Espanyol ha saltat al terreny de joc amb una sola premissa: no concedir. Ser sòlids en defensa, com a mínim, permetia evitar disgustos prematurs com els que van costar la derrota davant la Reial Societat. Però els blanc-iblaus, si bé és cert que més valents en atac, continuaven donant petites mostres d’una debilitat defensiva que a punt ha estat de propiciar la primera diana local. Santi Mina i Rafinha i Araújo, per sort, no han sabut definir. Errors locals a banda, la primera meitat ha servit per evidenciar que l’Espanyol de Gallego enyora, i de quina manera, la influència ofensiva de Borja Iglesias, però que –al contrari que en molts altres partits- es denotava una lleugera millora que havia de fructificar a la represa.\nI com si es tractés d’un guió escrit pel mateix Gallego, l’Espanyol ha necessitat només tres minuts de la segona meitat per fer tot allò que no havia pogut fer durant els primers 45 minuts. Iniciant una transició des de la defensa, els espanyolistes han comandat una ofensiva entre empentes i rodolons, tot i que la pilota s’ha frenat en sec als peus de Calleri. I l’argentí, dins l’àrea petita, ha donat una lliçó de ‘9’ per, després d’aguantar la pilota d’esquena a porteria, servir la tant desitjada diana a Adrià Pedrosa (0-1). Inici de pel·lícula per a un Espanyol que tornava a mostrar la seva cara més competitiva lluny de Cornellà-El Prat. Pedrosa, de retruc, tornava a evidenciar com n’és important per aquest equip, més enllà de tenir només 21 anys.\nI en aquest context, tot i que amb una oportunitat claríssima de Pedrosa per anotar el segon, l’Espanyol s’ha disposat a resistir. Ben col·locats a la zona de mitjos i entestats en no tornar a ser víctimes dels errors individuals, els blanc-i-blaus han fet una petita passa enrere amb l’entrada de Pipa i David López, que substituïen a l’irregular Wu Lei i al novament espectacular Matías Vargas.\nFinalment, amb l’entrada de Darder, l’Espanyol hauria pogut ampliar l’avantatge si Pipa, després d’un quatre contra un, no hagués perdonat un gol que estava cantat. Els últims minuts, sempre els últims minuts, han estat d’allò més cruels amb un Espanyol que ha vist com Santi Mina s’alçava més que ningú a l’àrea petita per igualar el partit i deixar els de Gallego amb la mel als llavis (1-1).\nGallego: “És molt aviat per mirar la classificació”\nTot o res a Balaídos


LA FILLA ESTRANGERA EBOOK | NAJAT EL HACHMI | Descargar libro PDF o EPUB 9788429774696\nLA FILLA ESTRANGERA EBOOK\nLa filla estrangera narra l’entrada en la vida adulta d’una noia nascuda al Marroc i criada en una ciutat d’interior de Catalunya. És la història de la seva rebel·lió personal, del dilema que comporta el fet de sortir o no sortir del món de la immigració i del dur confl icte intern que suposa trencar l’estret vincle emocional que la uneix amb la mare. La jove i brillant protagonista d’aquesta novel·la ha acabat l’etapa de l’institut i amb tan sols divuit anys ha de decidir si accepta el matrimoni arreglat amb el cosí que li proposa la mare o si marxa sola a Barcelona per desenvolupar el seu talent. Al llarg del relat, en què la llengua actua com a element actiu de la trama, símbol de les difi cultats de comunicació i del …\nLa filla estrangera narra l’entrada en la vida adulta d’una noia nascuda al Marroc i criada en una ciutat d’interior de Catalunya. És la història de la seva rebel·lió personal, del dilema que comporta el fet de sortir o no sortir del món de la immigració i del dur confl icte intern que suposa trencar l’estret vincle emocional que la uneix amb la mare. La jove i brillant protagonista d’aquesta novel·la ha acabat l’etapa de l’institut i amb tan sols divuit anys ha de decidir si accepta el matrimoni arreglat amb el cosí que li proposa la mare o si marxa sola a Barcelona per desenvolupar el seu talent. Al llarg del relat, en què la llengua actua com a element actiu de la trama, símbol de les difi cultats de comunicació i del xoc d’identitats, la noia reflexiona, entre moltes altres coses, sobre la llibertat, les arrels, les diferències generacionals o la complexa realitat personal, social i cultural que la condició d’immigrant imposa. I com qualsevol jove d’avui dia ha d’afrontar les limitacions de l’entorn i les dificultats per accedir al món laboral. Amb una veu narradora molt potent, que pren forma de monòleg, La fi lla estrangera és una novel·la familiar, una història en què la protagonista encara amb honestedat, determinació i valentia les contradiccions que marquen la seva vida. Una novel·la defi nida per la intensitat dels lligams afectius que ens uneixen a una terra, a una llengua i a una cultura.\nÉs un dels millors llibres que he pogut llegir.


Viure la terra – La Teva Ruta visitas guiadas\nAdults Consultar tarifes\nRiudecanyes és una petita població d’una mica més de 1.100 habitants, situada a 15 km de Reus.\nAquest racó del Baix Camp es troba a l’interior de la comarca, zona dominada per camps de conreu i fruiters com les oliveres.\nRiudecanyes és ben conegut pel conreu de l’olivera arbequina i per la qualitat del seu oli. La major part de la seva gent viu d’aquesta activitat tradicional. Tant el cultiu de l’oliva com l’elaboració de l’oli es fan seguint els criteris de la DO Siurana, denominació que garanteix una altíssima qualitat del producte.\nVisita guiada al Centre d’Interpretació\nVisita guiada al camp d’oliveres.\nAmb aquesta visita oleoturística ens endinsarem al món de l’olivera i de l’oli. Començarem visitant el Centre d’Interpretació Fruits del Paisatge. Espai situat a les antigues instal·lacions de la Cooperativa i que actualment exposa un antic molí d’oli i una premsa hidràulica. Durant la visita explicarem el paisatge agrícola del Baix camp i els seus productes més apreciats. Per acabar, podrem degustar l’oli OVE Escornalbou, elaborat a Riudecanyes.\nA continuació, farem un passeig pel poble fins arribar al camp d’oliveres on veurem alguns exemplars centenaris i on explicarem les característiques de la varietat arbequina, el conreu i la collita, entre altres curiositats.\nSi ho desitgen, opcionalment, poden començar o acabar la visita amb un esmorzar o dinar entre oliveres. Contacteu amb nosaltres per consultar els menús. Màxim 10 persones.\nSota disponibilitat i consulta prèvia.\n15€/persona (visites privades per a dues persones 22,5€/pax)\nDegustació de pa amb oli.\nEs prega comunicar possibles al·lèrgies a aliments.\nApte per a cadires de rodes i persones amb mobilitat reduïda.\nApte per a animals de companyia.\nFinca Ctra. TP3211\nCentre Interpretació Fruits del Paisatge\nCarrer del Dilluns, 70, Riudecanyes, España


Seminario Applying visual methods in research - emagister.com\nDel 25/05/21 al 25/05/21\nThis webinar discusses why it is important to consider visual images in research. After outlining developments and constituents of contemporary visual culture, the webinar considers several visual research methods that are commonly applied in various fields of research. These methods concern the use of existing visual material and/or visual material that is produced by researchers or research participants themselves.\nEvento online parte presencial por invitación en Antiguo Cuartel de Pavia (C/ San Pascual, s/n) Aranjuez\nCurs d'estiu: Els ODS i el turisme responsable\nCa n’Oleo. C/ de l’Almudaina, 4. Palma\nA la sala d’actes de Ca n’Oleo. C/ de l’Almudaina, 4. Palma El títol complet és: Els Objectius de desenvolupament sostenible i el turisme responsable. Innovació i millors pràctiques en la gestió. De 9 a 13 hores. Més informació ...


Amis de piix80 - Page 15 - &Manon. ℒ - Skyrock.com\nile du paradiis dans ces bras - Somme (80)\nDans Mon Liit =D - Somme (80)\nc-m - Ardennes (08)\nAu Pays Imaginaire . - Bouches-du-Rhône (13)\nNeew-Yoork - Moselle (57)\nAvignon _ Wapitii land - Vaucluse (84)


castellano english Nou Curs d'Introducci�: Incid�ncia pol�ticaDes del 23 de Gener fins al 16 d'Abril de 2012, Agora Nord Sud organitza el Curs d'Introducci�: Incid�ncia Pol�tica amb l'objectiu de facilitar la comprensi� d'aquests processos, identificar les seves estructures i actors aixi com familiaritzar-se amb l'�s d'eines comunes d'aquests processos.\nEl programa inclou tres m�duls: Conceptes i definicions, Cicle de la independ�ncia pol�tica i Eines de la incid�ncia pol�tica. La durada del curs �s de 50 hores i es fa via on line. Preu del curs: 145� (115� per socis d'ESF).\nInformaci� del Curs Inscripci� on line 17 / 12 / 2011�gora Nord-Sud renova la seva webHem renovat la nostra p�gina web. Amb el nou disseny pretenem que la navegaci� sigui m�s clara i senzilla i que tota la p�gina sigui m�s usable i entenedora. Tamb� hem refet alguns dels continguts i hi hem penjat tota la informaci� m�s rellevant sobre les nostres activitats. Tot i aix�, si no trobeu alguna informaci� que estigueu buscant, o si teniu qualsevol comentari o proposta de millora, podeu posar-vos en contacte amb nosaltres al correu coordinadora@agoranordsud.org.\nMoltes gr�cies! 05 / 03 / 2010


Benifaraig i Vinalesa inauguren hui el cicle ‘Les Bandes a Les Arts’ - Levante-EMV\nBenifaraig i Vinalesa inauguren hui el cicle ‘Les Bandes a Les Arts’\nL’artista alemany René Pape actua amb obres de Mozart\nValència | 15·05·21 | 04:00\nLa Banda Municipal de Castelló en el Palau de les Arts. | MARGA FERRER\nLa Federació de Societats Musicals de la Comunitat Valenciana (FSMCV) i la Fundació de la Comunitat Valenciana Palau dels Arts Reina Sofia inicien hui el cicle ‘Bandes a Les Arts’, que aplega la seua novena edició, i que s’adaptarà per a complir amb la normativa vigent i les corresponents restriccions d’aforament.\nEl cap de setmana inaugural del cicle comptarà amb les actuacions de la Societat Musical Amics de la Música de Benifaraig, hui a partir de les 12 hores, i li seguirà la Societat Renaixement Musical de Vinalesa esta vesprada a les 17 hores. Demà, la jornada arrancarà a les 12 hores amb un concert a càrrec del Centre Instructiu i Musical de Massanassa i conclourà amb l’actuació de la Societat Musical Lira i Casino Carcaixentí a les 17 hores.\nEl cicle continuarà el pròxim 4 de juliol amb les actuacions de la Societat Musical «La Marinense» de Marines, a les 12, i la Unió Musical Centre Històric de València, que oferirà el seu recital a partir de les 17 hores.\nAquest programa permet anualment oferir concerts de les Societats Musicals federades dins de la programació del Palau dels Arts, en virtut del conveni subscrit entre la FSMCV i la Fundació Palau dels Arts. Per a participar en aquest cicle, les Societats Musicals interessades han presentat un projecte en el qual s’ha valorat tant la qualitat de la proposta com la integració del repertori dins de la programació lírica de l’auditori, coincidint amb els compositors programats en cartell corresponents a cada data de concert triada. Al costat d’això, s’han tingut en compte altres factors com l’interès musical del repertori complet, la innovació de la proposta i l’aportació de valors associats a la igualtat de gènere, la intergeneracionalidad, l’atenció a la discapacitat o a col·lectius amb el risc d’exclusió social.\nLied al coliseu\nRené Pape interpreta obres de Dvořák, Mozart, Sibelius i Quilter aquest diumenge, 16 de maig, a les 18 hores, a la Sala Principal del Palau de les Arts.\nL’artista alemany, considerat com el millor baix de la seua generació, és l’encarregat de clausurar la segona edició de cicle de ‘Les Arts és Lied’, en el qual, al llarg de la temporada, han actuat algunes de les veus més cotitzades com Lise Davidsen, Ainhoa Arteta, Anita Rachvelishvili, Christian Gerhaher i Sònia Iontxeva.\nDes que va cantar el paper de Sarastro en La flauta màgica de Mozart en el Festival de Salzburg de 1995 dirigit per Georg Solti, René Pape s’ha convertit en un nom imprescindible per als principals teatres i auditoris del món, especialment al Metropolitan de Nova York, on ha interpretat 18 rols en més de 160 funcions, i a la Staatsoper de Berlín, companyia de la qual és membre des de 1998.\nRené Pape va debutar en 2008 a l’Auditori, sota la direcció de Lorin Maazel, en el Rèquiem de Verdi. Les Arts recorda que les localitats per al recital de René Pape tenen un rang de preus que oscil·la entre els 20 i els 40 euros.\nCinema Jove atorga el Premi Lluna de València a Lynne Ramsay\nEl festival Serenates torna amb la seua 34.ª edició a La Nau de la UV\nEl Magnànim deixa quatre premis deserts\nLes trobades com a eix vertebrador (II): el model multitudinari\nCristian Medina Ferrer


El pati descobert: Els altres\n“Votaré? No ho anava a fer però em sembla que m’acostaré a les urnes i triaré la papereta del Partit Antitaurí”. Aquesta és una frase comuna entre els cercles familiars o d’amistat més propers que es repeteix en cada contesa electoral. L’opció del vot cap a partits extraparlamentaris és evidentment tan legítima com qualsevol altra però des del punt de vista de la seva operativitat mereix una reflexió de fons. Els partits són la majoria de vegades partits per issues, creats a propòsit d’un fet puntual i concret que ha ajudat a la seva eclosió: Partit dels Pensionistes en acció, Per un món més just o Alternativa Motor y Deportes en serien tres exemples. De fet, molts parlaments arreu del món ja representen un partit per issue: els partits ecologistes. El sistema electoral i la ferotge competència de partits amb més recursos fa que la seva representació sigui molt difícil a escala nacional, així que és a nivell local on tenen majors possibilitats. Segur que molts de vosaltres coneixeu partits formats arran d’una Plataforma de protesta que, finalment, han aconseguit entrar al ple de l’Ajuntament.\nTornant a les candidatures a àmbit estatal, la clau de la qüestió és analitzar el perquè d’aquest vot a candidatures extraparlamentàries. Fixi’s que, malgrat una dècada després de la transició, el registre de partits polítics no va parar de créixer (dades de Jordi Capió Giol, “Elecciones municipales pero no locales”, Reis, 1991):\nL’elector és conscient que el partit pel qual ha optat no serà escollit. Tot i així, el vota. Aquest fet admet tres lectures: d’una banda, sempre s’ha titllat a aquest elector com un rara avis, el qual no és conscient de la importància del seu vot i és immune a qualsevol influència exterior. Així, els partits no intentaran captar-lo perquè és un cas minoritari i amb molta dificultat per fer-lo “raonar”. És una afirmació que caldria comprovar però és difícil posar en un mateix sac tots els electors de partits extaparlamentaris (és evident que els votants del PRC no són el mateix que els de la Falange oi?) i tractar-lo com a un element totalment desenganxat del sistema.\nLa segona explicació rau en el fort component ideològic d’alguns d’aquests partits. Així, l’elector, un cop analitzats els beneficis ideològics que li reporta un vot a un determinat partit, opta per un d’extraparlamentari per la “puresa” de les seves propostes. Aquí s’hi encabirien el Partit Comunista del Poble Català, el Partit Humanista,...\nEl tercer argument vincula desafecció o descontentament amb l’augment dels partits extraparlamentaris. Segons detalla aquest argument, un tipus de votant de partits “tradicionals” opta per partits extraparlamentaris per la poca confiança que li dóna el partit pel qual sempre ha optat. Pot ésser també un vot de càstig cap a aquell partit que pot no haver treballat bé a ulls de l’elector, el qual a posteriori veu que cap dels partits amb opcions d’entrar al Parlament lliga amb les seves conviccions (quants electors d’ERC hauran optat pel PRC?).\nA manca de censos postelectorals, en podem fer una primera lectura amb les dades del MIR (les dades són només per Catalunya).\nVeiem clarament com el nombre de partits que es presenten a les eleccions s’ha mantingut força estable (malgrat un lleuger repunt en els darrers anys) i que el vot a forces extraparlamentàries ha disminuït. Podem doncs “matar” la influència d’aquests partits?\nHo explorarem en un post posterior però abans analitzem el següent cas: ICV-EUiA obtingué 181.753 vots i un escó; Els Verds-L’Alternativa Ecologista, 12.213 vots i zero escons; Els Verds-Los Verdes, 7.203 vots i zero escons; Els Verds-Alternativa Verda, 2.052 vots i zero escons. Si la unió fes la força, hagués obtingut el segon escó per Barcelona?\n(Amb aquest post us dono la meva benvinguda al Pati descobert. Espero que contribueixi al debat i a la reflexió sobre la Ciència Política a casa nostra).\nPublicat per elpatidescobert a 11:14\nEtiquetes de comentaris: Votar\nMarc Sanjaume ha dit...\nHome això dels partits extraparlamentaris és difícil d'analitzar si es mira tots a la vegada. Potser es podrien agafar per grups (escissions, altres ideologies, d'un sol tema...). El cas d'Iniciativa sembla força clar que el segon escó es podria haver aconseguit.\n22 de març de 2008, a les 21:42\nelpatidescobert ha dit...\nMarc, sens dubte és difícil d'analitzar tots a la vegada però la seva existència no deixa de ser curiosa. Agafar-ho per escissions o ideologia és una bona manera però aleshores redueixes més la mostra. Però recullo la idea, ho intentarem!\n23 de març de 2008, a les 10:59\nferranm ha dit...\nFelicitats per el Blog !\n25 de març de 2008, a les 15:43\nEnhorabona pel blog. Salutacions d'un politòleg que també va ser part d'aquest Pati Descobert de la Ciutadella durant quatre cursos, concretament del 1998 al 2002. Salut!\n25 de març de 2008, a les 16:21\n"El proper govern ha de tenir una conselleria de FP”.\nJosep Maria Álvarez (UGT).\nTorre de babel republicana\nCatalà emprenyat? Els camins inescrutables de la r...\nERC, on són els vots?\nLes referències del Pati Descobert\nBloc d'en Raimundo Viejo\nBloc d'en Jordi Muñoz\nUn becari de la UPF a la Moncloa\nUn kanciller amb futur\nApunts d'una llicenciada\nUniversitat Autònoma de Barcelona - Departament de Ciència Política i de Dret Públic\nUniversitat Pompeu Fabra - Departament de Ciències Polítiques i Socials\nEstats Units (19)\nPati Descobert (7)\nSistema electoral (7)\nrendició de comptes (7)\nComportament Polític (6)\nPaís Basc (5)\nvot retrospectiu (4)\nTeoria política (3)\nopinió pública (3)\neleccions 9-M (2)\nobra està subjecte a una llicència de Reconeixement-No comercial-Sense obres derivades 3.0 de Creative Commons


Sant Cugat en Comú va proposar “un acord polític de llistes” a Podem per a les eleccions | De Valldoreix\nSant Cugat en Comú havia presentat una proposta a Podem Sant Cugat per presentar-se junts a les eleccions municipals del mes de maig, la qual cosa hagués possibilitat que l’espai polític tingués representació, cosa que no ha passat per la divisió del vot entre ambdues formacions. Després d’analitzar els resultats, els dos partits han explicat als mitjans de comunicació la seva posició sobre la situació.\nMés info: Els comuns creuen que la divisió amb Podem els ha deixat fora de l’Ajuntament\nMés info: Podem lamenta “no entrar pel fet de no anar en coalició” i en culpa a Sant Cugat en Comú\nPodem ha carregat contra Sant Cugat en Comú i li atorga la culpa, assegurant que van fer una proposta per arribar a aconseguir la coalició i que no van rebre contraoferta de Sant Cugat en Comú. El TOT Sant Cugat ha tingut accés a la proposta dels comuns a Podem, en la qual la formació encapçalada per Gutiérrez apunta: “Apostem per una confluència a mitjà termini. Això vol dir un acord polític de llistes per al 26M però un compromís a l’hora de superar la dinàmica de coalició l’endemà de les eleccions.”\nEn aquest mateix document es divideixen els acords proposats per Sant Cugat en Comú en tres grans àmbits: ‘Governança conjunta’, ‘Programa, codi ètic i carta financera’, i ‘Candidatura i campanya’.\nPodem s’incorpora a la dinámica de Sant Cugat en Comú, animant als seus inscrits inscrites a participar de les assemblees i comissions.\nCom a espai plural i divers es donarà sempre compte en els posicionaments públics dels debats, consensos i disensos quan es donin.\nPassades les eleccions tots els inscrits i inscrites de Podem i de Sant Cugat en Comú en igualtat de condicions triaran uns òrgans conjunts de treball i direcció.\nTots els representants i grups municipals sortints d’aquest acord es deuran al programa, carta financera i codi ètic conjunts així com a l’assemblea i les comissions on estaran participant tots els inscrits de les diferents formacions.\nPrograma, codi ètic i carta financera\nEl programa, la carta financera i el codi d’ètica política aprovats per Sant Cugat en Comú es validen com a programa, carta financera i codi ètic de l’acord.\nLes persones inscrites de Podem que no hagin participat ja, tindran l’oportunitat de suggerir canvis a aquests documents ja aprovats a l’Assemblea.\nCandidatura i campanya\nEs garanteix la visibilització en campanya i posteriorment de tots els actors formants.\nLa denominació de la candidatura serà Sant Cugat En Comú Podem.\nPodem donarà suport explicit a l’acord de Valldoreix: “Guanyem Valldoreix”.\nPodem incorpora 6 noms a la llista de 13 ja aprovada de Sant Cugat en Comú, la resta de noms seran triats conjuntament. L’ordre serà escollit posteriorment.\nEl 50% dels candidats i candidates de cada actor seran dones. Es pot patir una reordenació final en funció de l’aplicació de la llei electoral pel que fa a la igualtat.\nPodem designarà un 30% dels representants totals en els següents òrgans:\nPromusa, Consells de Barri, Consells de participació sectorial, Organismes autònoms i Empreses municipals.\nEl document que Sant Cugat en Comú va entregar a Podem.\nLlegeix la noticia sencera al TOT: Sant Cugat en Comú va proposar “un acord polític de llistes” a Podem per a les eleccions\nEl president Josep Puig assumeix la seguretat a Valldoreix


Libros de FERNáNDEZ, J. - Llibreria de la Diputació.\nCerca de LLIBRES DE L'AUTOR: Fernández, J.\nTipus d'articles Llibres (9) Matèries Barcelona (1) Ciència (1) Dret. Normativa (1) Guies (1) Història (3) Teatre (2) Territori. Urbanisme. Habitatge. Infraestructures. (1) Serveis Institut del Teatre (1) Sèries Técnica (1) Idiomes Català (6) Castellà (3) Preus Menys de 5 euros (1) De 10 a 15 euros (3) De 15 a 40 euros (5) Disponibilitat Disponibilitat (3)\nFernández, J. Eliminar filtro Treu els filtres\nFernández, J. / Cazorla, M.J. / Pérez, J.F.\nINVERTEBRADOS NO INSECTOS DE LA "DIRECTIVA HÁBITAT EN ESPAÑA, LOS\nFernández, J. / Ramos, M.A. / Bragado, D.


Eventos relacionados con cinema - página 12 - emagister.com\nLa pel·lícula "Perros de paja" ("Straw dogs") de Sam Peckinpah (112', 1971, Estats Units) és la quarta obra que es projecta del vuitè Seminari de cinema 2015-2016, titulat Stres, un seminari de fúria, del mes de maig. Els seminaris poden tenir valor acadèmic per als estudiants. ...\nCinefòrum de Psicologia\nRambla Poblenou 156, 08018 Barcelona, Accés al Debat web només a través de: http://symposium.uoc.edu/go/cineforum\nEls Estudis de Psicologia i Ciències de l'Educació celebren el 15è aniversari del seu programa de Psicologia amb la celebració d'un cicle de cinefòrums. El cicle inclou 4 pel·lícules que aborden diferents àmbits d’intervenció de la psicologia amb debats posteriors amb ...


Testimoni d’una adolescent violada per musulmans a Anglaterra | Taranis\n← Blood Axis a Barcelona pel Solstici d’Estiu\nLord Mandelson admet el perjudici de la immigració contra els treballadors britànics →\n15 Mai 2013 · 11:05 am\nTestimoni d’una adolescent violada per musulmans a Anglaterra\nColpidor testimoni d’una noia de 14 anys sobre l’acosament sexual sistemàtic patit tant per ella com per moltes altres noies arreu d’Anglaterra, així com també a d’altres llocs d’Europa, per part de musulmans. Sense que les autoritats de l’escola ni de la policia en facin gaire en ser musulmans els agressors. Un col·lectiu que cada vegada te més poder a Europa. Un poder que no dubta en exhibir com, no fa gaire, van fer els musulmans que poblen Anglaterra en aplegar més de 25.000 dels seus al Parc d’Aston a Birmingham. Per exigir la censura de la llibertat d’expressió quant a qualsevol crítica a la seva religió que no els sembli prou condescendent.\nCriminalitzar un col·lectiu sencer pels mals que en comet una part està malament. Encara que quan el percentatge total d’agressions sexuals de tota mena comesos pels seus membres incloent violacions, entre els musulmans que poblen Anglaterra i d’altres països europeus, supera en molt el d’altres col·lectius es palesa que hi ha un problema molt seriós. El problema pot silenciar-se però això no farà desaparèixer el patiment d’aquestes noies. Que pateixen l’acosament sexual i racista d’aquests musulmans en ser natives europees. És potser una forma de sotmetre-les a la xaria, a la llei islàmica a la que ja estan sotmeses les dones musulmanes que poblen Anglaterra?\nTagged as Anglaterra, Europa, islam, islamització, Jovent, Racisme, Revolució, violació\n2 responses to “Testimoni d’una adolescent violada per musulmans a Anglaterra”\n17 Mai 2013 a les 11:41 am\nAlguns problancs, d’això en diem Terrorisme Antiblanc.\nEls antiblancs, molts d’ells se’ns assemblen però no ens tenen cap lleialtat, són capaços d’enderrocar un règim a l’Orient Mitjà i després SEMBLEN incapaços de protegir els blancs dels atacs dels immigrants no-blancs.\nEls antiblancs de la premsa i de l’anomenada “educació” amaguen, tergiversen i de vegades fins i tot justifiquen les agressions racials contra els blancs, infants inclosos.\nAixò, repetesc, és Terrorisme Antiblanc, i forma part del Genocidi Blanc.\n20 Mai 2013 a les 6:16 pm\nLa flagrant indiferència del poder vigent, a l’escola tant com a la policia passant pels mitjans, front el patiment per l’acosament sexual i racista que pateixen tantes noies a Anglaterra i d’altres indrets d’Europa, és criminal.


Granollers preveu haver vacunat tota la gent gran i professionals de les residències d'avis la setmana que ve | NacióGranollers\nper Redacció , 22 de gener de 2021 a les 16:32 |\nCarolina Serra, usuària del Centre Geriàtric Adolfo Montañá de Granollers, rep la vacuna | Atenció Primària Metropolitana Nord\n1.056 persones, de les quals 187 residents i treballadors de les residències de gent gran, ja han rebut la primera dosi de la vacuna contra la Covid-19 a Granollers. Així ho ha explicat aquest divendres la regidora de Salut, Maria del Mar Sánchez, qui ha afegit que, segons el departament de Salut de la Generalitat, a finals de mes totes les persones residents i professionals d'aquests centres ja hauran rebut la primera dosi.\nLa regidora de Salut també ha explicat que ja s'han fet els cribratges del personal de tots els centres educatius de la ciutat i que, ara mateix, hi ha 31 grups i un total de 780 persones confinades. En els darrers deu dies, a més, s'han comptabilitzat 43 positius.\nLa responsable de Salut a l'Ajuntament ha fet un repàs de les dades sobre la Covid-19 a Granollers. A data de 21 de gener, la taxa de reproducció a Granollers és d'1,05 (1,02 a Catalunya), el risc de rebrot és de 722 (637 a Catalunya) i el percentatge de positivitat és del 7,24% (8% a Catalunya). Aquestes xifres, però, haurien d'estar per sota de l'1, el 100 i el 5% respectivament.\nEn total, a la ciutat hi ha 71 ingressats per Covid i 24 persones són a la UCI. Fins ara, han mort 209 persones.\n"Ens acostumem a la xifra i a que baixem i pugem, però les dades no són bones", ha sentenciat la regidora, que també ha repassat les dades de persones sancionades per incompliment de la normativa de contenció de la pandèmia. Del 14 al 20 de gener, es van interposar un total de 32 sancions i, des de l'1 de novembre la xifra acumulada és de 528.\nCrida a la corresponsabilitat\nPer la seva banda, l'alcalde, Josep Mayoral, ha reflexionat sobre les dades aportades, recordant que el dia de Nadal, a l'Hospital de Granollers hi havia 31 persones ingressades per Covid-19 i que tan sols 10 dies més tard, n'eren 63. "Això és indicador que la manera com vam afrontar les festes nadalenques ens ha portat on som ara", ha dit. Mayoral ha volgut fer una crida a la corresponsabilitat recordant que ja han mort més de 200 persones i que "el fruit de les males pràctiques són aquestes morts". L'alcalde ha afegit que "la gran majoria de gent ho fa bé, però un percentatge de persones té una visió limitada del compromís cívic, per això seguirem treballant per informar, però també per sancionar les males pràctiques, pensant molt en la gent que s'ho està passant malament. Hem de recordar a aquestes persones que tothom té dret a la vida".\nFinalment, ha posat en valor la feina de les escoles, "que estan afrontant aquests mesos tan difícils amb el seu treball".\nLa velocitat de reproducció de la pandèmia al Vallès Oriental, a punt de baixar d'1\nSocietat, coronavirus Granollers, residències Granollers, vacunes Granollers, vacunació Granollers


Nom: T.G. La Nàutica\nAdreça: Pge. Portlada, 2. (El Bruguerol)\nTelf.: 972 30 01 29


Preguntes freqüents | Seu Electrònica de l'Ajuntament de Valls\nPER QUÈ SURT UN CADENAT EN CONNECTAR-ME A AQUEST WEB?\nPer protegir les dades i garantir la privacitat de les mateixes, l'accés als tràmits es fa, mitjançant un protocol segur, a un servidor autenticat. Quan el navegador detecta això, ens ho mostra de manera gràfica afegint el dibuix d'un cadenat a l'adreça.\nQUÈ ÉS POT FER A LA SEU ELECTRÒNICA?\nPodrà accedir-hi i consultar informació durant 24 hores els 365 dies de l'any des de qualsevol lloc.\nMai li demanarem per correu electrònic ni el seu certificat ni el seu codi PIN. Malfiï's si algú els els demana.\nMantingui actualitzat el seu sistema operatiu, l’antivirus i el navegador.\nAccedeixi a la seu electrònica de l’Ajuntament de Valls des d'un web fiable. No hi accedeixi des d'enllaços que trobi a correus electrònics ni a d'altres webs.\nEsculli un codi PIN difícil d'encertar per reforçar-ne la seguretat. No utilitzi dades fàcilment deduïbles com la data de naixement o que porti anotades a algun lloc.\nPer al còmput de terminis, serà la data i hora oficial de la seu la que tindrà validesa legal.\nCOM SOLUCIONAR PROBLEMES AMB EL JAVA?\nPodeu començar per assegurar-vos que el teniu instal·lat i seguidament comprovar que la versió que teniu estigui actualitzada. Us deixem un manual per ajudar-vos en la configuració i poder solucionar el problema.\nMANUAL PER SOLUCIONAR ERROR DE JAVA


La naviliera Tarros fa escala per primera a Tarragona i la uneix amb Turquia | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nLa naviliera Tarros fa escala per primera a Tarragona i la uneix amb Turquia\nVaixell de la naviliera que ha atracat al Port de Tarragona\nLa terminal de contenidors del Port de Tarragona, DP World Tarragona, ha iniciat un nou servei de transport marítim de contenidors amb la naviliera Tarros (www.tarros.it), fundada a Itàlia el 1828, una empresa capdavantera en serveis de logística a través de la seva xarxa d’agències al mar Mediterrani. Aquesta línia proporciona connexió entre Tarragona i Turquia i afavoreix l’elevat volum d’intercanvi comercial entre tots dos països.\nEl servei s’ha iniciat aquest mes d’abril amb el propòsit de cobrir les necessitats d’exportació i importació de productes de les empreses de diferents sectors com: polímers, químics, maquinària, paper i productes agroalimentaris principalment de les províncies de Tarragona, Lleida, Barcelona, Saragossa i sud de Navarra; no obstant això, les dues parts confirmen el seu interès a seguir coneixent i apropant nous sectors als quals poder oferir servei.\nEl vaixell Holandia amb capacitat per 900 TEU i una eslora de 132 metres, va atracar per primera vegada a Tarragona el passat dissabte dia 13 d’abril, i l’operativa va ser tot un èxit. Aquest fet constata la bona predisposició entre Tarros i DP World Tarragona i dona continuïtat a un servei necessari i d’alta qualitat en el Camp de Tarragona.\nCal destacar que DP World Tarragona actua com a agent de Tarros sota el segell de DP World Logistics, la qual cosa facilita la gestió i el desenvolupament de l’activitat i li afegeix un major valor.\n14/11/2016 El Port consolida la línia regular de contenidors amb Turquia


El Taller Baix Camp i la Cooperativa Falset Marçà produeixen un vi solidari\nEl president de la Cooperativa Falset Marçà, Josep M. Cots i Josep Ramon Nogués, director general del Taller Baix Camp han signat aquest dimecres al matí un acord de col·laboració amb la finalitat de...\nLa Reus Viu el Vi d'aquest 2016 ja té data\nLa Cambra de Comerç de Reus ha tancat les dates de la vuitena edició de la Reus Viu el Vi. Aquest 2016 el certamen es realitzarà del divendres 3 al diumenge 5 de juny. Com ja és habitual, l’organització...\nUn estudi de la URV conclou que el preu del vi és el factor més determinant a l'hora de comprar-ne\nTot plegat es desprèn de l’estudi 'Projecte de recerca sobre els principals factors influents en la decisió de compra de vi per part del catalans. Implicacions per la DO Tarragona', dirigit pel professor de...\nLa visita dels membres de Munskänkarna ha tingut com a objectiu l’aprofundiment en el coneixement dels vins de les dues denominacions d’origen. El president del Consell Regulador de la DOQ Priorat,...\nEl vi i el cava omplen la plaça Major de Prades\nPrades va acollir, aquest cap de setmana, la Fira del Vi i el Cava, que va permetre degustar els millors caldos de la zona en un entorn privilegiat. La jornada, a més, va estar amenitzada per música en...


LAR 011_Prats de Molló\nMassís del Canigó. Pla Guillem\nPrats de Molló_La Presta_Coll de les Moles_Coll de Roques Blanques_Collada del Vent_Pla Guillem_Coll de la Regina_Coll del Miracle_ Prats de Molló\nCanigou. Fenouillédes, Conflent, Vallespir 1:50.000. Pyrénées nº 10, IGN - Rando Èditions\nDesnivell: 1725 m\nLa màgia del Pla Guillem. Una ruta d’alta volada.\nUna ruta dura i exigent que farà les delícies dels amants de les dificultats i del Pirineu. Una ruta per una de les muntanyes més emblemàtiques dels catalans pedalant per un paisatge de bellesa colpidora rodant per tot tipus de camins, des de paviment asfaltat a camins pedregosos o descensos per trialeres atractives de dificultat variable. Un compendi d’alta muntanya en estat pur.\nDes de Prats de Molló guanyem alçada per la verda vall fins a la Preste on la deixem per anar en direcció al refugi de les Conques. A mesura que ens elevem sobre la vall aquesta se’ns mostra més definida. Una vall estreta que s’estira des del Pirineu a la Mediterrània. Una vall fronterera que acollí les persones que fugien d’una guerra injusta, com totes, tal i com certifiquen els “Camins de la retirada” que es despleguen per les vessants des dels diferents colls que separen estats sobre el mapa, però no els habitants d’una i altra banda.\nPedalem a bon ritme per camí asfaltat fins més enllà del refugi. Aproximadament a la cota 1.600 l’asfalt deixa pas a un ferm rocallós que dificulta la progressió. El continu trontollar fa més feixuga la resta de la pujada a Coll de Roques Blanques. La boira en la que estem immersos tampoc hi ajuda. En un dia assolellat les vistes d’aquest tram de la ruta són esplèndides. En condicions normals les panoràmiques s’estenen des de l’Alta Garrotxa al Pirineu del Ripollès. Sortosament al Coll de Roques Blanques una finestra de llum ens permet gaudir del paisatge i els relleus que tanquen la vall del Tet, alhora que ens donen la perspectiva que la boira ens amagava. Som a gran alçada en un ambient d’alta muntanya: Pirineu en estat pur.\nContinuem la travessa en direcció a la Collada del Vent i el Pla Guillem per un camí ple de rocalla blanca que no presenta cap dificultat tècnica. El vent impulsa la boira que dansa sobre els nostres caps juganera. Dels prats humits del Pla Guillem sobresurten arreu petites formacions rocoses d’un intens blanc que en la llunyania semblen clapes de neu. Malgrat el clima advers la màgia del moment es intensa i reconfortant. Travessem el Pla Guillem fins un pal senyalitzador i encreuament de diversos camins.\nContinuem pel sender que marxa en direcció sud est. Aquest GR ens baixa fins el Coll de la Regina. Es tracta d’un caminoi amb trams tècnics i exigent en alguns passos. Al coll connectem amb la pista que puja des del veïnat de Sant Salvador, al fons de la vall d’El Tec. Deixem aquesta pista per una a l’esquerra menys transitada que duu al mas la Molina. Durant tot el trajecte fins al fons de la vall pedalem enmig d’una natura desbordant, una paisatge abrupte de vegetació exuberant.\nSortim a una nova pista que remuntem fins a Coll del Miracle. Prenem un sender a la dreta que s’endinsa al bosc. Un corriol extraordinari sense gaires dificultats tècniques que ens porta a les muralles de la vila de Prats de Molló.\nPrats de Molló. http://www.pratsdemollolapreste.com/ca


La jove cantautora berlinesa JULIANE HEINEMANN presenta el repertori del seu disc de debut, Aren't You Glad to Be Here?, cançons tanquil•les i íntimes entre el jazz i el pop alternatiu. «Cançons extraordinàriament ben escrites que se'ns emporten i ens enamoren, especialment per la forma com sonen. Per la manera de cantar-les, amb una serenitat guanyada a pols que ho diu tot sobre JULIANE HEINEMANN. Composicions també admirables pels seus arranjaments, amb una simplicitat enganyosa. (...) Un disc per reconciliar-se amb el món.» (Josep Mestres, al disc Jazz from Catalonia 2010 editat per l'ICIC) COMPRA L'ENTRADA D'AQUEST CONCERT CLICANT: Aqui\nnom del grup: JULIANE HEINEMANN\ngènere: pop alternatiu\nJuliane Heinemann veu i guitarra\nJordi Matas guitarra, piano i teclat\nMarko Lohikari baix\nRoman Gottwalds violí, acordeó, instruments petits\nRosa M. Galbany\nTel. (+34) 93 446 16 29 / (+34) 607 169 494\nTel. (+34) 627 138 607


Estudio sobre la dinámica de poblaciones espermáticas en semen de caballo, cerdo y conejo - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Documents de recerca > Tesis doctorals > Estudio sobre la dinámica de poblaciones espermáticas en semen de caballo, cerdo y conejo\nCita bibliogràfica -- Enllaç permanent: https://ddd.uab.cat/record/37675\nEstudio sobre la dinámica de poblaciones espermáticas en semen de caballo, cerdo y conejo / Armando Quintero Moreno ; director de la tesi: Joan Enric Rodríguez Gil\nResum: El primer objectiu d'aquest estudi va ser determinar la presència de subpoblacions espermàtiques amb pautes específiques de motilitat en semen de cavall, porc i conill. Es va utilitzat per aquest fi l'anàlisi computaritzat de la motilitat espermàtica (CASA). L'optimització de les variables que millor expliquen el moviment espermàtic es va realitzar mitjançant una anàlisi d'agrupament de variables basat en l'estudi de la seva matriu de covariança. La investigació va demostrar que tres subpoblacions espermàtiques en semen de porc i quatre en semen de cavall i conill coexisteixen en els ejaculats. Es varen trobar diferències significatives (P <0. 01) en la distribució d'aquestes subpoblacions en totes les espècies, sobretot en cavalls i conills. No obstant, no va existir una relació clara entre les subpoblacions espermàtiques i la fertilitat «in vivo» del semen. P'altra banda, l'estimació precisa sobre la capacitat fecundant de l'ejaculat de mamífers seria molt útil per l'optimizació de les tècniques de reproducció assistida. Amb aquest propòsit, es va plantejar el segon objectiu d'aquest estudi, que va ser determinar la possibilitat d'utilitzar la combinació matemàtica de varis paràmetres de qualitat seminal en semen de porc i conill, incloent el CASA. En porc, dos models matemàtics obtinguts per regressió logística varen seleccionar el test de resistència osmòtica, el test de resistència hiperosmòtica i la viabilitat espermàtica com els paràmetres que millor prediuen la taxa de concepció (P<0. 05). No obstant, cap dels models fets per regressió lineal es va relacionar amb la prolificitat. En conill, les regressions logística i lineal van proporcionar dos models matemàtics significatius (P<0. 05) que van seleccionar la viabilitat i les anormalitats espermàtiques amb els paràmetres de major predicció de la fertilitat i la prolificitat. En cavalls, els ejaculats amb almenys una fertilitat confirmada van presentar espermatozoides amb gran linealitat i progressivitat. A més, la totalitat de les mostres fèrtils presentaven un número total d'espermatozoides per ejaculat superior a 20 x 109. Les nostres observacions recolzen l'opinió de que la utilització predictiva dels resultats obtinguts en l'anàlisi de semen d'aquests mamífers pot aconseguir-se de forma raonable mitjançant l'aplicació dels anàlisis de regressió que permetin relacionar tots els paràmetres de qualitat avaluats en cada espècie. Així, la metodologia utilitzada explica sistemàticament la qualitat del semen de mamífers, a més de relacionar-la amb la taxa de concepció obtinguda després de la inseminació artificial i la prolificitat en els mamífers avaluats. Paraules claus: Anàlisi seminal en mamífers, Subpoblacions espermàtiques, Taxa de concepció, Tamany de la camada, Proves funcionals.\nResum: El primer objetivo de este estudio fue determinar la presencia de subpoblaciones espermáticas con pautas específicas de motilidad en semen de caballo, cerdo y conejo. Se utilizó para este fin el análisis computarizado de la motilidad espermática (CASA). La optimización de las variables que mejor explican el movimiento espermático se realizó mediante un análisis de agrupamiento de variables basado en el estudio de su matriz de covarianza. La investigación demostró que tres subpoblaciones espermáticas en semen de cerdos y cuatro en semen de caballo y conejo coexisten en los eyaculados. Se encontraron diferencias significativas (P<0. 01) en la distribución de estas subpoblaciones en todas las especies, sobretodo en caballos y en conejos. Sin embargo, no existió una relación clara entre las subpoblaciones espermáticas y la fertilidad «in vivo» del semen. Por otra parte, la estimación precisa de la capacidad fecundante del eyaculado de mamíferos sería muy útil para la optimización de las técnicas de reproducción asistida. Con este propósito, se planteó el segundo objetivo de este estudio, que fue determinar la posibilidad de usar la combinación matemática de varios parámetros de calidad seminal en semen de cerdo y conejo, incluyendo el CASA. En cerdo, dos modelos matemáticos obtenidos por regresión logística seleccionaron el test de resistencia osmótica, el test de resistencia hiperosmótica y la viabilidad espermática como los parámetros que mejor predicen la tasa de concepción (P<0. 05). Sin embargo, ninguno de los modelos hechos por regresión lineal se relacionó con la prolificidad. En conejo, las regresiones logística y lineal proporcionaron dos modelos matemáticos significativos (P<0. 05) que seleccionaron la viabilidad y las anormalidades espermáticas como los parámetros de mayor predicción de la fertilidad y la prolificidad. En caballos, los eyaculados con al menos una fertilidad confirmada presentaron espermatozoides con gran linealidad y progresividad. Además, la totalidad de las muestras fértiles presentaban un número total de espermatozoides por eyaculado superior a 20 x109. Nuestras observaciones respaldan la opinión de que la utilización predictiva de los resultados obtenidos en el análisis de semen de estos mamíferos puede conseguirse en forma razonable mediante la aplicación de análisis de regresión que permitan relacionar todos los parámetros de calidad seminal evaluados en cada especie. Así, la metodología empleada explica sistemáticamente la calidad del semen de mamíferos, además de relacionarla con la tasa de concepción obtenida después de la inseminación artificial y la prolificidad en los mamíferos evaluados. Palabras claves: Análisis seminal en mamíferos, Subpoblaciones espermáticas, Tasa de concepción, Tamaño de la camada, Pruebas funcionales.\nResum: The first aim of this study was to test the presence of separate sperm subpopulations with specific motility characteristics in stallion, boar and rabbit ejaculates by using a computer-assisted semen analysis system (CASA). Sperm motility descriptors were analyzed thorough the clustering of variables based on a covariance matrix. This matrix selects the descriptors of sperm motility that better explain the spermatozoon kinetics. Sperm subpopulations were obtained by disjointing cluster analysis where the observations are divided into clusters by which each observation belongs to one specific cluster. This test showed that three separate sperm subpopulations with different motility characteristics in boar, and four in stallion and rabbit, coexist in the ejaculates. There were significant (P<0. 001) differences in the distribution of these subpopulations among individuals in all of the studied species, but no clear relationship between motile subpopulation structure and fertility was obtained. A second aim of the study was to test the possibility for a precise estimation of the fertilizing ability of mammalian ejaculate based upon the results of semen analysis. For this purpose, we tested the mathematical combination of several parameters of the boar and rabbit semen quality analysis as predictive «in vivo» fertility tools The main mathematical relations utilized among parameters were logistic and linear regressions. In boar, two mathematical models obtained by logistic regression involving osmotic resistance test, hyperosmotic resistance test and viability of fresh samples, showed a significant (P<0. 05) relationships between semen characteristics and conception rate. However, none of the obtained models produced a significant relation between semen characteristics and litter size. In rabbits, logistic and linear regression analysis rendered two mathematic, significant (P<0. 05) models, with related some semen characteristic (sperm viability and abnormalities) with «in vivo» fertility and litter size. In stallion, the study of subpopulations in ejaculates which showed confirmed fertilizing capacity showed that these ejaculates had the majority of their motile spermatozoa included in a subpopulation with high progressiveness and low linear velocity. Moreover, all the ejaculates with proven fertility which have a total sperm count ≥20x109 spermatozoa/ ejaculate showed all of their motile sperm included in this subpopulation. Our results support that the use of the values obtained in a standard boar, rabbit and stallion semen quality analysis to predict life fertilizing ability of a single ejaculate can reasonably be achieved by applying logistic and linear regression analyses to the parameters included in this analysis. Thus, our methodology can explain in a systematic manner mammal semen quality, relating it to conception rate and litter size. Key words: Mammalian semen analysis, Sperm subpopulations, Conception rate, Litter size, Functionality tests.\nNota: Tesi doctoral - Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Veterinària. Departament de Ciència Animal i dels Aliments, 2003\nMatèria: Cavalls ; Espermatozoides ; Porcs ; Conills\nAdreça alternativa:: https://hdl.handle.net/10803/5644\n164 p, 914.3 KB


Grup de mitja subversiva - La caníbal\n“Subvertir: transtornar, revolver, destruir, especialment en allò moral. Es conjuga com sentir”. Aquest brodat d’Irene Pérez va ser una de les primeres peces que van sortir del grup de mitja subversiva, ara fa gairebé sis anys.\nEl grup de mitja subversiva forma part d’un fil que ve del grupo de punto subversivo de la llibreria La Marabunta de Madrid, coordinat per María Bilbao, i beu de fonts com ara les arpilleres xilenes o els stitch & bitch dels Estats Units. També ha estat llavor d’altres com el grup de calça subversiva de Santanyí a Mallorca.\nEl grup és obert, sense requisits previs, canviant, i aplega entre tres i dotze persones segons com van les vides. També té la seva llista de correu electrònic i bloc. Ens reunim cada quinze dies a la cuineta de La caníbal, i durant la pandèmia vam haver de passar a les trobades telemàtiques; el 2021 anem amb tot i fem trobades presencials i telemàtiques alhora. I és que sobretot és una tertúlia feminista, on entre històries de vida, intercanvi de referents i tècniques, llàgrimes i riallades ens convertim en taller per fer a partir del que pensem i sentim.\nAvui som Irene i Tatiana a la cuineta, Rosa i Natalia a la pantalla, i Jesús de La caníbal gravant. En aquesta sessió estem organitzant les col·laboracions de moltes companyes per fer un fanzine d’automemòria d’aquests sis anys de trobades i activismes.\nIrene va ser la primera coordinadora del grup i amb ella entre xerrades i fils vam desfer nusos feministes entre els cossos, el tèxtil i el llenguatge. Des de l’any passat Tatiana Donoso ha pres el relleu com a coordinadora i amb ella comencem a trenar nusos feministes entre els cossos, el tèxtil i la memòria.\nAl grup de mitja subversiva hem fet brodats, intervencions en espais públics, collages, conjurs, fanzines, manis, lectures, recitals, vist documentals, fet viatges i sobretot trobades i trobades.


CELLUMED Soluzione Oftalmica 15 ml - Farmacia Dante\nSei in: Catalogo prodotti > Salute e benessere > Occhi > Colliri e gel oculari > CELLUMED Soluzione Oftalmica 15 ml\nCellumed Dispositivo Medico CE. Soluzione oftalmica 35% alta viscosità, 65% media viscosità.\nCarbossimetilcellulosa sodica 1,0%.\nNEXTAL NEXT GOCCE OCULARI 8ML


El valor i la prudència | Esteve Vilanova | evilanova@elpunt.cat | Articles | El Punt Avui\nEl valor i la prudència El valor i la prudència El valor i la prudència El valor i la prudència + El valor i la prudència E-mail\n[email protected] - 25 setembre 2011 2.00 h\nFotograma de la pel·lícula ‘El club dels poetes morts', amb el professor i els seus alumnes TV3.\nEl valor i la prudència El valor i la prudència El valor i la prudència El valor i la prudència El valor i la prudència E-mail\nEn la famosa pel·lícula El club dels poetes morts hi ha un moment que, per a mi, és estel·lar i és quan el professor diu a l'alumne: “hi ha un moment pel valor i un altre per la prudència, les persones intel·ligents els distingeixen.” Identifiquem la primavera com l'època del naixement, de l'esclat de vida, de l'exuberància i de la rauxa i, en canvi, la tardor ens recorda la plenitud, el seny, la moderació... Aquestes evocacions tretes del comportament del rellotge de la naturalesa, en la condició humana, no sempre es compleixen, i sovint sentim qui preveu una “tardor calenta”, per exemple, com a sinònim de conflictiva.\nJo també intueixo que aquesta tardor no serà gens plàcida i, a més, tot fa pensar que un cop hagin passat les eleccions espanyoles, la confluència de moltes circumstancies i d'egoismes formaran una mena de “tempesta perfecta” i entrem en un període d'alta conflictivitat. No veig gaire abundant aquesta intel·ligència a què el professor feia referència i que és capaç de fer-nos discernir el valor i la prudència. La situació més aviat ens hauria d'encaminar a la prudència.\nD'entrada, les filtracions que s'han produït per indicar-nos cap on van les llistes, tancades, dels partits polítics principals, ens fan pensar que pràcticament tornaran a ser els mateixos, alguns dels quals fa moltes legislatures que hi són i ja sabem de quin peu coixegen.\nDe fet, si s'hi fixen, amb la mateixa cara diuen que reclamen llistes obertes i veten el seu segon. Són així de coherents! I ara més que mai, necessitem gent que transmeti confiança, il·lusió i lideratge i que tinguin un expedient professional que ens transmeti una gran autoritat. S'apropen temps molt i molt difícils i de grans desafiaments.\nA més de la crisi econòmica, que és un dels grans afers a resoldre entre tots, Catalunya entra en una situació més o menys de “caixa o faixa” amb l'Estat espanyol, i en aquests moments, els caps de llistes que ens proposen, llevat d'algun de nou, són gent d'una trajectòria ja vista i no inspiren gaire confiança amb vista a gestionar i defensar amb un mínim de possibilitats d'èxit un temps com el que ens ve.\nÉs un temps en què caldrà compaginar més que mai amb la dosi oportuna i en el temps adequat el valor i la prudència. No es tracta de ser el que crides més, o el que dius la bogeria més grossa; a partir d'ara necessitem gent preparada, amb formes moderades, però exigència i fermesa en els objectius. Representar els catalans i a Catalunya en el Congrés de Madrid, hauria de comportar una autoexigència de rigor en el comportament. Ja sé que a segons qui això li costa, perquè confon el valor amb la prudència.\nAra com ara, per la greu situació que tenim, de gran descontrol de l'economia nacional i internacional, hauríem de castigar per impúdics els que volen cridar més que ningú i prometen solucions fàcils a problemes tan greus, i també a els que s'arronsen fàcilment i accepten qualsevol martingala pensant que ja l'explicaran com a gran victòria.\nHi haurà un moment que caldrà triar: o Catalunya o l'Estat espanyol i, en aquest moment, el valor serà imprescindible, que la prudència no ens faci traïdors.\nUn cop complertes fatalment les previsions, aquesta setmana Catalunya ha perdut la gran part del sistema de caixes que havíem creat amb molts anys –i era un fet rellevant i diferencial nostre– amb la nacionalització recent d'Unim i de Catalunya Caixa. Es tracta d'una altra gran desfeta que cal afegir a tota aquesta crisi. I malgrat tot aquest desert, només tenim una sortida: cal ser un país unit, treballar molt i ser prou intel·ligent per saber triar els líders que coneixen el valor del valor i de la prudència ben gestionats en cada moment.\nEl Punt Avui. Girona 25-09-2011, Pàgina 37\nEl Punt Avui. Nacional 25-09-2011, Pàgina 19


El Col·legi Oficial de Farmacèutics de València reivindica en un comunicat el seu paper durant la pandèmia – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nEl Col·legi Oficial de Farmacèutics de València reivindica en un comunicat el seu paper durant la pandèmia\nEl Col·legi Oficial de Farmacèutics…\nEl Col·legi Oficial de Farmacèutics de València (MICOF) ha reivindicat en el Dia Mundial del Farmacèutic la importància de la professió en la millora de la salut global, que “s’ha evidenciat en els pitjors mesos de la crisi sanitària, on cap pacient va quedar desatés”.\nEn un comunicat enviat a premsa, el president del MICOF, Jaime Giner, ha recordat que “sempre hi havia un farmacèutic al seu costat perquè la seua salut no es vera minvada per l’emergència sanitària”.\nDurant aquests mesos de crisis a nivell global provocats per la pandèmia de la Covid-19, Giner ha assenyalat que la farmàcia comunitària “ha demostrat la seua versatilitat i capacitat de reconversió, pròpies d’un servei públic a la disposició de la ciutadania”.\nAixí mateix, ha enaltit la labor de “una farmàcia assistencial, que atén les necessitats de la població des d’un prisma social”.\nEl president dels farmacèutics valencians ha anunciat que el MICOF ha elaborat un manifest en el qual es recullen 10 reivindicacions que reclamen a l’Administració valenciana voluntat política perquè els professionals farmacèutics siguen inclosos dins de les diferents polítiques de Salut Pública.\nTot això per a “continuar prestant un servei assistencial social i sanitari en benefici de la salut dels pacients”.\nEl doctor i investigador de l’Àrea d’Investigació en Vacunes de Fisabio, Alejandro Orrico, ha assenyalat respecte a l’esperada vacuna que es tracta de “una fita històrica d’investigació i inversió sense precedents”, amb més de 240 prototips de vacuna.\nEn aquest sentit, Orrico ha explicat que totes les vacunes tenen “pros i contres”, però que les més atraients són les d’ADN o ARN, a l’ésser la seua producció més ràpida i econòmica, i sense necessitat de mantindre la cadena de fred per a la seua conservació.\nSobre la data d’arribada de la vacuna, Orrico ha reconegut que, si bé hi ha unes 10 vacunes en la fase 3, la seua arribada al desembre pot ser “precipitada”, però que tant de bo aquesta arribe “a principis de 2021”.\nDe qualsevol manera, el que queda clar és que la vacuna, quan arribe, “farà el seu paper” i que, encara que pot ser que no produïsca immunitat a llarg termini, això no vol dir que no produïsca una protecció de dos i tres mesos, ha conclòs.


Unitat 2 La Revolució Industrial Ca\nLa industrialización de la España d...\nby Lucía Gandullo 39593 views\nLaura Moreno Arenas\n

Què és una revolució?

És un canvi ràpid i en profunditat que afecta a les estructures d’una societat.

Implica, per altra part, una acceleració en el ritme de les transformacions històriques.

Al segle XVIII es produí la doble revolució, la Industrial Anglaterra i la Francesa. Ambdues significaren una profunda transformació econòmica, política i social.

\n

La Revolució Industrial

Suposà el trànsit d’una economia agrària i artesanal a una altra significada per la indústria i la producció mecanitzada.

El canvi s’inicià a Anglaterra a mitjans del segle XVIII. Afectà altres indrets al llarg del segle XIX.

Actualment nombrosos països en el món presenten estructures marcadament preindustrials. Es parla aleshores de països en vies de desenvolupament .

\nEl procés d’industrialització La demografia preindustrial L’economia preindustrial La primera revolució industrial: Anglaterra La segona revolució industrial La situació preindustrial Conseqüències\n

La demografia

Es troba determinada per un escàs creixement vegetatiu. Les altes taxes de natalitat es veuen contrarestades per una igualment alta mortalitat, especialment infantil.

Al segle XVIII

S’observa un canvi en el model, car en determinades zones (Anglaterra, França) augmenten els excedents alimentaris. Així disminuiran les fams catastròfiques i les epidèmies. Un altre factor que influí en la millora, encara que de manera menys determinant, va ser el progrés de la medicina.

Paulatinament, s’abandonà l’ARD i es passà a la TD.

La demografia preindustrial\nL’economia preindustrial

És de base agrària

La població és fonamentalment camperola i es concentra al camp, les ciutats són poques i amb escàs pes demogràfic.

\n

El segle XVIII aportarà importants canvis

Precursors de la revolució industrial , que han rebut el nom de “ Protoindustrialització”, i que es manifestaren en:

L’expansió del comerç a llarga distància , que estimulà les manufactures i va permetre l’acumulació de capitals, part dels quals es van invertir en la naixent indústria moderna.

El desenvolupament d’una indústria rural denominada "Domestic System " (indústria domèstica).

\n

És una indústria de caràcter rural que conjuga el treball agrícola amb la manufactura a casa de peces tèxtils. No es desenvolupa en fàbriques.

L’empresari (capitalista) és generalment un comerciant.

És desenvolupada per camperols.

El pagament es desenvolupa mitjançant un salari.

La producció es destina a l’ exportació .

Aquesta activitat es desenvolupa al marge de l’activitat gremial.

Protoindustrialització “ Domestic System”\nEl procés d’industrialització La primera revolució industrial: Anglaterra\n

El que conoixem com a Primera Revolució Industrial s’inicià a Anglaterra durant la segona meitat del segle XVIII. Aquesta fou possibel gràcies a una sèrie de

Transformacions / Causes de la Revolució Industrial

Demogràfiques

Agràries

Tècniques

Comercials, dels transports i les comunicacions

La primera revolució industrial (fins el 1870), al seu torn es pot dividir en dues fases, considerant el sector productiu més destacat:

Primera fase: Indústria Tèxtil

Segona fase: Indústria Siderúrgica

La industrialització s’extengué cap a altres països

\nTransformacions demogràfiques

Es passà de l’ARD al RD.

El trànsit s’ocasionà fonamentalment per dues causes:

El manteniment d’unes elevades taxes de natalitat (al voltant de 40 x mil).

El descens de la mortalitat catastròfica.

Com a conseqüència de :

La major disponibilitat d’ aliments i la desaparició de les crisis de subsistència ( Revolució agrícola ).

Els avenços higiènics, sanitaris (asèpsia) i mèdics (ex. la vacuna ).

\nTransformacions agràries

Foren essencials. Van precedir i afavoriren les de la indústria, constituint una autèntica Revolució Agrícola , que afectà a Anglaterra .

S’assentaren sobre :

Una nova estructura de la propietat agrària. Els "open fields" són substituïts por les " enclosures " (tancaments). Canvis legals

La implantació d’innovacions, que van permetre el gradual abandonament del guaret , amb la posada en pràctica del "Sistema Norfolk “ : estabulació dels ramatts, introducció de nous conreus (blat de moro, patata, plantes forratgeres, etc.) i l’ús de les primeres màquines agrícoles (segadores i trilladores). Canvis tècnics

\nConseqüències de les transformacions agràries

L’increment dels excedents alimentaris , que van servir per a satisfer la creixent demanda d’una població en creixement.

La disponibilitat d’excedents de mà d’obra camperola , fonamental per a la nova indústria.

El fenomen de l’emigració del camp a la ciutat (èxode rural) i internacional.

L’increment de les rendes dels propietaris de terres, excedent de capital , part de les quals foren invertides en les primeres fàbriques. Igualment, l’augment de renda propicià un augment del consum.

\nInnovacions tècniques

Foren aplicades al sistema productiu, ocasionant un brutal increment dels béns materials.

L’augment de la demanda estimulà innovacions per tal d’augmentar l’oferta.

Les transformacions crearen crísis, que a la seva vegada provocaren noves innovacions.

 L’exemple paradigmàtic el constitueix la màquina de vapor de James Watt (1769, 1781), aplicada a la filatura i després al transport.

\nEl sector tèxtil

Fou impulsat per la indústria cotonera , que desplaçà la llanera en importància.

En ell es produïren les principals innovacions tècniques :

Llançadera volant de Kay (1773), Spinning Jenny de Hargreaves (1765), Water Frame d’Arkwright (1767), Mule Jenny de Crompton (1779), Teler Mecànic de Cartwright (1785).

Tres fets contribuïren a aquest desenvolupament:

La prohibició d’importar teixits de cotó de lÍndia.

L’existència de grans plantacions a Nordamèrica.

La inexistència de reglamentacions gremials.

\nL’expansió comercial

Expansió comercial

Es produí a Anglaterra, possibilitada per dos factors:

L’ampliació del seu mercat intern, gràcies a:

El creixement de la població, que augmentà la demanda de béns.

La millora del sistema de transports i vies de comunicació (canals fluvials, carreteres i, més tard, el ferrocarril ).

\nEl 1829 Stephenson creà la locomotora El 1860, la xarxa ferroviària anglesa restava pràcticament acabada. De fet, el vapor s’aplicà al transport terrestre i marítim, originant una veritable revolució dels transports: clau: - Integra el mercat - És un lloc d’inversió - Estimula la siderúrgia - Permet ampliar mercats\nFerrocarril i vaixell de vapor\n

L’expansió del mercat exterior, possibilitada per:

L’ampliació i diversificació del comerç exterior, estimulat per la demanda de primeres matèries (cotó) i l’exportació de productes industrials (teixits).

La col·laboració d’una potent marina, mercant i militar.

La possessió d’un imperi colonial.

\nLa primera revolució industrial

El sector tèxtil

\nTots aquests canvis suposaren també transformacions en els mètodes d’organització del treball. S’abandonà el sistema domèstic i l’artesanal, per passar-se al nou sistema fabril. Les noves fàbriques: - Inicialment necessitaven poc capital. - Propietat familiar, amb capital procedent de l’agricultura o del comerç - Aconseguiren grans beneficis. - Aparegué la mentalitat capitalista (reinversió)\nEl sector siderúrgic

La indústria del ferro va estar molt vinculada amb la mineria del carbó. Aquest mineral (hulla, coc ) substituí la fusta com a combustible.

En la primera fase de la revolució industrial va tenir menys rellevància que el tèxtil.

Al seu desenvolupament contribuí la incorporació d’innovacions tècniques, com la pudelació (Henry Cort, 1783).

Un factor clau de dinamització del sector va ser el ferrocarril.

\n

La producció siderúrgica es disparà, fins al punt d’esdevenir un indicador clau del nivell de desenvolupament industrial d’un territori.

El ferro servia per a la fabricació de maquinària, per al transport, per a la construcció… En definitiva, era bàsic. Per això calia aconseguir ferro econòmic i de gran qualitat (acer).

\nL’extensió de la primera revolució industrial\n

En l’Europa continental

Cal distingir entre:

Els “First Comers”:

Els primers en arribar a la industrialització, després de Gran Bretanya.

Bèlgica (després de la seva independència en 1830).

França.

Alemanya.

Els països perifèrics:

Arribaren més tard i menys uniformement.

En la Mediterrània: Catalunya (Espanya) i Piemont (Itàlia).

En l’Imperi Austríac: Moràvia i Bohèmia.

En el Nord: Dinamarca i Suècia.

En l’Est: Rússia .

\nDifusió de la industrialització a l’Europa continental First comers Late comers Bélgica Francia Alemania Rusia Austro-Hungría Italia España\n

Fora d’Europa

Destaquen dues potències:

Estats Units

La seva industrialització s’accelera en finalitzar la Guerra Civil (1861-1865). A finals del segle XIX atrapa el Regne Unit.

Japó

La seva industrialització va anar paral·lela als canvis socials i polítics que acabaren amb les estructures feudals en el darrer terç del segle XIX, incentivades per la institució imperial (Era Meiji o de la Llum) .

\nConseqüències de la primera revolució industrial Econòmiques Socials\nEl liberalisme econòmic Interès personal Llei de l’oferta i la demanda No intervenció estatal en matèria econòmica Llei del valor-treball Llei del salari (llei de bronze dels salaris) Desequilibri entre recursos i població Adam Smith 1776, “Assaig sobre la naturalesa i les causes de la riquesa de les nacions” escriu David Ricardo Robert Malthus\nCapitalisme Iniciativa lliure Recerca del màxim benefici Lliure competència: oferta i demanda Però... Sistema de crisis cícliques (a causa de sobreproducció) Mecanització procés productiu: sistema fabril Instruments de producció propietat privada: burgesia Força de treball: proletariat (salari)\nTransformacions demogràfiques i socials Els canvis que es donaren en el camps econòmic tingueren la seva correspondència en l’estructura social. La revolució industrial va anar unida als següents fenòmens:\nL’augment de la població europea Es produí com a conseqüència del manteniment d’elevades taxes de natalitat i de la dràstica reducció de les de mortalitat. Aquest increment (explosió blanca) fou més significatiu en les ciutats que en l’àmbit rural. La urbanització Les ciutats van crèixer, en part, per la immigració procedent de les zones rurals (èxode rural). En alguns països, també arribaren immigrants procedents d’altres nacions. La urbanització fou ràpida i desordenada, sense planificació. El naixements d’una societat capitalista dividida en classes Davant l’estamental-feudal, la societat de classes suposa, en principi, la igualtat de tots els individus davant la llei. Ara bé, aquesta igualtat legal no es correspon amb la divisió social, estructurada al voltant de dues classes fonamentals: la burgesia i el proletariat .\nSocietat de classes Propietat privada dels mitjans de producció Burgesia Proletariat Força de treball

Condicions miserables

Precarietat laboral, salaris baixos, atur

Jornades de 12 a 14 hores diàries

Treball infantil

Manca absoluta de regulació

\nLes noves classes socials: La burgesia Nova classe dominant: poder polític i cultural Control mitjans comunicació: estendre seus valors: - propietat privada - treball i estalvi - individualisme - família base patrimoni Aparició classe mitjana: professions liberals, tècnics, tècnics, funcionaris, oficinistes... No exercien treballs manuals Eren els propietaris de les fàbriques i tots els mitjans de producció (burgesia industrial)\nLa 2ª Revolució Industrial

Després de la Primera fase de la industrialització (Anglaterra) i la seva extensió (Europa, USA i Japó), s’inicia una nova fase que durà fins el 1914. Gran Bretanya va perdre el seu lideratge en benefici d’altres potències.

La caracteritzen els següents trets:

La utilització de noves fonts d’energia.

El desenvolupament de nous sectors de producció.

Canvis en l’organització del treball.

Noves formes de capital empresarial

La formació d’un nou mercat d’extensió mundial.

\n

Noves fonts d’energia

Si el vapor constituí la primera font d’energia aplicada a les màquines en la Primera R. Industrial, durant la Segona, es desenvoluparen altres:

El Petroli

Va servir de combustible al motor d’explosió i a l’automoció, que assolirà la seva maduresa amb H. Ford en el primer terç del segle XX.

L’electricitat

La seva aplicació fou essencial per a la il·luminació (Edison, bombeta, 1879), la transmissió de senyals electromagnètiques (telègraf), acústiques (ràdio de Marconi), i en determinats motors , entre ells els de metros i tramvies.

\n

Nous sectors de la producció

Front a la indústria tèxtil i la siderúrgica, motors de la primera industrialització, sorgiren nous sectors punters entre 1870 i 1914:

La Indústria Química

Colorants, explosius (Ex., la dinamita, de Nobel), adobs, medicaments, fibres artificials (Ex., el naylon), cautxú, etc.

La nova siderúrgia

Obté el níquel, l’alumini, etc. El ferro es sotmet a processos de refinat mitjançant el Convertidor de Bessemer o el de Siemens-Martin , estimulant el desenvolupament de la indústria d’armaments.

Les indústries alimentàries

Llaunes en conserva esterilitzades (1875), frigorífics industrials (1878), etc.

\n

Noves formes d’organització del treball

La complexitat de les noves empreses i dels processos de producció imposaren en aquesta segona fase de la R. Industrial nous sistemes d’organització del treball. Destaquen:

El Taylorisme .

Busca l’organització científica del procés productiu de l’empresa mitjançant l’especialització, l’estandarització, a fi i efecte de reduir les despeses de producció.

El treball en Cadena ("Fordisme").

Aplicat amb èxit en les fàbriques d’automòbils de Henry Ford significa la màxima especialització i optimització del treball i els rendiments, abaratant les mercaderies i posant-les a l’abast dels consumidors.

\n

Noves formes de capital

Si els pioners de la industrialització s’havien finançat en gran mesura amb capital familiar, les noves necessitats impulsaren la recerca de noves fonts de finançament.

La Banca

Els empresaris necessitaven crèdits amb els que afrontar l’increment de les inversions.

Les societats anònimes

Constituïdes per socis propietaris de participacions (accions) de l’empresa. La compra i la venda d’accions té com a escenari la Borsa.

Simultàniament, es produeix una concentració empresarial, que forma grans corporacions en forma de càrtels, trusts o holdings.

\n

Una economia mundialitzada

La globalització de l’economia es produeix com a conseqüència de la necessitat d’obtenir primeres matèries i controlar nous mercats on vendre els excedents de la producció industrial. Per aconseguir-lo, les principals potències s’embarcaren en la conquesta i control d’amplis territoris d’Àfrica i Àsia, forçant la integració de les diferents economies.

Aquest tret obeeix al fenomen de l’Imperialisme, que constituirà una de les raons de l’esclat de la Primera Guerra Mundial .

\nLa revolució industrial (1780 1850). 4t A\nLucía Gandullo La Revolució Industrial