Daniel Condeminas: La CCMA en perill. Posem punt i final als efectes de la contrareforma.\nCOMUNICACIÓ AMB CRITERI. Articles, reflexions i propostes sobre el món de la comunicació i la cultura de l'audiovisual. COMMUNICATION WITH CRITERIA. Articles, thoughts and proposals about the world of communication and audiovisual culture. COMUNICACION CON CRITERIO Artículos, reflexiones y propuestas sobre el mundo de la comunicación y la cultura audiovisual.\nLa CCMA en perill. Posem punt i final als efectes de la contrareforma.\nL’escalada de la tensió interna dins la CCMA, després de diverses vagues continuades, el tancament de la direcció als despatxos de TV3 i la dimissió en bloc del seu comitè professional. Tindrà aquest final de setmana un nou capítol amb la votació per a la convocatòria d’una vaga indefinida o una fórmula similar.\nLa situació és límit. Té uns orígens i unes causes concretes. I sobre elles cal actuar i amb urgència.\nAbans d’entrar-hi, no vull deixar d’esmentar el capítol de la no-retransmissió en directe els premis Gaudí; circumstància que va fer mal a tothom, però que és el resultat d’un legítim dret de vaga davant d’una situació que s’ha anat degradant. La polèmica particular que es va generar, a l’entorn d’un suposat distanciament entre la gent del cinema i els professionals de TV3, mereix però un altre article. Els greus problemes del nostre valuosíssim cinema no tenen res, res a veure amb oferir o no en directe aquests premis d’una Acadèmia del Cinema Català, que tant Joel Joan i el seu equip, com el que ara lidera Isona Passola, han situat molt amunt.\nVenim d’un ERO que va deixar moltes ferides obertes i un trist resultat final. El procés no va conduir a un replantejament de la plantilla existent, en clau de futur i de competitivitat, on és primés l’excel·lència, no. Va acabar en una simple reducció del nombre de professionals pel suat criteri de l’edat. El mateix error que va cometre RTVE fa uns anys, perdent grans professionals pel mig. I en podria fer una bona llista d’ells, d’una casa i de l’altra.\nÉs clar que hi ha menys recursos, per desgràcia. A la baixada d’ingressos publicitaris, a causa de la crisi econòmica i de la monopolització comercial del duopoli privat espanyol de Mediaset i Atresmedia (resultat de la desastrosa Llei general de l’Audiovisual aprovada pel PSOE, redactada per UTECA i aplaudida en silenci pel PP) se li ha sumat una duríssima reducció de finançament de la Generalitat, compartida amb tot el sector públic del país. Tocava prendre decisions internes? I tant! Però de cap de les maneres algunes que s’han pres. En un anterior escrit ja vaig definir la decisió d’externalitzar l’àrea comercial de TV3 de forassenyada. No només és absolutament contradictòria amb el procés de confluència empresarial de TV3, Catalunya Ràdio i les antigues filials tecnològiques, sinó que estratègicament és un error descomunal. Qui té la potestat de fer-ho, hauria de prendre una decisió immediata: declarar desert el concurs. Encara hi som a temps, crec.\nI no ens fem trampes al solitari amb que malgrat l’escassedat pressupostària mantenim un lideratge, precari, pel que fa a la televisió. Ni dins ni fora, ningú hauria d’estar satisfet que la gran majoria de televidents catalans no vegi habitualment els canals de la CCMA. En cap cas s’hauria de resignar TV3 a mantenir targets d’audiència més o menys fidels, sinó que ha d’anar decididament a conquerir la resta. Els diners no ho són tot, certament. Aquests darrers anys he tingut l’oportunitat de conèixer espais comunicatius molt distants geogràficament del nostre, on algunes apostes ben finançades no han tingut èxit. Aquest és el cas ben actual del tancament del canal CNN Latino, concebut per a la nombrosa comunitat hispana dels EUA. Però sense un bon finançament no és possible de fer una bona televisió. I sense un molt bon finançament no és possible de fer una televisió guanyadora, especialment si ha de fer servei públic.\nUn problema complex acostuma a tenir molts motius. I en aquest cas, alguns venien de lluny. El problema gros, però, el que fa insostenible la situació --sinó és que volem esberlar definitivament la casa per dins-- té el seu origen en una desafortunadíssima contrareforma legislativa, producte del pacte PP-CiU de l’anterior legislatura. Una contrareforma que responia a uns criteris ben allunyats al de la consecució d’un gran grup audiovisual públic i de servei públic, nacional i competitiu internacionalment, que havia de ser protagonista d’una època de profunds i costosos canvis tecnològics i de consums mediàtics.\nEls plantejaments que portaren a aquell desgraciat canvi de la llei de la CCMA (sense oblidar el que li passà a la del CAC) es materialitzaren en els nomenaments dels màxims càrrecs directius i, malgrat que aquella legislatura acabà precipitadament, dins la CCMA la seva inèrcia no ha perdut empenta fins avui. I els estralls els estem veient ara amb tota la seva cruesa. La casa no té de fa temps dues coses bàsiques, fonamentals: ni té model engrescador de futur, ni té lideratge intern. I d’aquí provenen gran part de les tensions. I mantenir aquesta situació ratlla la irresponsabilitat.\nSegona contrareforma de la CCMA i el CAC? Prou d’aquest color!\nVam acabar l’any amb una nova amenaça al sistema institucional del nostre audiovisual. El Govern feia públic un impresentable avantprojecte per modificar les lleis de la CCMA i del CAC que, d’aprovar-se, les situaria en un nivell igual o pitjor que les legislacions que teníem abans del gran consens polític, professional i acadèmic del 1999. Sense entrar en detalls, tornaríem a l’època en que podria ser compatible ser membre dels consells del CAC o de la Corpo i ser part del Govern!. Per acabar-ho d’adobar, seria potestat del president d’aquests organismes la decisió de quins membres ho serien a dedicació exclusiva (sou d’alt càrrec) i quins no (només cobrarien dietes per assistència) en una exòtica competència que el situaria en una mena de paper de patró, quasi feudal, envers la resta d’integrants del consell. Aquest disbarat legislatiu, que vull creure que no s’assemblarà en res al que acabi aprovant el Parlament, està a les antípodes del model al que ha d’aspirar el nostre país; que és el d’homologar-se amb els països avançats d’Europa. Un model que havíem recorregut parcialment sí, però efectivament també, fins fa quatre anys.\nSi ens estem creient realment el discurs d’estructures d’Estat, pensant en un nou país que ens situï dins els bons exemples de la UE, pel que fa a l’arquitectura normativa, empresarial i financera de l’audiovisual, hem de posar fi a l’herència nefasta de la passada legislatura. Si, com voldríem molts, el CAC s’hauria de preparar per a ser l’embrió d’una futura autoritat convergent de continguts audiovisuals i xarxes telemàtiques, siguem seriosos i responsables: Llencem a la paperera aquesta penosa segona contrareforma, i esborrem la que es va aprovar el 2012. Fem els canvis legislatius –urgents—que li calen a la CCMA i que precisa aquest país, i fem que tingui un equip que la lideri. Un equip directiu que impulsi un model que engresqui els de dins, la imprescindible i no prou reconeguda producció independent catalana, i sobretot guanyi cada dia l’atenció de més i més ciutadanes del nostre país, i de tota la resta de milions de persones que comparteixen amb nosaltres llengua i cultura.\nPer tot això posem-nos a treballar ja; el panorama, dins i fora de la CCMA, és molt dur, duríssim. I com deia en un anterior article, en aquests temps crucials per aquest país, els mitjans de la CCMA han de poder respondre al repte històric oferint uns continguts televisius, radiofònics i a la xarxa amb les majors quotes d’audiència possible; tot potenciant els seus valors de servei públic nacional. I aquests mitjans els fan les persones, en gran part els de dins de la casa. Elles i ells són el gran actiu de la CCMA. Mantenir aquest clima d’enfrontament intern no només és negatiu, com passaria en qualsevol altra empresa, sinó que en aquest cas suposa conduir TV3 i Catalunya Ràdio cap a una situació de risc intolerable. No ens ho podem permetre. Les decisions s’han de prendre bé i ràpid. Ja triguen.\nPublicat per Daniel Condeminas a 1:40\nTuits de @DCondeminas\nArxiu del blog de gener (1) de setembre (1) de maig (1) de febrer (1) de novembre (1) d’octubre (1) d’agost (2) de juny (2) de març (1) de setembre (1) de juliol (1) de juny (1) de maig (1) d’abril (2) de març (1) de febrer (1)\nPerfil professional. Professional profile. Perfil profesional\nDaniel Condeminas i Tejel. dcondeminas@gmail.com. @DCondeminas. Tema Senzill. Imatges del tema creades per rion819. Amb la tecnologia de Blogger.


Teatre recomanat a Barcelona - Teatre Barcelona - Pàgina 427\nRoger Pera torna a demostrar un cop més el seu talent com actor còmic i de musicals en aquesta posada en escena del intel·ligent text de Hanoch Levin, Yaacobi y Leidental. Dirigida per Ángel Ojea, l’obra és una estranya barreja entre cabaret, jocs de paraules i humor absurd (amb el marcat to jueu del seu autor) on el que més destaca és l’expressivitat dels tres protagonistes, el ritme i la agudesa dels diàlegs. Les cançons (amb piano en directe) són pur divertiment però també, per qui hi vulgui profunditzar, contenen interessants reflexions sobre les relacions humanes i el pas del temps.\nCom viure en els records\nAquests dies a La Seca, podem veure Al Fons del Calaix d’Aleix Puiggalí amb Mariona Casanovas i Rubén Serrano, sota la direcció de Rafel Duran. La sala té l’avantatge de poder quasi tocar els actors i que et mirin directament als ulls, preguntes formulades que no respons en veu alta, però que et fan reflexionar i et van portant a l’interior de Júlia la protagonista d’aquesta història que ens parla des de la seva cadira de rodes i així poc a poc vas descobrint i l’entenent. No us perdeu les interpretacions d’aquests dos actors i sobretot, com brollen els sentiments d’aquesta dona atrapada en els seus records.\nSala Atrium, twelve points\nDe quan somiava és la història d’una actriu a l’atur que no acaba de trobar el príncep blau i que té com a teràpia escriure molt i cantar cançons d’Eurovisió. No és una peça menor encara que en el seu plantejament argumental ho sembli. Hi ha molt de teatre en el text i en l’actuació divertidíssima de les 4 actrius. És un text treballat i de qualitat que a més reserva una petita sorpresa pels amants del teatre de Copi. Les actrius es deixen anar sense complexos i això el públic ho agraeix amb un aplaudiment generós i més d’un bravo. Espavileu que estarà pocs dies a la Sala Atrium.\nDigui Lluís i quedarà retratat.\nQuan va acabar l’espectacle, Jorge Ferrera, autor, actor i director de Estudio 44 es va dirigir al públic i va dir que era l’últim dia a Porta 4 i que per això no ens podia demanar que animéssim els amics a anar-lo a veure, però que si calia, ell podia portar l’espectacle a les cases, grups d’amics, festes, etc. Estudio 44 és un monòleg polifònic en un estudi fotogràfic, on sembla que més que fotografiar les cares, es fotografien les animes. Tant de bo el re-programessin en qualsevol altre teatre. Divertida i intel·ligent. Un treball interpretatiu de primer ordre.\nEl nou concepte tràgic\nDesprés de l’èxit d’Incendis, era previsible que els altres textos de Wajdi Mouwad arribessin a l’escena catalana ben aviat. Litoral és la primera peça d’una trilogia de la qual Incendis era la segona part i que es tanca amb una altra obra anomenada Boscos. La posada en escena de Raimon Molins, ajudant de Julio Manrique en l’anterior muntatge, és impecable i intel·ligent, a la vegada que fosca i impregnada de dolor. El text combina de forma brillant elements de la tragèdia clàssica, ressons shakespearians i constants referències a l’Odissea amb tot un grapat de propostes extretes del teatre contemporani. És una crida al sentit comú en un món que sembla l’hagi perdut. No obstant, tot i la bona feina dels […]\nLa tendresa de la comèdia intel·ligent\nLa millor part d’anar a veure Esperanto-te és descobrir (per qui no hagi fet en els seus muntatges anteriors) la faceta de director, dramaturg i actor de l’habitualment monologuista Gabriel Córdoba. Conegut per la seva participació a Paramount Comedy, protagonitza aquesta comèdia amb pinzellades dramàtiques, simpàtica, molt entretinguda i més profunda del que aparenta. El domini total dels mecanismes de l’humor d’aquest artista, així com el seu carisma i la seva tendresa, sostenen aquesta història d’amor plena de matisos on encara queda espai per a la reflexió. Un text intel·ligent i molt ben escrit amb una posada en escena sòbria, però molt elegant, i un parell de moments musicals plens d’originalitat.\nEl teatre comercial de Barcelona pot fer por als amants de les arts escèniques segons les experiències que s’hagin viscut assistint a muntatges que millor no recordar. Tot i això, a vegades, trobem sorpreses agradables com la divertidíssima La família irreal de Minoria Absoluta en col·laboració amb Dagoll Dagom. No ens enganyem, ens trobem davant d’una sàtira estripada a l’estil de les paròdies del Polònia, en aquest cas, amb un esforç afegit de voler ser un gran espectacle de varietats. El resultat és entreteniment pur que, a més, conté una crítica despietada contra la monarquia. S’agraeix, amb els temps que corren, poder veure un show on no només volen fer-nos passar l’estona per oblidar les nostres penúries, sinó també, de […]\nDivertida paròdia de l’amor gai\nDe tant en tant, la cartellera ens dóna sorpreses agradables sortides del circuit independent de la nostra ciutat, com és el cas d’Smiley, una història d’amor de Guillem Clua. Amb només dos actors, uns efectius i carismàtics Ramon Pujol i Albert Triola, l’obra fa un repàs simpàtic i molt afectuós de tots els tòpics que envolten el món homosexual. Tractada com una història d’amor clàssica, funciona a la perfecció complint el que es proposa: enganxa, entreté i diverteix. A més, d’estar ben escrita i dirigida, té la virtut de contagiar l’espectador d’un optimisme poc habitual. No obstant, l’etiqueta de retrat generacional del col·lectiu gai que se li posa, probablement, li quedi massa gran.\n« Anteriors 1 2 3 4 … 425 426 427 428 Següents »


Els joves proposen la Barcelona del futur | Notícies | Infància | Ajuntament de Barcelona\nPublicat el 29/05/2013 a les 17:00 h. - Josep Bassas -\nLa 18a Audiència Pública de la ciutat ha omplert el Saló de Cent de joves d'entre 11 i 17 anys, que hi han portat les propostes que han treballat durant el curs per a una Barcelona digital, i sobre com incorporar les tecnologies al servei de les persones. Hi han presentat possibles aplicacions pràctiques, millores en l'atenció al ciutadà, o propostes educatives lligades a internet o els smartphones.\nVídeo 'Els joves proposen la Barcelona del futur'\nPer a molts dels joves que aquest dimecres han trepitjat el Saló de Cent, era la primera vegada. 250 alumnes s'han aplegat a l'espai municipal destinat als grans esdeveniments, en motiu de la 18a Audiència Pública de Barcelona. Ha estat la culminació d'un procés participatiu en què gairebé mil alumnes de 32 escoles i instituts de la ciutat han reflexionat sobre la millor manera d'adequar les tecnologies al servei de les persones i les necessitats de la Barcelona digital.\nEls nois i noies, d'entre 11 i 17 anys, hi han explicat diverses propostes destinades al desenvolupament d'aplicacions pràctiques per a telèfons intel·ligents, com les que podrien permetre localitzar els lavabos públics, pistes esportives o comerços més propers. També hi ha proposat millores en l'atenció al ciutadà, com l'oferiment d'alguns tràmits o consultes per mitjà de trucades gratuïtes o videoconferències, o una línia d'ajudes per apropar les noves tecnologies a les famílies amb pocs recursos.\nTant el govern municipal com els grups de l'oposició han agraït als alumnes les seves propostes i s'han compromès a impulsar-ne tantes com sigui possible. L'alcalde Xavier Trias els ha encoratjat a seguir treballant per millorar la ciutat: "El futur de la ciutat sou vosaltres, els nois i noies de la nostra ciutat. Seguiu sent crítics, actius, i participatius com ho heu estat en aquest exercici. Seguiu estimant la ciutat i pensant com fer de Barcelona una ciutat encara millor."\nLes audiències públiques, que a Barcelona s'organitzen des de fa 18 anys, són un exercici pràctic de participació que ha rebut reconeixements internacionals tant de la UNICEF com de les Nacions Unides. L'any vinent se'n farà una nova edició sota el lema "La Barcelona inclusiva i educadora".\nVÍDEO:Els joves proposen la barcelona del futur\nWeb de l'Audiència Pública


La Diputació de València, a través de València Turisme, ha promocionat la pràctica del cicloturisme a la província en la Fira Internacional de Turisme de Milà durant el passat cap de setmana, certamen dedicat a la bicicleta en totes les seues modalitats, tant esportives (rutes en carretera o BTT) com a turístiques (de xicotet i gran recorregut).\nValència Turisme ha participat en la fira, que ha superat totes les expectatives d’assistència i s’ha celebrat en la Fabbrica del Vapore de Milà, de la mà de Turisme Comunitat Valenciana, al costat de Costa Blanca i Benidorm, amb l’objectiu de consolidar aquesta modalitat turística en el territori valencià i promocionar, també, les diferents destinacions valencianes.\nDesprés de dos anys sense poder tenir presència física en un esdeveniment turístic italià dirigit al públic general, a causa de la pandèmia, el visitant italià ha respost satisfactòriament amb la seua assistència a la fira i ha demostrat el seu gran interès i inclinació a la destinació València, per a la qual Itàlia constitueix un dels seus principals mercats.\nLa marca de la Diputació ha comptat en aquesta experiència amb la presència d’empresaris que van recolzar la promoció, realitzada a partir de la presentació del nou catàleg de Cicloturisme (editat en italià), que arreplega totes les empreses de la província especialitzades en aquesta pràctica turística-esportiva.\nL’acció promocional es va complementar amb el Catàleg de Producte Turístic 2022 de la província de València, que inclou tota l’oferta actual de turisme actiu, cultural i gastronòmic, i amb el Catàleg de Professionals, presentats també en suports digitals i codis QR per a facilitar la informació al visitant.\nPrevAnteriorEl vacunódromo del pavelló del Quint tanca amb més del 86% de la població de Mislata amb la pauta completa\nSegüentRecepcció d’alcaldes i alcaldesses de municipis que planten falles￼Next


La consellera de Salut anuncia que s'aprovarà el decret de carrera investigadora, pioner a tot l’Estat\nL’Institut d’Investigació Sanitària Illes Balears (IdISBa) ha celebrat aquest dijous el seu cinquè aniversari. Més de dues-centes persones s’han congregat a l’auditori del Conservatori Superior de Música de les Illes Balears per commemorar la data de constitució de l’Institut (23 de desembre de 2013).\nL’acte, a més de celebrar l’acompliment d’un lustre, també commemora que el mes de gener passat l’Institut de Salut Carlos III confirmava l’acreditació de l’IdISBa, fet que implica entrar a l’elit dels instituts d’investigació sanitària.\n«Un institut jove, que només té 5 anys de vida i ja ha fet història. Perquè va néixer amb unes arrels molt sòlides i ha sabut aprofitar l'expertesa dels investigadors sèniors i l'empenta dels emergents», ha destacat la consellera de Salut, Patricia Gómez, en el seu discurs.\nGómez ha anunciat a més que, abans de l’estiu, entre els mesos d’abril i maig, estarà aprovat el decret de carrera investigadora, «un decret pioner a l'Estat espanyol i que ja serveix de model a altres comunitats autònomes. Que ens permetrà acabar amb la precarietat dels llocs de feina dels investigadors a les Illes Balears, per atraure i retenir talent investigador en aquesta comunitat. Perquè per fer recerca d'excel·lència es necessita tenir els millors gestors i els millors investigadors», ha remarcat.\nDurant la seva intervenció, la vicepresidenta del Govern i consellera d’Innovació, Recerca i Turisme, Bel Busquets, ha felicitat el personal investigador de l’IdISBa pel cinquè aniversari i també per la recent acreditació de l’Institut Carlos III.\nAixí mateix, Busquets ha recordat que l’aposta de l’executiu per la recerca i la innovació ha estat «ferma des del començament de la legislatura, amb un increment del pressupost públic que el 2019 preveu una inversió transversal de 27 milions d’euros».\nAixí, la vicepresidenta ha recordat que un dels objectius del fons de l’impost de turisme sostenible és invertir en recerca. Així, ha explicat que aquest fons «ha servit per finançar projectes de captació de talent i per a la contractació de personal investigador».


Gordià III - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMarc Antoni Gordià, conegut generalment com a Gordià III, fou emperador des del maig del 238 per aclamació popular, quan només tenia 13 anys, la gent pretenia així satisfer la seva frustració per no haver gaudit del govern real de dos membres de la seva família: Gordià I i Gordià II. Va morir sis anys després, l'11 de febrer del 244, possiblement mort en la guerra contra els perses o pels seus propis soldats, que no el consideraven apte per als enfrontaments armats i preferien al general Felip, el qual el va succeir.\nBust de Gordià III\n(la) Marcus Antonius Gordianus\n20 gener 225\n11 febrer 244 (19 anys)\n22 abril 238 – 11 febrer 244\n← Pupiè, Balbí – Felip l'Àrab →\nFúria Sabínia Tranquil·lina\nJuni Balb i Antònia Gordiana\n3 Insurrecció a Àfrica\n4 Conflictes amb els francs i els gots\n5 Guerra amb Pèrsia\nVa néixer el 20 de gener del 225. Durant molt de temps se'l suposà fillastre de Gordià I (fill de la seva dona) o fill de Gordià II. Actualment els historiadors estan d'acord que fou fill d'Antònia Gordiana, la filla de Gordià I i germana petita de Gordià II; el seu pare era un senador de nom desconegut.\nQuan a la mort de Gordià I i Gordià II (abril del 238) el senat va decidir continuar la lluita contra Maximí el Traci, que estava a Germània, proclamà coemperadors a Balbí i Pupiè, però, per raons de legitimitat dinàstica i de pressió popular, aviat es van veure obligats a afegir un cèsar associat: el jove de tretze anys Gordià III. Tres emperadors tenien el títol d'emperador, encara que a la pràctica el govern a Roma l'exercia Balbí, mentre que Pupiè va marxar amb un exèrcit a enfrontar-se a Maximí, el qual fou derrotat a Aquileia.\nTres mesos després, Balbí i Pupiè foren assassinats a mans de la Guàrdia Pretoriana (maig de l'any 238), i Gordià III fou proclamat únic august amb el suport de les tropes (entre el maig i l'agost del 238, dada que varia segons els textos). Llavors va ser reconegut com a únic emperador i en el seu honor es van celebrar jocs: representacions de teatre i exhibicions gimnàstiques.\nInsurrecció a ÀfricaModifica\nEl 239 va dissoldre la Legio III Augusta, responsables de la mort de Gordià II i indirectament de Gordià I. Per al càrrec de prefecte pretorià va nomenar a Timerit. En aquest any fou probablement cònsol. Durant el consolat de Venust i Sabí (240) es va produir una revolta a Àfrica dirigida per Sabinià, que fou reprimida.\nConflictes amb els francs i els gotsModifica\nFou cònsol per segona vegada el 241,[a] any en què la confederació dels francs va atacar per la zona de Magúncia, mentre que, simultàniament, es produïren atacs gots a Mèsia i Tràcia, que van comportar la destrucció de Nicòpolis i el setge (rebutjat) de Marcianòpolis. En aquest mateix any Gordià III es va casar amb Sabínia Tranquil·lina, filla de Misiteu, un notable distingit per la seva saviesa, eloqüència i virtut, que fou nomenat prefecte del pretori i conseller (fou quasi emperador) i que va posar fi a la influència dels eunucs de palau.\nGuerra amb PèrsiaModifica\nEl 242 Gordià va anar en persona a la frontera persa, on els sassànides havien atacat Osroene (darrera possessió romana a Mesopotàmia), i va passar per Mèsia on va derrotar algunes tribus bàrbares de la frontera. Va arribar a Síria i va derrotar Sapor I de Pèrsia en una sèrie d'enfrontaments, i de manera especial a la batalla de Resaena, obligant-lo a evacuar Mesopotàmia. Gordià va entrar a Carres i a Nisibe; també va ocupar una part d'Armènia. Els sassànides van contraatacar avançant cap a l'Eufrates i van derrotar els romans a la batalla de Misikhe.\nEls fets que van seguir no són clars: Misiteu va morir, segons alguns historiadors d'una malaltia o segons altres en la lluita, per causa de la traïció del seu lloctinent Felip l'Àrab. Gai Juli Prisc fou nomenat prefecte del pretori ocupant el lloc de Misiteu i poc després el seu germà Felip l'àrab; des de llavors tot va començar a anar malament, ja que sembla que Felip boicotejava d'amagat l'emperador Gordià per a desacreditar-lo davant els soldats (243).\nFinalment, el febrer del 244 es va produir un motí. Els revoltats prengueren Gordià i el declararen deposat. Hom suposa que poc després el van matar (11 de febrer del 244), encara que les causes de la seva mort són desconegudes. Felip, que suposadament va instigar l'assassinat, fou proclamat nou emperador. Comunicà al senat que Gordià havia mort de manera natural, i va demanar que li fossin decretats honors divins, anunciant també que els soldats l'havien proclamat a ell com a successor: el senat va reconèixer com era habitual l'elecció dels soldats. Segons alguns historiadors, el decret d'honors divins a Gordià no fou fet a petició de Felip, sinó que a causa de l'estima popular als Gordians, el senat va voler evitar aldarulls.\nGordià fou enterrat prop de Castrum Circesium o Cercusium, a Mesopotàmia. Ammià Marcel·lí anomena el lloc amb el nom de Zaithu (l'Olivera).\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Gordià III\n↑ La primera vegada que va ser nomenat cònsol va ser l'any 239, com a títol lligat al d'emperador.\n↑ Història AugustaXVI.3-7\n↑ Canduci, 2010, p. 64-65.\n↑ Sext Aureli Víctor De Caesaribus XXVII.6\n↑ Zòsim, Història Nova, I, 16.1\n↑ 5,0 5,1 Eutropi,Breviarium ab Urbe condita, IX, 2\n↑ Zòsim, Història Nova, I, 17.1\n↑ Revista: L'Année épigraphique 1948, 122\n↑ Revista: L'Année épigraphique 1973, 573\n↑ Zòsim, Història Nova, I, 17.2\n↑ Crevier, 1775, p. 203.\n↑ Zòsim, Història Nova, I, 18.2\n↑ Res Gestae Divi Saporis, 3-4.\n↑ Potter, 2004, p. 236.\n↑ Potter, 2004, p. 234,236.\n↑ Ammià Marcel·lí Res Gestae XXIII.5.7\nCanduci, Alexander. Triumph & Tragedy: The Rise and Fall of Rome's Immortal Emperors. Pier, 2010. ISBN 978-1-74196-598-8.\nCrevier, Jean-Baptiste-Louis. Histoire des empereurs romains, depuis Auguste jusqu'à Constantin (en francès). vol.10. chez Desaint, 1775.\n235-238 Coemperadors: Pupiè, Balbí i Gordià III (Tots tres junts l'any 238, Gordià III en solitari de 238 a 244)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gordià_III&oldid=30025062»\nDarrera modificació: 16 abr 2022 a les 22:13\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 16 abr 2022 a les 22:13.


Una màquina recreativa / Europa Press\nEuropa Press 21/07/2020 3:55 pm\nGran part dels establiments del sector del joc continua obert a Barcelona i a l’àrea metropolitana malgrat la decisió de la Generalitat que siguin un dels tipus de locals que tanquin davant els rebrots de coronavirus.\nFonts del sector han explicat a Europa Press que les decisions del Govern d’aquests dies són “ambigües” i reclamen claredat, mentre el sector es reuneix aquesta setmana per abordar la situació -són reunions internes de les diverses associacions empresarials que hi ha, però també trobades entre aquestes associacions-.\nPer 13 municipis metropolitans, la resolució que la Conselleria de Salut va publicar dissabte en el Diari Oficial de la Generalitat (DOGC) deia: “Se suspèn l’obertura al públic d’equipacions culturals com per exemple arxius, de locals i establiments on es desenvolupen espectacles públics, com per exemple teatres, cinemes i esdeveniments esportius, activitats lúdiques, recreatives, (…)”.\nAquest text de les conselleries de Salut i d’Interior constatava que la restricció d’activitats culturals, d’espectacles públics, recreatius, esportius i d’oci nocturn “també afecta les activitats de joc (bingos, casinos i salons de joc)”.\nEl president del Grup Solplay, president de l’Associació d’Empreses Operadores de Màquines Recreatives de Catalunya (Europer) i directiu de la patronal del Joc Privat de Catalunya (Patrojoc), Albert Sola, ha declarat a Europa Press que “les coses s’han de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat i no en un text de preguntes i respostes”.\n“No es pot aconsellar; s’ha d’ordenar. El pitjor és l’arbitrarietat”, ha afegit, i ha alertat que tot tornarà a ser com al març si no es frena la situació sanitària crítica.\n“Començàvem a aixecar cap”\nPer això, ha advertit de la possibilitat d’un daltabaix en el sector: “Ara començàvem a aixecar el cap, i una segona aturada es pot endur moltes empreses per davant”: tant establiments recreatius com bars amb màquines de joc.\nSí que hi ha hagut locals que han tancat: són locals de diversos tamanys, des de cadenes com Rank Group -que inclou establiments emblemàtics com el Bingo Don Pelayo de Barcelona i el Continental de l’Hospitalet- fins a petits establiments, que a l’entrada enganxen el cartell ‘Tancats per covid-19’.\nFonts dels locals que han optat per tancar han afirmat a Europa Press que ho fan per “respecte al que marca la llei i la responsabilitat social cap a la situació de salut pública que ha creat la pandèmia”, i han lamentat veure’s obligats a tancar.


Faust del Teatro Real a Sitges - Cinema Prado Sitges\nFaust (Teatro Real Madrid) (Entrades ja a la venda)\nby Owen on 1 maig, 2021 with No hi ha comentaris\nFaust del Teatro Real a Sitges\nEl Teatre Reial va inaugurar la seva temporada 18/19 amb una nova producció de Faust de Charles Gounod, reencarnació en forma de grand opéra de el mite alemany. Piotr Beczala va donar veu a el personatge titular, símbol insuperable d’ambició desmesurada, al costat de Marina Rebeka en el paper de Marguerite. Àlex Ollé, a la tercera aproximació de La Fura dels Baus a la llegenda faustiana, va dirigir aquesta captivadora òpera després del seu anterior èxit en L’Holandès Errant.\nFaust està cansat de el món. Una i altra vegada s’enfronta als límits del seu coneixement. Ara, convençut que al final de la seva vida s’aproxima, només anhela la mort. En la distància, escolta les veus de joves noies que, juntament amb els seus amics, canten lloances a Déu i a la bellesa de la vida. Faust, però, ha perdut la seva fe. Maleeix la religió i apel·la a Satanàs perquè l’ajudi. Immediatament, el dimoni apareix disfressat de Méphistophélès, i promet a Faust que complirà tots els seus desitjos.\nL’envellit acadèmic desitja l’eterna joventut, que el diable li atorgarà a canvi de la seva ànima. Com a prova dels seus poders, brinda a Faust una visió de Marguerite. És això realment el que li espera? Faust signa el contracte ràpidament i beu l’elixir de la joventut, que el converteix en un home jove. Els dos marxen per conèixer a la noia aquest mateix dia.\nUna alegre fira viu el seu ple apogeu. El jove Siebel, enamorat de Marguerite, promet a el germà d’ella, Valentin, que la protegirà mentre aquest últim estigui en la guerra. Només Déu sap si tornarà sa i estalvi, però per ara la seva atenció se centra en beure abans de marxar. Méphistophélès interromp la festa i canta una cançó sobre el vedell d’or, amb la qual pretén presumir sobre el poder de Satanàs. Es vanta de la seva bruixeria, ofereix millor vi i diu poder predir el futur de Siebel. Però per quan fa un brindis per Marguerite, Valentin ja ha tingut prou del seu desvergonyiment.\nNomés és capaç d’espantar al seu adversari amb el signe de la creu. El festí continua. Faust espera impacient a el moment en què pugui conèixer cara a cara a la noia de la visió. Aquí està, per fi! Però quan li ofereix el seu braç, Marguerite el rebutja.\nFaust i Méphistophélès observen a Siebel portant flors a Marguerite. El primer ram es marceix quan ell el toca, però un cop s’ha rentat les mans en aigua beneïda, pot agafar noves flors i deixar-les al llindar de la porta de la seva estimada. Mentre Faust espera amb impaciència una segona reunió amb Marguerite, Méphistophélès apareix amb un cofre de joies, que sembla més probable que impressioni a la noia que les flors de Siebel.\nEl seductor i el seu seguici esperen a l’aguait per observar la reacció de la noia davant el regal. Marguerite entra i tracta d’entretenir-se amb una cançó innocent, però no pot contenir la seva curiositat i obre la caixa. Es cobreix de joies amb urgència i experimenta una veritable metamorfosi. La seva amiga Marthe Schwerdtlein s’uneix a ella, i encara que tot just creu el que veuen els seus ulls, assegura a Marguerite que les joies són inqüestionablement per a ella. A el mateix temps, però, Marthe s’està interposant en la cita romàntica que Faust desitja tan fervorosament.\nMéphistophélès la distreu perquè Faust i Marguerite puguin finalment quedar-se a soles sense ser molestats, i Marthe, per la seva banda, s’alegra d’haver trobat finalment un cavaller. Faust declara el seu amor a Marguerite; ella li creu, però davant el desig d’ell de passar la nit junts es mostra inquieta i l’acomiada fins al dia següent. Faust està a punt de perdre l’esperança quan Marguerite el convida, després de tot, a quedar-se. Méphistophélès riu a riallades, confirmant qui és el guanyador real en aquest joc d’amor.\nMarguerite està embarassada i Faust l’ha abandonat. Les altres noies es burlen d’ella; Siebel és l’únic amic que li ha romàs fidel. Marguerite encara estima a Faust, encara que sap que ell mai va a tornar. Siebel jura venjar el seu honor. Ella aprecia la seva amistat, però busca consol en l’església, on va resar per Faust i pel seu fill. Però ni tan sols l’església és un refugi segur. Méphistophélès s’ha amagat aquí i la turmenta amb nous pensaments culpables. Confosa, Marguerite prega a Déu que la perdoni, però només escolta les malediccions de Méphistophélès. S’ensorra. Valentin ha tornat de la batalla i va a visitar la seva germana. Siebel tracta d’contenir perquè no descobreixi la deshonra de Marguerite.\nFaust també anhela a Marguerite. Méphistophélès canta una cançó capciosa per atraure Marguerite fora de la casa, però és el seu germà qui apareix en el seu lloc, exigint un duel amb l’home que ha deshonrat la seva germana. Ajudat per la bruixeria de Méphistophélès, Faust fereix de mort a Valentin. Mentre mor, veu clar qui és la culpable de la seva mort: Marguerite. Maleeix a la seva germana.\nMéphistophélès es porta a Faust al seu terreny, i li mostra els delits que l’esperen. Dones de tot tipus intenten seduir l’acadèmic. Però llavors Faust veu una imatge pàl·lida de Marguerite. És com si estigués maleïda. Reclama a veure-la un cop més per rescatar–la seva última petició a Méphistophélès-. Marguerite ha estat condemnada a mort per matar el seu fill. Faust li implora que s’escapi amb ell. Rememoren la seva primera trobada, però Marguerite no està en condicions de seguir a Faust. Méphistophélès els exhorta a fugir el més ràpidament possible, i ella reconeix en ell a el diable. Resa a Déu i troba la salvació en la mort. Mentre Méphistophélès la maleeix, s’escolten veus celestials que confirmen la salvació de la seva ànima.\nEsdeveniment filmat en viu al Teatro Real de Madrid\nDURADA: 193 min\nDirector de escena: Álex Ollé\nVestuario: Luc Castells\nIluminació: Urs Schönebaum\nDirector del cor: Andrés Màspero\nDr. Faust: Piotr Beczała\nMéphitophélès: Luca Pisaroni\nMarguerite: Marina Rebeka\nValentin: Stéphane Degout


Com combatre el coll de tecnologia i la pell enfonsada - Estil De Vida\nÉs possible fer exercici al coll?\nUna bona notícia: Sí. Una mala notícia: en realitat no es pot desfer la causa causant dels danys que hi ha al veure el telèfon.\nPer Ashley Mateo Pin FB Twitter Correu electrònic Enviar missatge de text Imprimir Foto: Dean Drobot / Shutterstock\nAmb quina freqüència penseu sobre el coll? Potser, potser quan us desperteu amb un guix de dormir malament, però bàsicament mai, oi? El que és estrany, perquè els nostres colls fan molta feina cada dia. El seu cap pesa entre 10 i 11 lliures i el coll està dissenyat per aguantar aquest pes sense cap problema. Tret que no estiguem fent res i no ens n'adonem.\nEls nord-americans passen dues hores i 51 minuts al dia mirant els seus telèfons intel·ligents. Hi ha tot un seguit de problemes que es plantegen, sobretot el fet que, normalment, canvieu l’anatomia del vostre coll. (Relacionat: La lesió del meu coll va ser la trucada de despertar per compte propi que no vaig saber i no sabia que necessitava)\ntest de cabell sa\nLa investigació demostra que per cada polzada que cau el cap cap endavant es dobla la càrrega dels músculs del coll fins a la suma de 60 quilos de força addicionals. 'Realment canvia la forma de seure el coll, els músculs i els ossos', afirma Tanya Kormeili, M.D., dermatòloga i instructora clínica certificada per la junta de la Universitat de Califòrnia, Los Angeles.\n'Penseu en el vostre cos quan estigueu mirant el telèfon: teniu essencialment el coll, les espatlles i la columna cervical en una contracció isomètrica desalinitzada', afirma Adam Rosante, un entrenador de la força i la nutrició de la celebritat. Feu-ho molt i sovint i pugueu colar-los i començar a desenvolupar desequilibris musculars, que us donen aquest aspecte perpetuament cercat i que condueix al mal de coll, espatlles i part superior de l’esquena ”.\nEncara pitjor, tot allò que mira cap avall pot afectar la pell que hi ha a sota de la barbeta, provocant-se una caiguda i un aspecte més plàcid o superficial. Això és normalment una cosa que arriba amb l'edat. 'La gravetat afecta molt, a mesura que ens envellim, la nostra producció de col·lagen disminueix, juntament amb la nostra capacitat d'apretar i fermar la pell de manera natural, i el teixit es torna més frou', afirma el doctor Kormeili.\nPerò cada vegada són més les dones que ja tenen problemes amb el 'coll tecnològic', una mandíbula amb un aspecte més complet i una pell de coll laxada a causa de la freqüència amb la qual es queden fora d'alineació adequada. (Relacionat: 3 maneres que el telèfon arruïna la pell i què fer al respecte)\nRosante reforça els 26 músculs del coll pot ajudar a mantenir l’alineació adequada. 'Hauríeu de fer exercicis que reforcin les funcions principals del coll: flexió, extensió i flexió lateral', afirma, sobretot perquè la investigació demostra que la postura de flexió del coll és la causa més comuna de dolor en els usuaris de dispositius mòbils. Els exercicis de l’esquena superior també poden ajudar a combatre les espatlles arrodonides i corregir encara més l’alineació postural. (Aquestes posicions de ioga per al 'coll tecnològic' també poden ajudar-vos.)\nProveu de treballar aquests quatre exercicis a la vostra rutina diària:\n1. Flexió Supina\nEstireu de cara en un banc amb el cap i el coll cap a fora. Mantenir una columna vertebral neutra, retocar la barbeta cap enrere. A partir d’aquí, inclina el cap enrere i després torna al lloc neutre. Que & apos; s 1 representant. Realitzeu de 2 a 3 sèries de 5 a 10 representacions. Descansar durant 60 segons entre conjunts.\ndormir i treballar\nGireu-vos cap a una banqueta amb el cap i el coll fins al final. Torneu-vos la barbeta cap enrere. Des d'aquí, inclina el front cap avall i després estén el cap per davant neutre. Que & apos; s 1 representant. Realitzeu de 2 a 3 sèries de 5 a 10 representacions. Descansar durant 60 segons entre conjunts.\n3. Flexió lateral\nEstà situat en un banc del costat esquerre amb el braç esquerre penjat de la part superior del banc (la vora de la banqueta hauria d’estar enganxada a l’aixella). Mantenir una columna vertebral neutra, retocar la barbeta cap enrere. A partir d’aquí, agafeu l’orella dreta a l’espatlla dreta i torneu al centre. Que & apos; s 1 representant. Realitzeu de cinc a deu repeticions, després gireu-la i repetiu-la a l'altre costat. Això és 1 conjunt. Realitzeu de 2 a 3 jocs, descansant durant 60 segons.\nalimentació de sandvitx d’amanides de pollastre\n4. Banda Pull-Aparts\nEstareu alts amb els peus d'amplada del maluc separats, mantenint una banda de resistència lleugera a mitjana davant de vosaltres, amb tensió a l'ample de l'espatlla. Premeu els omòplats junts a mesura que la banda es separa i acaba amb els braços cap a una T (imagina que estàs intentant aixafar un raïm entre els omòplats). Torna a començar. Que & apos; s 1 representant. Realitzeu de 2 a 3 sèries de 10 a 12 representacions.\nMalauradament, però, si ja noteu la pell del coll mullat, 'no hi ha dades clíniques que demostrin que reforçar els músculs del coll us farà mal', afirma Kormeili. 'La pell no té res a veure amb el múscul, a més hi ha una capa completament diferent'.\nHi ha dues maneres de fer que la pell del coll quedi més estricta, però: 'Una és construir més col·lagen i l'altra és reforçar el sistema aponeuròtic muscular superficial (SMAS), una zona de musculatura fibrosa a la cara', afirma Kormeili. Aquests dos es poden fer ara amb procediments no invasius, afegeix. L’última teràpia, per exemple, dispara ones d’ultrasons en el teixit per estimular la producció de col·lagen a l’SMAS. Kybella, en canvi, és una injecció que mata permanentment les cèl·lules grasses de la zona i forma teixits cicatrius, cosa que provoca un estrenyiment i pot ajudar a desfer-se d’una situació de doble mentó que l’exercici no pot solucionar. (Més informació aquí: Els millors tractaments anti-envelliment per a la pell per al coll)\nPerò la forma més òbvia de lluitar contra el coll tecnològic és també la més senzilla: deixeu de mirar el telèfon. Si el reposeu, poseu-lo al nivell dels ulls quan pugueu. I quan no hi aneu, aixeca't alt, així que no hi ha cap corba a la columna vertebral entre la part superior del cap i les espatlles. Una bona postura arriba fins ara.\nUn malaurat per a rentar-se les mans\nEm va costar anys de molta feina per fer un creixement muscular més gran, però va ser totalment digne de pena\nVal la pena una membresía de ClassPass?\nIskra Lawrence ha admès protagonitzar una píndola dietètica comercial des de fa 10 anys\nWhole Foods té menjars de vacances veganes aquest any, aquí teniu les comandes\n9 formes de mantenir relacions sexuals\nEls instructors de Zumba més inspirats de la nació\nKendall Jenner respon a comentaris que afirmen que sembla embarassada


El Vila-real vetlla armes a Londres de cara al partit contra l'Arsenal - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nEl Vila-real vetlla armes a Londres de cara al partit contra l'Arsenal\nL'equip revelació de la Champions, el Vila-real de Manuel Pellegrini, ja és a Londres. Després de deixar bocabadada mig Europa, el "submarí groc" vol acabar de fer el miracle eliminant l'Arsenal. Dimecres es juga el partit d'anada a Highbury. El Vila-real ha perdut, per lesió, els dos centrals, i l'Arsenal està pendent de Cesc Fàbregas.\n19/04/2006 - 08.22\nEl somni continua i el Vila-real ja és a Londres. Aconseguir un bon resultat a Highbury suposaria la bogeria col·lectiva de cara al partit de tornada a El Madrigal. La final de París estaria a tocar. Tota una proesa. Però els castellonencs són conscients que tot s'ha d'aconseguir pam a pam i el partit de dimecres davant de l'Arsenal serà complicat, molt complicat.\nDe moment, Pellegrini ha decidit aquest dimarts fer una sessió de vídeo per conèixer una mica més el rival i també ha dedicat una bona estona a fer una xerrada tècnica amb els seus jugadors. A la tarda, l'equip farà un entrenament a l'escenari del partit. Possiblement en aquesta sessió el tècnic del Vila-real decidirà quins són els substituts de Juanma Peña i Gonzalo Rodríguez al centre de la defensa. Tot fa pensar que seran Quique Álvarez i el jugador del planter César Arzo. Per cert que Arzo té tots els números per ser l'ombra de Thierry Henry. Una bona papereta.\nUna de les visites més destacades que el Vila-real ha rebut a l'hotel de concentració ha estat la d'Alex Fergusson, entrenador del Manchester United i bon amic del davanter Diego Forlán.\nEl Vila-real aterra a Londres amb els cracs per fer història contra l'Arsenal


San Francesco Hotel Loreto Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia San Francesco 15, Loreto, Loreto, Itàlia, 60025 - Veure al mapa\n"Got there at 2am and there was no ring bell to get assistanc..."\nConvenientment situat a Loreto, San Francesco Hotel és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nSan Francesco Hotel també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Loreto. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, mini bar per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses massatge, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. San Francesco Hotel és una elecció inteligents per a viatgers a Loreto, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nTots els comentaris (990) Parelles (561) Viatgers en solitari (126) Famílies amb infants petits (137) Famílies amb infants grans (71) Grups (97)


L'Ajuntament de Granollers planteja 10 mesures per millorar la Ronda Sud | NacióGranollers\nL'Ajuntament de Granollers planteja 10 mesures per millorar la Ronda Sud\nRelacionades amb el trànsit, el pas dels vianants i l'impacte acústic i atmosfèric de la via\nper Redacció , 16 de març de 2018 a les 16:51 |\nLa Ronda Sud de Granollers | Google Street View\nAquest migdia l'alcalde de Granollers, Josep Mayoral, i el tinent d'alcalde de Territori i Ciutat, Albert Camps, han mantingut una reunió amb el secretari general d'Infraestructures i Mobilitat de la Generalitat de Catalunya, Ricard Font, per exposar una desena de propostes d'actuació per millorar la situació de trànsit i pas de vianants, a més de l'impacte acústic i atmosfèric de la Ronda Sud. Segons ha comunicat el consistori, "aquesta reunió respon al compromís de l'alcalde amb els representants de la Plataforma de la Ronda Sud que han intensificat les seves reivindicacions arran dels problemes que comporta aquesta via que és competència de la Generalitat". Precisament aquesta tarda els veïns de la ronda tallen la via per reclamar millores que n'alleugereixin el número de vehicles i es faciliti el pas dels vianants.\nL'ajuntament també ha destacat que la Ronda Sud és de les poques vies del municipi que ha incrementat la intensitat mitjana diària de vehicles en els últims anys, amb un creixement del trànsit en un 20% segons dades del Pla de Mobilitat Urbana. Actualment la Ronda Sud és utilitzada com alternativa per evitar el peatge de l'AP-7 i per connectar els dos vallesos amb el Maresme. A més, aquesta via suporta un elevat nombre de vehicles pesants, molt més sorollosos i impactants a l'entorn. De fet, la Ronda Sud supera el percentatge del 25% de vehicles de gran tonatge que circulen per la ciutat. L'Ajuntament ha fet mesuraments de soroll a la ronda i disposa de l'estació de control atmosfèric de la Xarxa de Vigilància i Prevenció de la Contaminació Atmosfèrica de la Generalitat de Catalunya ubicada al Palau d'Esports, a escassament cent metres de la Ronda Sud.\nDificultats a l'hora de creuar els vianants\nEl tram central de la Ronda Sud, entre el pont sobre el riu Congost a l'alçada del parc Joan Vinyoli i la rotonda del carrer Esteve Terrades, té una longitud de 1,1 km. En aquesta distància existeixen actualment tres cruïlles: la de l'avinguda Lluís Companys, amb dos passos a banda i banda de la rotonda sense semaforitzar que serveixen per accedir al polígon d'activitat econòmica de Palou Nord i al Parc Firal; la cruïlla de la ronda amb el carrer Francesc Macià, que compta amb dos passos semaforitzats i que connecta amb una àrea comercial i els habitatges de la ronda; i la cruïlla amb el carrer Esteve Terrades, amb un pas semaforitzat amb polsador.\nSegons l'Ajuntament de Granollers, cal facilitar el pas dels vianants buscant altres alternatives, com ara al carrer Mare de Déu de Montserrat i al carrer Pla de Baix.\nLes 10 propostes d'actuació:\nÀmbit 1. Trànsit\n2. Aixecament del peatge de l'AP7.\n3. Limitar el pas de vehicles d'alt tonatge i amb mercaderies perilloses pel tram central i urbà de la Ronda Sud.\nÀmbit 2. Creuament de la Ronda Sud i falta de permeabilitat\n5. Habilitar un nou pas de vianants semaforitzat entre les rotonda de Lluís Companys i de Francesc Macià, a l'alçada del carrer Mare de Déu de Montserrat o Camí Ral.\n6. Habilitar un nou pas de vianants semaforitzat entre la rotonda de Francesc Macià i d'Esteve Terrades, a l'alçada del carrer Pla de Baix i Voluntaris'92.\n8. Estudiar donar més temps de pas al vianant en el pas de vianants amb polsador d'Esteve Terrades i, si és possible, que el cicle semafòric escurci el seu temps a l'hora d'activar el pas de vianants.\nÀmbit 3. Impacte acústic i atmosfèric\n9. Sol·licitar a la Generalitat de Catalunya Departament de Territori i Sostenibilitat. Direcció General d'Infraestructures titular de la Ronda Sud C-352 cercar instruments de col·laboració per establir i finançar mesures per minimitzar l'impacte en la qualitat ambiental (acústica i atmosfèrica) en les noves construccions i en les existents d'aquesta zona.\nSocietat, Ronda Sud, Ronda Sud Granollers, Josep Mayoral, Albert Camps


Un empresari del grup mediàtic de Zaplana va vendre al ‘ionqui dels diners’ l’habitatge amb què va blanquejar el seu botí\nLa firma que va vendre a l’empresa pantalla de Marcos Benavent l’habitatge pertany a un promotor vinculat a Tabarka Media, el grup mediàtic impulsat en el seu moment per Eduardo Zaplana\nComplexe residencial 'Venecia' a Xàbia (Alacant).\n13 de enero de 2021 22:31h\nMarcos Benavent, pedra angular del cas Taula, està a la vora del banc dels acusats en la peça separada J que investiga la compra de propietats immobiliàries amb fons d’una empresa pantalla que va obtindre contractes públics. La interlocutòria d’incoació de procediment abreujat ha revelat que l’empresa pantalla del ionqui dels diners va adquirir un habitatge en un complex residencial de Xàbia a un empresari del grup mediàtic vinculat al zaplanisme Tabarka Media SA.\nLes operacions mercantils de Berceo Mantenimientos SL, a nom dels presumptes testaferros investigats en la causa José Estarlich i Jaime José Úbeda, “van possibilitar l’ocultació de l’origen real dels fons i el seu reingrés al circuit financer com si es tractara de fons lícits”, afirma la magistrada substituta del Jutjat d’Instrucció número 18 de València en la interlocutòria.\nLa firma, sense treballadors ni capacitat de fer cap faena real, va comprar el 2008 amb un xec bancari un immoble en el complex residencial Venecia de Xàbia (Alacant), incloent-hi plaça de garatge i traster, per 192.600 euros, sense IVA. La part venedora, segons apunta la interlocutòria de la magistrada, va ser l’empresa Proyectos Técnicos 2005 SL, l’administrador únic de la qual és el constructor Jesús Fernando Tomás Herrero. El promotor és actualment apoderat de Tabarka Media SA, l’empresa de comunicació impulsada al començament del segle per l’expresident de la Generalitat Valenciana Eduardo Zaplana, investigat en el cas Erial.\nEl venedor de l’habitatge també va ser administrador únic del grup mediàtic, del qual és accionista Genoveva Reig, exdirectora de Canal 9 i ex-directora general de Comunicació del Govern autonòmic de Zaplana. L’expolític del PP va aconseguir el suport financer del grup francés Bouygues, accionista majoritari d’Aigües de València en aquella època. Les operacions de Tabarka Media SA per a adquirir cadenes de televisió locals, a petició de l’expresident de la Diputació d’Alacant, el zaplanista José Joaquín Ripoll, apareixien en les escoltes telefòniques del cas Brugal, segons va informar El País.\nEls fons per a adquirir l’habitatge van eixir d’una altra empresa pantalla de Benavent, Thematica Events SL, que prèviament havia facturat una quantitat similar al preu de venda a Imelsa, l’empresa pública de la Diputació de València de la qual el ionqui dels diners era gerent. La firma, que va pagar tres campanyes electorals del PP, es va crear poc abans de la compra. Benavent va signar un contracte privat amb Rafael García Barat, també investigat en el cas Taula, pel qual adquiria una participació en l’empresa que mai es va arribar a inscriure en el Registre Mercantil. Així doncs, el ionqui dels diners va poder manejar l’empresa “veladament”, segons la interlocutòria.\nEn el mateix complex residencial, Berceo Mantenimientos SL va comprar un altre habitatge, també amb plaça de garatge i traster, per 295.000 euros a la mercantil Gestinarq SL. L’administrador únic d’aquesta última firma és el promotor Rafael Barbería, que ha compartit càrrecs societaris amb Jesús Fernando Tomás Herrero en almenys quatre constructores, segons les dades del Registre Mercantil consultades per aquest diari.\nLa denunciant del cas Taula quan era diputada provincial, l’actual consellera de Transparència Rosa Pérez Garijo, també va aportar a la Fiscalia Anticorrupció el contracte de compravenda signat per Berceo Mantenimientos SL per a l’adquisició d’una nau a Novetlè (la Costera), per un preu de 540.000 euros.\n13 de enero de 2021 - 22:31 h


Una expedició camí cap a l’indret més hostil de l’Àrtic\nAmb l’objectiu de veure els processos atmosfèrics i oceànics, científics de tot el món faran un viatge sense precedents, creuant el casquet polar àrtic amb el trencaglaç ‘RV Polarsten’\ndivendres, 5 de juliol 2019 - 14:47h\nImatge del trencaglaç 'RV Polarstern' durant l'expedició | Cedida\nUna expedició científica d’uns 600 participants i de 17 països posarà rumb cap a l’indret més hostil de l’Àrtic, des de la localitat de Tromso, Noruega. El grup de científics realitzarà el trajecte a bord del vaixell trencaglaç ‘RV Polarstern’.\nL’associació de l’Observatori Multidisciplinari a la Deriva per l’Estudi del Clima Àrtic (MOSAIC), amb Markus Rex, de l’Institut alemany Alfred Wegener, com a director del projecte, serà l’encarregada de dur a terme el viatge. L’expedició, sense precedents, estarà pràcticament un any amb els motors aturats i completament aïllada de la civilització.\n«Estarem més lluny de la civilització que l’Estació Espacial Internacional (EEI), ja que aquesta està a una òrbita de només a 400 o 500 quilòmetres d’altura; estarem aïllats. Cap altre trencaglaç podrà enxampar-nos perquè el gel serà massa gruixut», segons va explicar el líder de l’associació.\nMembres del grup MOSAIC durant les tasques de l'expedició | Cedida\nLa comunitat científica té com a finalitat la de desplaçar-se creuant el gel, en direcció el pol nord i a l’Estret de Fram, per tal d’observar els processos atmosfèrics i oceànics durant tot el cicle anual.\nUn membre de l’expedició MOSAIC anomenat Marcelo Nicolaus va afegir: «Podem fer molt amb la robòtica i altres coses, però al final, l’observació visual, manual i també la mesura és el que necessitem. Hem de sortir i instal·lar aquell campament al gel».\nInterès a nivell global\nMolts països col·laboren amb aquest projecte degut a que tenen un interès a l’Àrtic perquè és una de les zones essencials de la Terra i responsable de diversos fenòmens climàtics a llocs tan llunyans del pol nord.\nSegons Markis Rex, els interessos de caràcter geopolític d’aquests països no formaran part de l’expedició científica MOSAIC. No obstant, moltes nacions han invertit l’esfereïdora xifra de 158 milions de dòlars per tal de dur-la a terme, com per exemple, la Xina, Canadà o el Japó.\nMar Gel Clima Fred Investigacions i Estudis


El miedo a la oscuridad : mucho más que un cuento para disfrutar ayudando a nuestros hijos\nLlibre - ISBN: 9788436834840\nSignatura: 12.1.2 Mie\nMatèries: Por a la foscor\nEl niño en duelo : mucho más que un cuento para disfrutar ayudando a nuestros hijos / María José Quiles Sebastián, Yolanda Quiles Marcos ; ilustrador, José Luis Espuelas\nLlibre - ISBN: 9788436835830\nMatèries: Dol en els infants\t, Infants i mort\nLas pesadillas : mucho más que un cuento para disfrutar ayudando a nuestros hijos\nLlibre - ISBN: 9788436834833\nFlores Merino, María,\nColón, Carmen Lorena,\nProducció: Madrid : Pirámide, D.L. 2015\nMatèries: Infants\t, Infants\t, Infants\t, Malsons\nLlibre - ISBN: 9788436838626\nSevillá, Juan,\tautor\nProducció: Madrid : Pirámide D.L. 2017\nMatèries: Ira en els infants\t, Modificació de la conducta


La PS2 no tira!!! - Animelliure\nLa PS2 no tira!!!\ndc. 19 abr. 2006, 14:34\nHola! no sé k li passa a la Ps2 k staba jugant a un joc i al cambiar de joc per un altre k acababa de gravar (el Dragon Quest ) la play no llegia res del disc ni cap altre, no tiren ni els originals ni les còpies... i així se m'ha kedat... Espero k no se m'hagi fomut el lector del DVD.. Algú sap k pot ser?\ndc. 19 abr. 2006, 15:05\nami em va passar aixo fa temps, i segurament es problema de lent.\npots provar de netejarla amb alcohol, es el q vaig fer jo i no he tornat a tenir cap problema. no provis de netejarla amb un disc daquells per netejar lents pq no fan re.\nsi netejantla continua sense funcionar suposo q et tocara tirar de disc dur...\nPD: a veure si amb l PS3 es vritat q sony fa servir materials de millor qualitat, si mes no amb les lents, q tan la la PSX com a la PS2 shan lluit....\ndc. 19 abr. 2006, 15:12\nsegons el k dius vas pusar un joc gravat.... ja ni avies pusat un abans???\nsi es k si... no se k pot ser, no li aras dunat un cop amb algu??\nsi es k no... putser si k tas carregat el lector.....\ndc. 19 abr. 2006, 15:24\nEs que si t'has carregat el lector et surt més barat tornar-te a comprar una Playstation 2 nova xD\nEn cas de que no l'hagis petat, fes el que et diu l'Aynodok... però ves amb molt de compte amb el lector... un pas en fals i adeu Play 2\ndc. 19 abr. 2006, 15:25\nA mi me pasó tambien y era la lente que estaba descalibrada. Mejor que intentar limpiarla tu, si no sabes montarla y desmontarla llevala a una tienda que lo hagan. Yo la lleve a una tienda de alquiler de videojuegos que tambien hacen reparaciones y me costó 10 ? limpiarla y calibrarla. ahora va como la seda.\ndc. 19 abr. 2006, 15:33\nNo home, un cd mal gravat no petarà el lector, mira que sou animals\ndc. 19 abr. 2006, 15:35\npero a dit k no li llegeix cap mes cd no?\ndc. 19 abr. 2006, 15:37\nMira, jo faria això: desmontaria la Play 2 i la netejaria de pols (ja em toca xD) potser la lent està submergida dintre de la merda (conec a gent que els hi ha passat). Si no saps desmontar-la, ves a que ho facin per tu tal i com ha dit bictor_spirit.\nA mi amb la Play 1 em va pasar, i la vaig arreglar.\ndc. 19 abr. 2006, 15:39\nDeu ser pura coincidència, però pensa que si amb cd mal gravat les lectores poguèssin petar-se seria extés i conegut que pot passar, a més de tenir que comprar una lectora/gravadora cada 6 mesos ><\nDoncs això justament m'ha passat aquesta setmana santa i em vaig haver de fotre i jugar amb la Master System amb un mando de la Megadrive del que nomes funcionava un sol botó (per jugar al sonic ja n'hi havia prou)\nJo ja estic contemplant la opcio del disc dur i sino, preguntare a Star Games (Metro Fontana) que alli arreglen aquestes coses.\ndc. 19 abr. 2006, 16:19\nSí, jo també crec que deu ser problema de la lent.\nI això que si s'ha espetllat surt més a compte comprar-ne una de nova doncs...depèn si tens ganes de pagar...perquè tal com han dit és molt més barat canviar una lent que no pas comprar una altra PS2.\ndc. 19 abr. 2006, 16:21\nDoncs això justament m'ha passat aquesta setmana santa i em vaig haver de fotre i jugar amb la Master System amb un mando de la Megadrive del que nomes funcionava un sol botó (per jugar al sonic ja n'hi havia prou\nsiiiiii encara i a algu k juga al sonic!!!!! i am un mando dun sol boto!!!! (jo tb u fax XD)\ndc. 19 abr. 2006, 18:58\nweno, acabo de obrir-la i netejar una mica la lent però això segueix = VAYA MIERDD..... JUER... Suposo k serà la lent. Eske es molt raro perke mira k e ficat jocs pirates, fa 2 anys k la tinc, i mai m'ha donat cap error ni coses extranyes i ha estat cambiar de joc i cagar-la... I per portar-la a reparar com a últim recurs, sabeu d'algun lloc a barna k ho facin tenint el xip?\ndc. 19 abr. 2006, 20:49\nHIEI, a bcn hi ha un lloc que es diu, i-man videojuegos, que arregles ps2, possen xips etc etc.\nLa meva el vaig fikar en aquest lloc i em va de puta mare.\ndc. 19 abr. 2006, 20:55\nxorco_17 ha escrit:\nSI?? i on keda això? per anar a mirar-lo


Germanes de la Sagrada Família d'Urgell - Col·legi Sant Ermengol\t Escrito por Delegació MCS\t 8046\nPP. Fills Sagrada Família\t Escrito por Delegació MCS\t 7600\nPP. Escolapis\t Escrito por Delegació MCS\t 7258\nPP: Benedictins\t Escrito por Delegació MCS\t 7649\nMonges Jerònimes - Sta. Maria de Refet\t Escrito por Delegació MCS\t 2911\nFilles de Crist Rei - Agramunt\t Escrito por Delegació MCS\t 2660\nCarmelites de la Caritat\t Escrito por Delegació MCS\t 7226\nCarmelites de St. Josep\t Escrito por Delegació MCS\t 7326\nDominiques de l'Anunciata\t Escrito por Delegació MCS\t 6987\nGermans de les Escoles Cristianes\t Escrito por Delegació MCS\t 6976\nGermans Maristes\t Escrito por Delegació MCS\t 6389\nGermans Franciscans de la Creu Blanca\t Escrito por Delegació MCS\t 7035\nGermanes de l'Àngel Custodi\t Escrito por Delegació MCS\t 5402\nGermanetes dels ancians desemparats\t Escrito por Delegació MCS\t 24520\nMissioneres Claretianes\t Escrito por Delegació MCS\t 13010\nMissioneres de la Immaculada Concepció\t Escrito por Delegació MCS\t 15334\nMissioneres Filles del Cor de Maria - Balaguer\t Escrito por Delegació MCS\t 33632\nMissioneres Filles del Cor de Maria - Tremp\t Escrito por Delegació MCS\t 28879\nMissioneres Filles del Cor de Maria - La Pobla de Segur\t Escrito por Delegació MCS\t 26573\nMonges Clarisses\t Escrito por Delegació MCS\t 42074\nSagrada Família de Villefranche\t Escrito por Delegació MCS\t 5794\nGermanes de la Sagrada Família d'Urgell - Residència Sagrada Família\t Escrito por Delegació MCS\t 27722\nGermanes de la Sagrada Família d'Urgell - Col·legi Sagrada Família\t Escrito por Delegació MCS\t 21325\nGermanes de la Sagrada Família d'Urgell - Col·legi Janer\t Escrito por Delegació MCS\t 10066


Dret (52) | UBtv\nSimpòsium 2011 'Singularitats en la Reutilització de l'Aigua Residual'- Sessió de tardaCatalà25 oct. 2011102358L'Institut d'Investigació de l'Aigua de la Universitat de Barcelona (UB) organitza el Seminari Anual sobre temes de la seva competència; aquest any el tema escollit és la reutilització d'aigües residuals. L'acte té lloc el 27 d'octubre de 2011 a l'Aula Magna de la Facultat de Dret de la UB.\nSimpòsium 2011 'Singularitats en la Reutilització de l'Aigua Residual'- Sessió de matíCatalà25 oct. 201192099L'Institut d'Investigació de l'Aigua de la Universitat de Barcelona (UB) organitza el Seminari Anual sobre temes de la seva competència; aquest any el tema escollit és la reutilització d'aigües residuals. L'acte té lloc el 27 d'octubre de 2011 a l'Aula Magna de la Facultat de Dret de la UB.\nCalculadores del domini públicCatalà14 jul. 201141786Versió subtitulada al català del vídeo en anglès elaborat per la Fundació Open Knowledge conjuntament amb el projecte europeu 'COMMUNIA'. En aquest curt s'explica el treball internacional que actualment s'està desenvolupant per crear un conjunt de calculadores del domini públic amb l'objectiu d'ajudar a descobrir si una obra determinada es troba en el domini públic en una jurisdicció ...\nNanotecnología y Bioética GlobalCastellà4 febr. 2011101585El Grup d'Opinió de l'Observatori de Bioètica i Dret de la Universitat de Barcelona, ubicat al Parc Científic de Barcelona, ha elaborat el document Nanotecnologia i Bioètica Global. Aquest document està coordinat per la Dra. Maria Jesús Buxó i la Dra. María Casado i tracta sobre els problemes i els conflictes bioètics derivats dels riscos de l'aplicació de la nanotecnologia ...\nNanotechnology and Global BioethicsAnglès4 febr. 201111432El Grup d'Opinió de l'Observatori de Bioètica i Dret de la Universitat de Barcelona, ubicat al Parc Científic de Barcelona, ha elaborat el document Nanotecnologia i Bioètica Global. Aquest document està coordinat per la Dra. Maria Jesús Buxó i la Dra. María Casado i tracta sobre els problemes i els conflictes bioètics derivats dels riscos de l'aplicació de la nanotecnologia ...\nNanotecnologia i Bioètica GlobalCatalà4 febr. 201142053El Grup d'Opinió de l'Observatori de Bioètica i Dret de la Universitat de Barcelona, ubicat al Parc Científic de Barcelona, ha elaborat el document Nanotecnologia i Bioètica Global. Aquest document està coordinat per la Dra. Maria Jesús Buxó i la Dra. María Casado i tracta sobre els problemes i els conflictes bioètics derivats dels riscos de l'aplicació de la nanotecnologia en ...\nMiquel Roca entrevistat per la UBCatalà15 des. 2010102982La UB ha entrevistat Miquel Roca i Junyent, advocat de prestigi i un dels polítics més reputats del país, arran del seu nomenament com a president d'honor d'Alumni UB. En l'entrevista, Miquel Roca posa èmfasi especial en el paper que assumeixen les universitats a la nostra societat i en la necessitat que aquesta té de formació permanent. Així mateix, valora el paper dels polítics i de ...\nEnoch Albertí Rovira, Degà de la Facultat de DretCatalà1 set. 201095256Enoch Albertí i Rovira catedràtic de Dret Constitucional per la Universitat de Barcelona, professor de Dret Constitucional i Ciència Política, assumeix el càrrec de degà de la Facultat de Dret el març de 2008. L'entrevista repassa diversos aspectes de la vida professional i personal del professor. La motivació del seu mandat és projectar la facultat cap al futur. Les seves ...\nL'aigua en el cinemaCastellà1 juny 201012009Es destaca el paper important de l'aigua en certes pel·lícules cinematogràfiques; hi ha diverses temàtiques en relació a aquesta: com element cultural, natural, especulatiu en el desenvolupament de les grans ciutats, com a necessitat actual, i els problemes de contaminació de l'aigua.La conferència L'aigua en el cinema, a càrrec del fiscal de sala del Tribunal Suprem i ...\nUn clam de justícia Català1 abr. 201031512'Un clam de justícia' és una plataforma que aplega a ciutadanes, ciutadans, entitats i associacions amb l'objectiu comú de defensar els valors i la memòria democràtica. El 20 d'abril de 2010 al Paranimf de l'Edifici Històric de la Universitat de Barcelona es realitza un acte públic organitzat per aquesta plataforma per donar suport al jutge Baltasar Garzón i a les víctimes del franquisme.\nIV Fòrum d'ocupació laboral a la Facultat de dret. Any 2010Català15 març 201021907La Jornada està dedicada a la inserció laboral per als llicenciats dels seus estudis i té per objectiu oferir als estudiants informació sobre els aspectes relatius al mercat laboral, conèixer el perfil professional i acadèmic que es demanda, els càrrecs als quals poden accedir, etc.\nFòrum d'ocupació laboral a les Facultats de Dret i Economia i Empresa. Any 2010Català1 març 201042107El Fòrum d'Ocupació és una activitat que s'organitza a les facultats de Dret i d'Economia i Empresa i el seu objectiu és posar en contacte diverses empreses i institucions amb els estudiants, llicenciats o graduats de la UB i rebre'n els currículums.\nActe de graduació dels llicenciats en Dret del curs 2008-2009Català14 des. 20091876Acte de graduació de llicenciats en Dret de la Universitat de Barcelona (UB), curs 2008-2009, presidit pel degà de la Facultat de Dret, Enoch Albertí.L'esdeviment té lloc a l'Aula Magna de la Facultat de Dret, el 10 de desembre de 2009.\nActe Acadèmic de final d'estudis de la Llicenciatura de Dret del curs 2007-2008Català1 abr. 200972107Acte acadèmic de final d'estudis de la Llicenciatura de Dret de la Universitat de Barcelona (UB), curs 2007-2008, presidit pel degà de la Facultat de Dret, Enoch Albertí.L'esdeviment té lloc a l'Aula Magna de la Facultat de Dret, el 9 de desembre de 2008.\nRelacions LaboralsCatalà1 abr. 200852642 Recorregut visual per les instal·lacions i els serveis que ofereix l'ensenyament de Relacions Laborals, depenent de la Facultat de Dret de la Universitat de Barcelona (UB), situada al carrer Còrsega. A l'espot es mostren les aules durant sessions docents i de tutories; la biblioteca, els recursos i serveis de suport tècnic, ...\nFacultat de DretCatalà1 gen. 200755326Recorregut visual per les instal·lacions i els serveis que ofereix la Facultat de Dret de la Universitat de Barcelona (UB), ubicada al Campus de la Diagonal Portal del Coneixement. A l'espot es mostren les aules durant sessions docents i de tutories; la biblioteca, els recursos i serveis de suport tècnic, informàtic i de repografia; la sala de descans i els serveis ...


# ¿ Jun 16, 2016 02:29\n# ¿ Sep 24, 2021 19:44\n# ¿ Jan 2, 2017 21:27\n# ¿ Jan 3, 2017 20:52\n# ¿ Jan 13, 2017 20:55\n# ¿ May 3, 2017 14:17\n# ¿ May 3, 2017 15:05\n# ¿ May 3, 2017 15:47\n# ¿ May 3, 2017 16:05\n# ¿ May 3, 2017 16:26\n# ¿ May 3, 2017 21:31\n# ¿ May 4, 2017 22:11\n# ¿ May 10, 2017 22:33\n# ¿ May 11, 2017 00:15\n# ¿ May 11, 2017 02:28\nAnd this is why I went into HVAC and not plumbing or anything. gently caress that noise.\n# ¿ Jul 13, 2017 02:50\n# ¿ Dec 6, 2017 13:07\n# ¿ Jan 24, 2018 00:59\n# ¿ Jul 12, 2018 01:19\n# ¿ Jul 14, 2018 19:13\n# ¿ Jul 15, 2018 00:50\n# ¿ Jul 15, 2018 22:37\n# ¿ Jul 17, 2018 01:10


DIARI DIGITAL ONTINYENT: El Pla d’Eficiència Urbana d’Ontinyent permetrà accedir al servei d’aigua potable a més de 100 habitatges del Camí de Les Boles\nEl Pla d’Eficiència Urbana d’Ontinyent permetrà accedir al servei d’aigua potable a més de 100 habitatges del Camí de Les Boles\nL’actuació pressupostada en 106.000 euros inclou la connexió al clavegueram d’una fosa sèptica al col·legi d’educació especial “Vall Blanca”\nLes obres duraran al voltant de dos mesos i es fan coincidir amb les de la nova vorera que construeix la Diputació en l’entorn de la Residència de Discapacitats\nEl Pla d’Eficiència Urbana d’Ontinyent 2016/2017 permetrà accedir al servei d’aigua potable a més de 100 habitatges de la part alta del Camí de Les Boles. Al marc d’aquest pla que impulsa el Govern ontinyentí, s’ha iniciat l’execució d’obres per connectar de la xarxa d’aigua potable de la Urbanització El Pilar amb la xarxa que discorre pel Camí Les Boles, el que permetrà als veïns que fins ara estan abastin-se d’aigua de reg privada comptar amb la possibilitat d’accedir al servei públic d’aigua potable.\nL’actuació, amb un pressupost base de licitació de 106.000 euros i finançada per l’empresa pública EGEVASA al marc del conveni que té aquesta amb l’Ajuntament, inclou també la connexió al clavegueram d’una fosa sèptica existent al col·legi d’Educació Especial “Vall Blanca”. La intervenció té una durada prevista de al voltant de dos mesos i es fa coincidir amb les obres de la nova vorera que construeix la Diputació en l’entorn de la Residència de Discapacitats.\nEl regidor coordinador de l’àrea de Territori, Jaime Peris, destacava “la importància de les obres del Pla d’Eficiència Urbana per millorar el dia a dia de les persones. Són actuacions poc visibles però molt necessàries, amb les quals a més atenem les demandes veïnals que ens arriben de millores en paviment asfàltic, voreres, o com en aquest cas xarxes d’aigua i clavegueram”.\nPeris afegia que “per a evitar demolicions futures i ser el més eficients possible, hem fet coincidir esta actuació amb les obres que la Diputació de València està realitzant en l’entorn de la rotonda d’accés a la urbanització del Pilar i la Residència de Discapacitats, una actuació pressupostada en prop de 78.000 euros que es va haver de paralitzar al seu dia per problemes tècnics amb una canonada de canalització de gas en la zona de la carretera CV-665 d’Ontinyent a Moixent per la Solana”, recordava.\nEl de 2016/2017 és el IV Pla d’Eficiència Urbana posat en marxa pel Govern d’Ontinyent. L’anterior Pla (2015/2016) va acumular a la seua finalització un total de 1.243.000 euros en 24 obres a tots barris de la ciutat, amb intervencions a carrers com la Cantereria, Cassià Fita, Llombo, Aielo de Malferit, Ramón i Cajal, José Iranzo, Pere IV, Daniel Gil, Tirador o Sant Ignasi; el polígon industrial El Pla o diversos camins amb la col·laboració dels seus veïns.\nPublicado por: Pedro Lopez Alejo el 23:35:00


TotRubí.cat | El Moviment per unes Pensions Dignes es mobilitza contra les llistes d'espera | Societat\nEl Moviment per unes Pensions Dignes es mobilitza contra les llistes d'espera\nLa protesta ha anat des de la plaça Pere Aguilera fins a les portes del CAP Mútua Terrassa de la ciutat\nper N.E. 14/05/2019 12:08\nManifestació del MPD i Rubí Sanitat | N.E.\nEl Moviment per unes Pensions Dignes, juntament amb la Plataforma Rubí Sanitat, han dut a terme una manifestació des de la plaça de l'Ajuntament fins a les portes del CAP Mútua Terrassa de Rubí. La marxa, que s'ha dut a terme després de l'assemblea que cada dimarts els reuneix a les portes de l'Ajuntament, ha servit per protestar per les llargues llistes d'espera que col·lapsen la sanitat actual.\nL'assemblea d'aquesta setmana ha posat l'èmfasi en la importància que tenen també per tota la població les pròximes Eleccions Europees que coincideixen amb les municipals el 26 de maig.\nA crits de 'Las listas de espera matan y rematan' els manifestants han arribat a les portes del CAP Mútua de Terrassa on han incidit en les retallades que ha patit la sanitat pública i les conseqüències que se'n desprenen com són, entre moltes altres, les llargues llistes d'espera.\nDes de Rubí Sanitat s'ha llegit un manifest on s'explicaven dades concretes de la situació que viuen els rubinencs i rubinenques en aquest sentit. Així doncs, s'ha afirmat que no hi ha cap Centre d'Atenció Primària on el metge de capçalera atengui sense cita prèvia i aquesta no es dona amb menys de 10 dies, arribant, en el pitjor dels casos, a les 3 setmanes. Així doncs, també s'han posat de manifest els 222 dies per un electrocardiograma o els 261 per cirurgia.\nConcentració a les portes del CAP Mútua Terrassa a Rubí | N.E.\nPer dimarts vinent, 21 de maig, el Moviment per unes Pensions Dignes ha convocat una nova manifestació que els durà, en aquella ocasió, des de la plaça Pere Aguilera, la de l'Ajuntament, fins al Mercat Municipal. L'objectiu serà visibilitzar la seva protesta social i fer més extensiu el seu missatge.\nmanifestacions pensions marea pensionista


reactivació – Pàgina 3\nEs constitueix la Taula per a la Reactivació Econòmica i Social de les comarques gironines per la crisi de la Covid-19\nGirona (ACN).- La Diputació de Girona ha acollit aquest dimarts l’acte de creació de la Taula per a la Reactivació Econòmica i Social de les comarques gironines arran de la crisi de la Covid-19.\nArxivat com a: Comerç, Salut, Serveis, Societat Etiquetat com a: benestar social, Comarques gironines, comerç, coronavirus, crisi, Diputacio Girona, economia, reactivació, Salut, serveis, societat, territori\nFigueres.- Els sis grups que conformen l’Ajuntament de Figueres han aquest divendres al migdia l’acord per al Pla de Reactivació econòmica de la ciutat.\nArxivat com a: Alt Empordà, Salut, Serveis, Societat Etiquetat com a: Ajuntament de Figueres, Alt Empordà, coronavirus, economia, pla de xoc, promoció econòmica, reactivació, serveis, societat


Mor una nena de 4 anys per coronavirus\nInici Internacional Mor una nena de 4 anys per coronavirus\nEls pares de la menor estaven en contra de les vacunes i no havien rebut la dosi contra el coronavirus\nKali Cook, una nena de només quatre anys, ha mort mentre dormia per coronavirus. És la víctima mortal més jove de l'coronavirus a Galveston, Texas (EUA). La seua mare, que va ser la primera a infectar-se de la seua família, no estava vacunada.\nDilluns, Karra Harwood va donar positiu en coronavirus i es va confinar per evitar que la resta de la seua família es contagiés. No obstant això, no ho va poder evitar. La seua parella i el seu nadó, de només cinc mesos, van haver de ser hospitalitzats.\nUn dia després, de matinada, la Harwood va notar que la seua filla de només quatre anys, Kali Cook tenia febre, per la qual cosa li va donar un medicament i la va ajudar a tornar a adormir-se. Quan ella i la seua parella es van despertar, ja no hi havia res a fer, la nena ja estava morta. «Va morir mentre dormia«, Va relatar la dona a 'The Daily News' a Galveston. La petita no tenia altres afeccions de salut, però, segons ha indicat la seua mare, tendia a emmalaltir més que la resta dels seus germans.\nLa vacuna contra la Covid-19 és d'allò més important i ho estem veient dia a dia. «Jo era una de les persones que estava en contra de les vacunes«, Va declarar a mateix mitjà. Ara, va afegir, «desitjaria no haver estat mai en contra». Per això comparteix el que ha passat amb la seua filla amb la intenció de conscienciar a altres de l'perill de l'coronavirus també per als nens.\nLa víctima d'coronavirus més jove\nLa nena Kali Cook és la víctima més jove de l'coronavirus a la seua ciutat. És una de les 466 morts de Galveston. La seua família ha creat una pàgina de recaptació de fons en GoFundMe per pagar les despeses de l'funeral de la petita.\nD'altra banda, les autoritats sanitàries de la zona adverteixen la necessitat de vacunar-se i no subestimar el virus. «Si els seus fills estan malalts, busqui atenció mèdica», va avisar l'autoritat de Salut Local de l'Comtat de Galveston, Philip Keizer, després de conèixer el cas.


Sindicat de Mares en la Diversitat Funcional: Cuidar passa factura - Social.cat\nDiversitat funcional, Salut, Dones\nCuidar passa factura\nDivendres, 6 de maig de 2022 | 09:30 h\nSindicat de Mares en la Diversitat Funcional\nSindicat de mares que lluiten pels drets dels seus fills i filles durant totes les etapes de la seva vida.\nLa cura de qualsevol nadó és, encara, una tasca eminentment femenina, perquè encara hi ha poques famílies que escullin que sigui el pare qui disposi del permís parental per a la criança del nadó. Més endavant, quan un infant està malalt o té algun problema les mares són també les primeres persones que en tenen cura.\nQuan un nen o nena presenta algun tipus de discapacitat, molt més si aquesta dona múltiples símptomes, continuen essent les mares qui se’n fan càrrec; en aquests casos les atencions que es requereixen són molt més complexes que la criança habitual d’un nen. Quan aquest infant es transforma en una persona adulta, continua sent la seva mare qui se’n fa càrrec, moltes vegades perquè el pare ha desaparegut.\nEn aquest article es presenten unes dades de la tesi doctoral de l’autora, mare d’una noia amb diversitat funcional, l’any 2008 (Montserrat Roca Roger. Un altre viatge a Ítaca. La gestió de la pluridiscapacitat a la família). No s’han pogut actualitzar les dades, justament per la tasca de cura, però, malauradament, l’experiència ens diu que la situació no ha canviat gaire des de llavors. El treball es va realitzar a la comarca del Vallès Oriental amb les famílies de nois i noies acollits a les escoles d’educació especial d’aquesta zona.\nLa majoria de persones que tenien cura dels fills i filles amb discapacitat intel·lectual eren mares (93,5%). Gairebé el 42% d’aquestes cuidadores no treballaven fora de la llar i gairebé la meitat d’elles havia renunciat a la feina remunerada a causa d’haver de cuidar al seu fill. De les persones que treballaven fora de la llar, una bona part (el 32%), havien adaptat la feina fora de casa a la tasca de cuidar, i una altra part (més del 10%) havien passat a treballar només en horari parcial. Les mares que van continuar treballant en horari complet van manifestar que la seva carrera professional s’havia vist afectada perquè la cura dels fills i filles no els deixava seguir els requeriments que es demanaven per progressar en la seva ocupació.\nTots els infants, quan neixen, necessiten les mateixes atencions per sobreviure, però aquells que presenten alguna discapacitat en requeriran més quantitat, amb més especialització i tota la vida.\nLes mares de fills amb discapacitat intel·lectual els ajuden a satisfer totes les seves necessitats bàsiques durant tota la vida. No totes les mares fan les mateixes activitats de cura ni amb la mateixa intensitat, però mai deixen de vigilar o suplir el seu fill en la ingesta d'aliments, el son, el control dels esfínters, vestir-los i desvestir-los i triar la roba adequada, banyar-los, vigilar-los perquè no prenguin mal... Fer tasques que són pròpies del personal sanitari com aspirar secrecions, administrar, i fins i tot, canviar tractaments, fer fisioteràpia, o contenir-los en cas de crisi. També s'han d'ocupar de buscar espais d'oci adequats o entretenir-los quan no se'n troben. Moltes estan enganxades a una cadira de rodes que cada vegada és més gran i pesa més.\nLes mares proporcionen atencions als seus fills i filles amb discapacitat en totes les àrees de la persona. Són qui els garanteixen la vida. Però aquesta cura té repercussions sobre la salut i qualitat de vida de les mares cuidadores, tot i que no totes són negatives.\nComencem per les positives: cuidar és una activitat que permet donar i rebre estimació, gaudeixen dels avenços dels fills, dona sentit a la vida i ajuda a sentir-se útil, sobretot perquè les mares saben que allò que fan, no ho farà ningú més.\nL'impacte negatiu de la discapacitat de l'infant en la seva mare sol ser fruit de diversos factors, com ara la preocupació per entendre el present del fill i el neguit pel seu futur. També per la sobrecàrrega que provoca cuidar-lo. Les repercussions de les atencions sobre la qualitat de vida de les persones que cuiden els infants es van identificar a través d'entrevistes en profunditat i amb l'administració el qüestionari ICUB 97© basat en la teoria de les necessitats bàsiques de Virginia Henderson.\nÉs interessant destacar que en els resultats obtinguts a través de les tècniques qualitatives gairebé totes parlen d'aquells aspectes relacionats amb la salut mental i social (depressió, estrès, aïllament, etc.), en canvi, quan responen l'enquesta citen tant les afectacions físiques com les psicològiques i socials; sembla que quan la pregunta és més concreta, qui cuida pren consciència que també té cos i que aquest es ressent de l'activitat que comporta cuidar el fill.\nGairebé una quarta part de les persones que responen el qüestionari tenen mal d'esquena. El 28% de les cuidadores manifestaven que tenien dificultats per descansar i es despertaven sovint a la nit. Hi ha causes d'aquesta manca de descans relacionades amb el ritme del son del fill, si es desperta sovint, o reclama algú al seu costat o bé té algun problema de salut. També els dificulta dormir el neguit i la incertesa de la problemàtica dels seus fills.\nLes característiques d'alguns infants també fan que durant el dia s'hagi d'estar molt per ells, cosa que fa que encara augmenti més el cansament. A causa de la cura dels fills, una quarta part les persones enquestades manifestaven que menjaven fora de l'horari habitual i una altra quarta part havien tingut alteracions en el seu pes. Una de cada cinc mares deien que tenien menys relacions socials, i que una part important de les relacions socials les tenien amb famílies similars a la seva. La majoria manifesta que té menys temps lliure i que ha hagut d'adaptar les activitats d'oci a les necessitats del fill o filla.\nUna quarta part de les respostes del qüestionari posaven de manifest que la situació del fill havia alterat negativament l'economia de la família. Les famílies dedicaven una part important de l'economia a proporcionar als fills tractaments que no són subvencionats i que, fonamentalment, serveixen per tenir un manteniment acceptable de les seves funcions físiques i intel·lectuals.\nGairebé la meitat de les mares manifestaven que, a vegades se sentien ansioses, irritades o depressives a causa de la problemàtica dels fills, especialment perquè és una situació que durarà tota la vida.\nEn el qüestionari es donava l'opció d'assenyalar alguns dispositius o recursos que necessitarien per millorar la cura del noi o noia, i la pròpia qualitat de vida i que no tinguessin en aquell moment. Els resultats van posar de manifest que la majoria (46%) necessitava ajuda econòmica. El suport en les tasques domèstiques i l'atenció professional en la cura del fill o filla va ser mencionat pel 23% dels enquestats. Cal destacar que el 18% va manifestar que el que els aniria bé és poder parlar amb algú.\nEn un altre apartat es demanava quins aspectes necessitarien aprendre, relacionats amb la situació del fill, per tal millorar l'atenció que li cal i la pròpia qualitat de vida. Més de la meitat van assenyalar que els agradaria saber més sobre l'evolució de la discapacitat.\nHi havia un apartat on es preguntava qui creien que cuidaria del seu fill si elles no poguessin fer-ho, aquesta pregunta pretenia mesurar la percepció de ser insubstituïbles. La majoria es refiaven dels familiars més directes, però més del 12% van respondre que no sabien qui ho podria fer i que el 4% va dir que ningú. La conclusió que es desprèn d'aquestes respostes és la poca confiança que tenen les en les institucions que haurien de protegir els seus fills.\nSi no es té en compte la situació demogràfica i sociosanitària i es carrega l'atenció a la dependència a les dones de la família s'està provocant una situació d'inequitat, ja que es distribueixen de forma desigual els costos de l'atenció entre els homes i les dones i entre les famílies econòmicament ben situades i les que no ho estan.\nLa necessitat de suport de les famílies és vist com un objectiu femení. D'aquí que moltes polítiques que busquen la compatibilitat entre la feina i la família vagin dirigides a flexibilitzar només la feina de les dones. Aquest fet hipoteca el seu benestar futur, ja que les cotitzacions a la seguretat social, de cara les pensions, disminueixen d'acord amb la seva reducció de jornada.\nPer tal que les persones cuidadores rebin un suport efectiu cal actuar en tres nivells:\nPolítiques de benestar: a Espanya han resultat ineficaces perquè no s'han considerat un dret universal subjectiu amb la qual cosa no han anat acompanyades del finançament suficient.\nPlanificació i organització de serveis per tal de compensar la manca d'autonomia de les persones dependents. També repensar les ajudes econòmiques, ja que aquest suport podria consagrar encara més el paper desigual de la dona, en fer-li dubtar entre sortir al mercat laboral o rebre un subsidi per cuidar.\nPràctica professional: aquesta hauria de ser comuna i unificada en tot el territori. El suport dels professionals a les persones que cuiden hauria de superar les concepcions del cuidador com a recurs dels professionals. Tampoc no és acceptable considerar-lo només com a co-cuidador, a qui es té en compte només a l'hora de repartir les activitats que s'han de realitzar a la persona cuidada. La cuidadora, que és la principal dispensadora de tractaments hauria de passar a la categoria de client dels professionals, ja que per causa de les activitats que fa, també es troba en risc de patir problemes, o ja els té, com s'ha vist en diversos estudis sobre cuidadores de persones amb diferents problemes de salut.\nL'Estat ha d'aportar recursos i assumir una part de la responsabilitat de cuidar que ara recau, gairebé en exclusivitat, en les dones. Les polítiques d'atenció a la dependència també han de promoure l'ocupació de qualitat (ben remunerada) i combatre l'economia submergida, ja que les tasques de cuidar que abandonen les dones del país, són derivades a dones immigrants extracomunitàries sense tenir la seva documentació legalitzada. Aquestes dones passen a patir una triple discriminació: per gènere, per pobresa i per ètnia.


Louis Prima feat. Nelson Riddle ... - Fools Rush In Lyrics\n"Fools Rush In" LyricsLouis Prima feat. Nelson Riddle and Keely Smith


Girona arriba als 50.000 contagis - Diari de Girona\nGirona arriba als 50.000 contagis\nEl nombre de crítics a les UCIs catalanes ja frega el pic de la segona onada però segueixen baixant tant el risc de rebrot com la transmissió · Girona té 5 geriàtrics en situació greu, dos menys que fa una setmana\nlaura teixidor efe | girona 19.01.2021 | 23:05\nLa xifra de contagis per coronavirus a la Regió Sanitària de Girona ja ha arribat als 50.000 des que la pandèmia va arribar a la demarcació. Concretament, ahir Salut va notificar-ne 397, un 62% més que el dia anterior, i el total acumulat s'eleva a 50.382. D'aquests, la majoria s'han detectat per PCR o test d'antigen, és a dir, 47.466. Seguidament, 155 són epidemiològics, 507 són probables, 408 s'han detectat per test ELISA i, finalment, 1.846 s'han decretat per test serològic.\nSi es fa una anàlisi dels resultats de les PCRs i tests d'antígens proporcionats per Salut de tot aquest període de temps, es pot observar que hi ha hagut diversos pics de contagi. Des de l'1 de març, el dia que se n'han diagnosticat més és el 26 d'octubre, en plena segona onada. Un total de 856 persones van resultar positives d'alguna d'aquestes proves. Val a dir que les xifres més altes d'infectats s'han detectat durant la tardor, que és quan es van començar a fer cribratges i testos massius.\nContràriament, malgrat que la pressió assistencial va ser més severa durant la primera onada, llavors no es feien tantes proves. De fet, la xifra més alta de contagis de la primavera es va produir el 17 d'abril, amb un total de 217.\nDe moment, aquesta tercera onada també està deixant xifres molt elevades. Sense anar més lluny, l'11 de gener se'n van diagnosticar 541, xifra similar a la del 4 del mateix mes, quan 537 persones van resultar positives.\nD'altra banda, respecte a les dades d'ahir, es van sumar sis noves defuncions. Dues d'aquestes han tingut lloc a residències, una altra a un centre sanitari i la resta encara no s'ha classificat. Seguidament, hi havia dos hospitalitzats més respecte al dia anterior i tres crítics més.\nPel que fa als indicadors de contagi, van seguir baixant per tercer dia consecutiu. D'una banda, el risc de rebrot va recular trenta-sis punts fins a 561 i la taxa de reproducció del virus (Rt) va baixar deu centèsimes fins a 1,03 i la xifra ja s'acosta al llindar d'1, que és un dels objectius fixats per Salut per mantenir la pandèmia sota control. Com a curiositat, la comarca del Ripollès és la segona de Catalunya amb la transmissió més baixa (0,72) i, en canvi, Sant Feliu de Guíxols és el municipi de més de 20.000 habitants que la té més elevada (2,52). D'altra banda, és la segona ciutat amb el risc de rebrot més elevat (1.352 punts). En sis dies, la taxa s'ha més que triplicat.\nEs disparen els crítics\nD'altra banda, les UCIs catalanes van patir ahir una forta sotragada. Salut va notificar quaranta pacients crítics més fins a arribar a 590. El total ja frega el pic de la segona onada, que va ser de 594, i la dada també representa una aproximació al 50% d'ocupació dels llits de les UCIs amb pacients amb COVID-19.\nCom a bona notícia, per segon dia, van tornar a disminuir tant el risc de rebrot, com la velocitat de contagi i la positivitat, i també va baixar en 21 el nombre d'hospitalitzats, encara que el de morts no deixa d'augmentar i es van notificar 74 defuncions per coronavirus.\nConcretament, el risc de rebrot (EPG), índex de creixement potencial de l'epidèmia, va baixar 45 punts des de dilluns i es va situar en 709, mentre que la velocitat de contagi (Rt), que mesura la rapidesa amb què es propaga l'epidèmia, es va situar en 1,15 -cada 100 infectats contagien 115 persones de mitjana- quan dilluns era d'1,31.\nTambé la positivitat, és a dir, el nombre de positius per cada cent proves que es fan, va seguir baixant per cinquè dia consecutiu i ja era del 8,95 per cent, quan dilluns el percentatge era del 9,59. D'altra banda, Salut va notificar 4.136 positius.\nFinalment, la incidència acumulada dels darrers catorze dies és molt elevada ja que frega els 700 casos per cada 100.000 habitants.\nSituació als geriàtrics\nFinalment, un total de 137 residències de gent gran, que suposen el 13,1% de les 1.045 que hi ha a Catalunya, estan en una situació greu de coronavirus, 34 més que fa una setmana. Seguidament,119 geriàtrics més (11,3% del total) i els mateixos que la setmana passada tenen residents contagiats i estan en situació taronja, encara que són brots controlats. La gran majoria, 789 residències (75,5%), estan en situació verda i lliures del virus, segons Salut.\nA la Regió Sanitària de Girona n'hi ha cinc amb situació complicada, dos menys que la setmana passada. A més, vint-i-dos tenen casos però estan controlats i, finalment, vuitanta-sis estan lliures de virus. Salut classifica les residències -en les quals viuen aproximadament unes 55.000 persones-per colors segons la situació.\nBrot de coronavirus a l'escola de Serinyà amb una vintena de positius.\nLes morts es tornen a disparar a Girona amb 26 en un sol dia.