1 20 MARTINI PORSCHE 935 TURBO from Japan F S TAMIYA nyrdre230-Motorcycle - www.bubblepopblog.com\n1 20 MARTINI PORSCHE 935 TURBO from Japan F S TAMIYA nyrdre230-Motorcycle\nKotobukiya Super Robot Wars OG SRG-S DHM-SP RPT-007ET-01 02 Gesterben 1 144 | Harry Potter Trading Card Game huge set almost 2200 cards VG\nMtG Spectral Chaos PLAYTEST CARD Plains misprint error Invasion basic land Posted on August 7, 2018 by LLORENÇ\nBrand: TAMIYA Character Family: PORSCHE\nFa una setmana que ens assabentem que per la Festa Major, la Comissió de Festes proposa engalanar els carrers.GUNDAM PG 1 60 RX-0 UNICORN GUNDAM Mobil Suits GUNDAM UC Ens trobem a peu dret i decidim aprofitar el que tenim i amb pressupost zero avançar fins deixar clar un canvi de vista.\nRevell 1 40 Scale History Makers Series Bell X-5 - Factory SealedLa calor fa estralls i els voluntaris estan assedegats, per sort la Salut ens fa un líquid vegetal, que com el beuratge dels druides ens dóna força i la tasca decorativa avança a bon ritme.\nEl divendres, tot i la calor al garatge-taller del Llorenç hi ha moguda… ens dona suport el pintor Lluís Bosch Martí, pel tema del color i aprofita per fer-me l’enèsima lliçó sobre l’art i l’evolució del color… però jo segueixo en el romànic i el còmic… de totes maneres la goja fa un goig que enamora. Verlinden 120mm 1 16 USAF Chopper Crew Soldier holding .45 Colt Vietnam War 2744El Neptúter no vol ser menys i amb els seu trident xapoteja pel Ter, el posarem a la zona de Llevant Sud, que hi ha una paret lletjota i allà no hi ha cap vilatà que la decori.\nEn aquestes un altre Ramon, vol ajudar i s’encarrega d’anar a buscar 2 dotzenes de canyes i convertir-les en canyes de pescar amb una traça d’artesà.Hobby Master 1 72 Ra-5c Vigilante Rvah-14 Eagle Augen Uss Unabhängigkeit Ha4704\nStar Wars Destiny Across the Galaxy DARTH VADER TERROR TO BEHOLD with dieQuan visitem les famílies fem petar la xerrada i perdem el ritme… fins que toquen les 8 del captard i a recollir s’ha dit… que nosaltres som aprenents, oficial i mestres i de tot s’ha de fer una mica… i deixar el material recollit és una manera de millorar el món.\nAbans de seguir us convidem a escoltar el cant dels ocells… sols heu de clicar l’enllaç i posar-vos damunt de l’ocell desitjat i escoltareu el seu cant, gràcies als amics del museu del Ter,Star Trek CCG BLAZE OF GLORY COMPLETO COMUNES Y POCO COMUNES Juego\nHobby Master 1 72 MiG-21BIS Fishbed Croazia Af Avenger Of Dubrovnik HA0193 Aquí tenim al nº 10, començant per dalt esquerra: la polla d’aigua, la tórtora, la truita i la carpa… és una imatge després de la pedregada posterior a la festa del carrer.\nEn el nº 8, de la mateixa época: mallerenga, mussol, cranc de riu i corb marí. Aprofitem per comentar que les corbs marins que vivien des de feia anys damunt un arbre de la Pilastra, degut al soroll de les màquines i camions de les obres (que ja fa temps haurien d’haver acabat) han agafat la maleta i han sortit de vacances… esperem que tornin aviat).Italeri 1 35 Camionetta AS 42 Sahariana 6452 Són unes aus extraordinàries a l’hora de pescar i majestuoses quan estenen les ales per assecar-se de la remullada mentre fan la digestió.\nAMC 361 A M C 361 Arcade United Boeing very difficult to find modelara és el torn del nº 6: un desaparegut pit-roig, ànec collverd, senglar amb llaç groc (políticament correcte i al dia) i un esplugabous que és independentista blau.\nUs avancem unes dades sobre aquest interessant ocell: El seu període de nidificació va d’abril a agost, fent una o dues postes l’any amb cinc o sis ous per posta (d’un color blanc amb taques brunes), que incuba la femella durant 13 o 14 dies. La còpula es produeix a partir del desembre. Generalment la femella va a trobar el mascle en el seu territori. Fan el niu a forats d’arbres o de murs, tant a jardins com al bosc. Construeix un niu hemisfèric a base de molsa, herbes i fulles seques, fent un coixí amb plomes i pèls. Hem de concloure que es va enamorar i ha anat a fer una nova vida. Igual torna per la festa proper, el desembre sortirem de dubtes, que és quan festegen.JC Wings 200 Korean Air A300B4-622R JC2KALxxxx Reg HL7241 (0060)\nPact of Negation Amonkhet Invocationja pel nº 7 tenim una llúdriga, mascota del barri (amb 6 anys entre nosaltres) i un oriol (un ocellet ens ha comentat que l’Oriol dorm a l’habitació que dóna a aquest balcó… coses de l’idioma.\ndesprés de treballar de valent el grup PLIS – PLAS: en Lluís Bosch Martí i en Llorenç Carreras, aquell fragment de toldo de rebuig llueix de manera notable una guapa i enigmàtica dona d’aigua del riu Ter que viu a la illa del ter a la zona de la Pilastra, ara ja batejada com la GOJA de la PILASTRA. Confiem poder-la batejar ben aviat…Carte DBZ Dragon Ball Heroes God Mission Part 6 HGD6 CP SR R N Set 2015 el vilatans ja poden començar a posar les ampolles de cava a refredar i preparar el regal pel bateig que es farà algun cap de setmana aviat.\nRevell Models 1 72 Dassault Rafale M Model Setperò no tot han estat flors i violes… aquest passat dimarts s’ha girat un vent que Déu n’hi do… i el deu Eolo ha tingut gelós de la Goja de la Pilastra… i com que ella, molt formal no li feia cas als seus requeriments… ha acabat atacant com qualsevol amant gelós i l’ha agredit, esquinçant-la a l’altura de la mà. Ep! nosaltres, bons ciutadans enseguida hem anat a ajudar-la… i mentre l’Eolo seguia atacant entre en Joan, en Pere i en Llorenç, lluitat com senglars (en la llengua del Cervantes: “jabatos”) fins aconseguir baixar-la i en una operació delicada de més d’una hora de rellotge retornar-la a la zona de confort com si no hagués passat res. Ep! que van venir molts veïns a ajudar… cadascú proposava un remei… però al final va quedar guarida mentre en Pere, l’Andreu i en Llorenç esmolaven les mans fins deixar-hi part de la pell… però la Goja es mereix això i més.\nEn Pere fa cara de cansat i satisfet alhora, la feina ben feta no té frontera!Reality In Scale 1 35 French House\nAires Hobby 4145 1 48 Me262A Engine Set For TAMAl meu ordinador hi ha 9 minuts però és un fitxer masa gran per a poder-lo compartir.\nLLORENÇ on RIGING MODELS Ki-18 Japan Army Experimental Fighter 1 72 MODEL KIT\nHasbro The Last Knight Mega 1-Step Turbo Changer Dragonstorm Transformer Figure\nLego HARRY POTTER Gryffindor House - BRAND NEW & SEALED, RARE\nKAI Seki Maggoldku KINJU Steel Nakiri Kitchen Knife 165mm AK-5221\nTrumpeter German Railway Turnout Kit 82909 1 72 Scale Plastic Model for Train\nHobby Boss F4U-4 Corsair Early Version Model Kit 48\n© 2018 m*power | Casinostraße 1b | 56068 Koblenz | Telefon: Thai Airways Airbus A350-900 1 100 SkyMarks SKR8802 Modell A350 | HERPA WINGS SABENA DC-10-30 1 200 SCALE 1980'S LIVERY BN 556705 | blueESTONE 42 personally signed 12x8 - TONY GARDNER as Lieutenant Colonel Smith| Hobby Master 6201 F-35C VFA-101 'Grim Reapers' CAG Bird 2013 1 72 Scale Model | Webdesign: Hinterhofagentur


La germana pobra i lletja: d’abril 2015\nSovint hi ha la inquietud de fer coses noves a classe. I algú va escriure que fer això, sovint comporta llençar-se per un penyasegat sense paracaigudes. Tens la idea, la duus a terme, però no saps al cent per cent com es desenvoluparà.\nJa des dels dies previs, quan programo, quan creo les activitats, els ítems d'avaluació... sempre apareix aquesta sensació. La idea és bona, però ja veurem. I apareix una sensacio de soledat, i la certesa que ningú et pot ajudar a solucionar dubtes previs "perquè no sóc de lletres, perquè no sóc de ciències, per què no conec aquest programa, per què no m'hi entenc, per què no m'atreveixo amb internet..." el que sigui. Quan penso i provo de fer coses noves, m'agradaria poder-les compartir, que algú que en sabés més que jo les pogués veure, avaluar, corregir i millorar. Algú que veiés tots els elements que utilitzo en una activitat, i en col·laboració els poguéssim optimitzar, abans de dur-ho a la pràctica amb els alumnes. Segur que a moltes professions existeix la reunió prèvia a la redacció definitiva, o al projecte acabat...\nQuines preguntes, quins dubtes. Ja fa temps que sovint em pregunto si aquests dos elements de la pregunta serien acceptats en un claustre, o en el col·lectiu de mestres. En algun moment he escrit que sobre la sensació que el col·lectiu de mestres és un dels que pitjor accepta les crítiques. Les crítiques (positives o negatives, evidentment), tan malament serien acceptades? I si prenguéssim consciència que la nostra feina no pot deixar-se únicament a la intuïció, al "jo ho he fet sempre així i funciona", o al dubte constant?\nEls grups de treball poden ser una solució, i funcionen en molts casos. Evidentment hi va el col·lectiu que ja està conscienciat, i llavors ve la dificultat de traspassar-ho, ja sigui al claustre o arreu. Penso que finalment hauria de ser una tasca liderada per l'Administració, que hauria d'incentivar aquests tipus de grups: sistematitzar-los, regular-los, afavorir-los... Alhora serviria com a eina d'avaluació. Qui va a formar-se? Qui va a avaluar la pròpia feina? Qui aporta idees al col·lectiu? Qui comperteix? No seria una bona eina per millorar el col·lectiu? Segurament millor que l'actual: ets funcionari? No pateixis; feina i sou assegurat. No cal demostrar res més que una nota d'oposicions.\nPublicat per Quim Balaguer a 12:02 Cap comentari:


Castello d'Empuries Vacation Rentals, Apartment Rentals | HomeAway\nCastello d'Empuries: Apartments, Houses & More\nCastello d'Empuries Showing 1-50 of 300+\nSpacious and bright apartment on the Costa Brava, landscape painter S. Dalí Exceptional!\nHOLIDAY HOUSE NICE for 6 persons 3 bedrooms 2 bathrooms 2 toilets $44\nThe renovated house Paller Xic $98\nVacation home castello\nin Castelló d'Empuries, Costa Brava - 10 persons, 5 bedrooms $137\nAppt empuriabrava quiet with Olympic swimming pool, car park, garden $62\nPOOL HOUSE, 5 ROOMS, Castello d'Empuries $217\nOld stone house from the XVIIth century, restored, very charming, in Castelló d'Empúries. $114\nSmall house comfortable and quiet ... Exceptional!\nVacation home Can Costa\nin Castelló d'Empuries, Costa Brava - 8 persons, 3 bedrooms $122\nVilla in Castello d Empuries, Costa Brava, Spain $142\nVillage House Cadaques $142\nMontgo, new villa 300 m², stunning sea views, 4 min walk from the beach $381\nL'Escala/Montgo: amazing view, sea, pool, Jacuzzi, access to the beach by foot $320\nHouse With Shared Pool $124\nPenthouse Apartment with Private Terrace and Pool $102\nVILLA BEACH CANYELLES 100m from the beach $251\nReal charm in front of Mediterranean Sea - Villa Buraux\nL'Escala Resort Holiday apartment with pool, tennis and beach side $65\nCastello d'Empuries Recent Castello d'Empuries Reviews


Casinos i Sant Antoni de Benaixeve s'integren en la Xarxa contra la Violència de Gènere - Periòdic del Camp de Túria\nEl Camp de Túria compta amb 10 ajuntaments en la xarxa de la Diputació\nEl Camp de Túria compta ja amb una desena d’ajuntaments en la Xarxa de Municipis Protegits contra la Violència de Gènere de la Diputació de València, després de l’adhesió de Sant Antoni de Benaixeve i Casinos. Els dos consistoris han participat en la tercera trobada de la Xarxa, que ha tingut lloc este divendres en la valenciana sala Filmoteca del Rialto, i han pogut recollir la seua placa acreditativa de mans de la responsable provincial d’Igualtat, Eli García.\nA l’acte celebrat a València han sigut convidats igualment els ajuntaments de Riba-roja i La Pobla de Vallbona, membres fundadors de la Xarxa al novembre de 2018; així com Llíria, Olocau i Vilamarxant, que es van sumar entre maig i desembre de 2019; L’Eliana, que ho va fer al juny de 2020; i Benaguasil i Marines, que van passar a formar part de la Xarxa en 2021. En la veïna comarca de la Serranía, Gestalgar i Chelva acompanyen a Villar del Arzobispo en una plataforma que compta amb Ademuz com a representant del Rincón.\nEstes línies formatives s’afigen als projectes per a previndre i detectar la violència de gènere en l’àmbit local, la coeducació dirigida a centres educatius i altres mesures contemplades en els plans d’igualtat de les corporacions, igual que les campanyes municipals de sensibilització, prevenció i lluita contra la xacra masclista a través de tríptics, cartells o espais en mitjans audiovisuals, com a promotors o col·laboradors de les mateixes. La tercera trobada de la Xarxa de Municipis Protegits contra la Violència de Gènere de la Diputació ha comptat amb una taula de bones pràctiques locals en la qual han participat els ajuntaments de Castelló de Rugat, La Font d’en Carròs, Bonrepòs i Mirambell i Aldaia. L’acte ha finalitzat amb la projecció del documental ‘Patriarcado, el organismo nocivo’, de Teresa Soler i Albert Sanfeliu, en el finançament del qual ha col·laborat l’àrea d’Igualtat de la Diputació.\nTags: municipis, violència de gènere, xarxa


Ruta 74. Port de la Selva a cala Taballera. | Senderisme Girona\nRuta 74. Port de la Selva a cala Taballera.\nPosted on 03/04/2019 by Toniet\tDeixa un comentari\nRuta mig circular que surt del municipi de Port de la Selva( Alt Empordà) i arriba fins la cala Taballera, on fem camí de tornada per una altra banda, passant per l´ermita de Sant Baldiri.\nUnes 4.30 hores aproximadament, per a una persona acostumada a caminar, sense comptar parades.\nUns 14,60 quilòmetres aproximadament.\nEl desnivell màxim serien uns 190 metres aproximadament, entre el punt mes baix a Cala Taballera -a nivell de mar- i el mes alt a les rodalies del mas de Puignau. El desnivell acumulat serien uns 500 metres, ja que es una ruta amb un perfil força irregular.\nEn dies humits o de pluja, hi ha un tall de baixada a cala Taballera que ens faria anar amb precaució per no relliscar.\nHi ha marques i pals senyalitzadors del GR 11 i de la Marxa de Resistència en una part el recorregut, així com d´Itinerannia. Al recorregut de tornada de cala Taballera, fins la cruïlla en que tornem a enllaçar amb el GR, no trobarem marques.\nEn general, anirem per camins i pistes en bon estat.\nTotes menys l´estiu, ja que es una ruta molt exposada al sol. Tampoc es recomana en dies amb temporal de vent.\nErmita Sant Baldiri de Taballera: L’ermita de Sant Baldiri de Taballera forma part d’un conjunt arquitectònic format per l’església, la casa del capellà i altres dependències annexes, tancades dintre d’un recinte parcialment fortificat i una torre circular de vigilància. “( cortesia ajuntament).\nCom arribar-hi: la ruta surt des de la part superior del carrer Empordà, on tenim una esplèndida vista de la badia de Port de la Selva. Hi ha una petita zona de terra, per aparcar uns quants vehicles. També podem fer a peu el trajecte des del nucli urbà, però es una bona pujada, que ens podem estalviar, ja que anem per un carrer asfaltat, enmig d´una urbanització.\nPort de la Selva. Carrer Empordà part superior(00.00 hores)( 00,00 qm)( alçada 90 metres).\nTrobem un plafó informatiu, i un senyal. Seguim per la pista de terra, amb marques del GR11, en direcció E-SE( est sud-est). La pista va fent pujada; passem per una zona de pins i avets, fins que arribem a una cruïlla de pistes( 1,96 qm), on hi ha un pal senyalitzador. Hem d´anar cap a la nostra dreta. Uns metres enllà, trobem una pista a la nostra esquerra, i la seguim, en direcció a Sant Baldiri.\nAnem en baixada per un camí; passem pel costat d´una barraca abandonada( 2,23 qm), seguint les marques del GR, en direcció SE( sud-est). El camí es fa ample i agradable; mes endavant arribem a una nova cruïlla de camins, on hi ha un senyal( 2,49 qm); a la dreta veurem restes d´una construcció.\nAnem per una torrentera, fins que arribem a l´ermita.\nErmita de Sant Baldiri( 00.40 hores)( 2,71 qm)( alçada 125 metres).\nArribem a aquesta ermita, que va ser objecte d´una qüestionable rehabilitació en una part. Hi ha una petita zona on podem descansar una mica, així com un plafó informatiu.\nSeguim camí avall, en direcció de les marques del GR i Itinerannia. De seguida, el camí comença a fer pujada, per una zona boscosa, però torna a fer baixada, fins que creuem un torrent( 3,57 qm), i seguim les marques del GR en pujada fins que arribem poc després a la cruïlla amb l´entrada al mas Paltre.\nCruïlla Mas Paltre( 1.05 hores)( 3,73 qm)( alçada 134 metres).\nPer aquest lloc, hi tornarem a passar a la tornada. Per tant, repetirem aquesta recorregut. En aquesta cruïlla, trobem un senyal. Ara seguim per la nostra esquerra, en baixada, passant entremig d´unes fileres d´arbres. Ja no seguim cap marca fins arribar a cala Taballera.\nEl camí ha fet baixada, però farà una lleugera pujada. Deixem l´entrada al mas Paltre, i anem ja per una zona al descobert amb bones perspectives de les muntanyes properes. Cada vegada ens anem apropant a la façana marítima, fins que trobem un pal senyalitzador( 5,41 qm), des d´on tindrem esplèndides vistes de la zona de cala Taballera i la costa.\nSeguirem el rastre d´un corriol, en baixada, força pedregós; haurem de passar per una zona pedregosa, on cal anar en compte els dies humits. Arribem a una pineda, i ja som a la part baixa de la cala. Veiem el refugi a la nostra esquerra, i de seguida som a nivell de mar.\nCala Taballera( 1,50 hores)( 6,05 qm)( alçada 0 metres).\nEs una cala força ampla, una mica pedregosa. Podem trobar acomodament en algun lloc per descansar i fer un bany, si volem. Des de la cala, farem camí de tornada per l´altra banda. Ens hem de situar al mig de la cala. Veurem que hi ha una zona humida o bassal( pot estar sec) on acaba la riera de cala Taballera. Si donem l´esquena al mar, haurem de seguir en direcció SE-S( sud-est sud), pujant per un turonet, seguint un rastre de corriol, que podem endevinar.\nEl corriol va pujant de manera decidida, per un terreny pedregós. A mida que guanyem alçada, podem tenir esplèndides vistes de la cala. Arribem a una cruïlla de camins, i anem per la dreta, fins que arribem a la carena. Veurem a una certa distància mas Birba.\nUna mica mes endavant passem a una certa distància del corral del mas. Trobarem un parell de caminets a la nostra dreta, que van al mas, però seguirem pel camí principal.\nUna mica mes endavant, tornem a trobar marques del GR, fins que arribem a una cruïlla de camins.\nCruïlla GR( 2.30 hores)( 8,24 qm)( alçada 145 metres).\nTrobem un senyal molt curiós i fotogènic, així com senyals del GR-Itinerannia i de la Marxa de Resistència. Hem d´anar a la nostra esquerra, per un corriol amb vegetació baixa. Passem pel costat de barraques de pedra seca.\nEl camí fa una baixada accentuada; creuem un torrent sense cap complicació( 9,21 qm); anem entremig de les muntanyes, fins que tornem a fer pujada, i creuem un altre torrent( 9,36 qm); el camí torna a fer pujada, fins que arribem a una pista, que seguim cap a la nostra dreta.\nA la nostra esquerra i a certa distància, veurem les restes del mas Alfares, i davant nostre, ja veiem les restes del mas Vell, per on passarem poc després.\nTrobem el senyal AE3, d´Itinerannia, abans d´arribar al mas. Seguirem la pista en baixada, en direcció al mas Paltre.\nCruïlla mas Paltre( 3.25 hores)( 10,92 qm)( alçada 134 metres).\nJa havíem passat per aquest lloc, al punt 03. Ara només resta desfer el camí de l´anada.\nPort de la Selva-Carrer Empordà, part superior( 4.25 hores)( 14,63 qm).\nSortida amb una certa exigència física i que ens permet conèixer una part del litoral de Port de la Selva, i aprofitar per visitar aquesta vila, amb una badia esplèndida.\nWikiloc track: https://es.wikiloc.com/rutas-senderismo/port-de-la-selva-a-cala-taballera-33783787\nCartografia: Alt Empordà, Editorial Alpina. 1:25.000.\nPuerto de la Selva, 17489, Girona, España\nTags: Alt Empordà, Costa Brava, GR 11, Itinerannia, Parcs Naturals, Patrimoni arquitectònic, Rutes senderisme. Bookmark the permalink.\nPrevious post ← Ruta 73. Sant Joan de les Abadesses a Ogassa.\nNext post Ruta 75. Santa Pau a Sant Julià del Mont. →


Publicat el Dimecres, 25 abril 2018 23:12 Escrit per Ajuntament de Cassà de la Selva\nÉs el tercer any consecutiu que l'Ajuntament de Cassà obté aquest reconeixement atorgat per un grup de recerca de la Universitat Autònoma de Barcelona.\nDinou municipis catalans han obtingut el reconeixement del 100% de transparència per la informació penjada als seus webs municipals.\nL'Ajuntament de Cassà de la Selva ha obtingut per tercer any consecutiu el reconeixement del 100% de transparència per la informació del web municipal (www.cassa.cat). A Catalunya han estat 19 els municipis que han obtingut la valoració del 100% de transparència feta per l'Informe Infoparticipa que elabora i atorga el Laboratori de Periodisme i Comunicació per la Ciutadania Plural (LPCCP) de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB). Cassà i Llagostera han estat els dos únics municipis de les comarques gironines reconeguts amb el 100% de transparència.\nSobre el Segell InfoparticipaEl Segell Infoparticipa és un projecte desenvolupat pel Laboratori de Periodisme i Comunicació per la Ciutadania Plural (LPCCP) de la Universitat Autònoma de Barcelona i que des de l'any 2012 avalua la informació publicada als webs de les administracions públiques per promoure la millora de la transparència i la qualitat informativa.\nLa seva principal eina és el Mapa Infoparticipa, un mapa georeferenciat amb les fitxes corresponents de cada entitat en el qual es poden veure les puntuacions obtingudes i la informació que permet contrastar les dades de l'equip d'investigació amb la informació dels webs corporatius. El reconeixement del Segell Infoparticipa defineix uns criteris bàsics sobre la informació que s'ha de publicar i promou l'interès per millorar l'accés a la informació pública i el bon govern.


Con la selección actual se encuentran 48 informaciones. Mostrando de la 1 a la 20. Página 1 de 3\n27.06.2021\t Emilio Laguna Lumbreras\t Alimentación animal\t Catarroja\t De entrevista con Francisco Ferrer (n. 1929, Catarroja, Valencia, agricultor) en diciembre de 2004. Texto en valenciano y entre corchetes, traducción al castellano. “És una mata molt forta, no cria poll. La branqueta és molt dura, l’ovella no se la menja si no és un brot molt tendre; la cabra sí ...que es menja el que siga, però prefereix sempre la fulla, perquè el tronquet el fa molt dur. Les bajoques cal collir-les menudes, si pot ser de mig pam o menos, quan el gra estiga encara verd. Si creixen més ja es fan molt dures, corretjoses.” [Es una mata muy fuerte, no cría pulgón. El tallo es muy duro, la oveja no se lo come si no es un brote muy tierno; la cabra sí que se come lo que sea, pero prefiere siempre la hoja, porque el tallo lo hace muy duro. Las legumbres hay que cosecharlas jóvenes, si puede ser de medio palmo o menos, cuando la judía esté todavía verde. Si crecen más ya se hacen muy duras, correosas.]\n24.04.2021\t Emilio Laguna Lumbreras\t Cómo reconocerla\t Catarroja\t De entrevista con Francisco Ferrer (n. 1929, Catarroja, Valencia, agricultor) en diciembre de 2004. Texto en valenciano y entre corchetes, traducción al castellano. “Les nostres sempre fan la flor blanca. Les he vistes a tot el terme i també a Silla, a Picassent, a Paiporta, a tots els termes de ...la marjal i de camí de València, i sempre són totes igual. [Las nuestras siempre hacen la flor blanca. Las he visto en todo el término (Catarroja) y también en Silla, en Picassent, en Paiporta, en todos los términos del marjal y de camino a València, y siempre son todas iguales.]\n24.04.2021\t Emilio Laguna Lumbreras\t Comercialización\t Catarroja\t De entrevista con Francisco Ferrer (n. 1929, Catarroja, Valencia, agricultor) en diciembre de 2004. Texto en valenciano y entre corchetes, traducción al castellano. “Si la trobes al mercat és perquè els verdulers són llauradors i l’han collida al seu camp. És igual que quan trobes la carabasseta ...de pera del terreny, sols la ven el qui la cria” [Si la encuentas en el mercado es porque los verduleros són agricultores i la han recogido en su campo. Es igual que cuando encuentras el sayote del terreno, solo lo vende quien lo cría]\n24.04.2021\t Emilio Laguna Lumbreras\t Uso medioambiental\t Catarroja\t De entrevista con Francisco Ferrer (n. 1929, Catarroja, Valencia, agricultor) en diciembre de 2004. Texto en valenciano y entre corchetes, traducción al castellano. “Deien que fa bona la terra, com les altres fesoleres. On s’havia plantat un any, tot el que es ficara anava bé” [Dicen que hace bu...eno el suelo, como las demás judías. Donde se había plantado un año, todo lo que se pusiera crecía bien]\n24.04.2021\t Emilio Laguna Lumbreras\t Industria y artesanía\t Catarroja\t De entrevista con Francisco Ferrer (n. 1929, Catarroja, Valencia, agricultor) en diciembre de 2004. Texto en valenciano y entre corchetes, traducción al castellano. “La mata és correjosa, de vegades s’usava la tija mig seca per al lligam, si no en tenies l’espart a mà, per als encanyats de les to...maqueres i les bajoquetes” [La mata es correosa. A veces se usaba el tallo medio seco como atadura, si no tenías a mano el esparto, para los encañados de las tomateras y las judías]\n24.04.2021\t Emilio Laguna Lumbreras\t Uso ornamental\t Catarroja\t De entrevista con Francisco Ferrer (n. 1929, Catarroja, Valencia, agricultor) en diciembre de 2004. Texto en valenciano y entre corchetes, traducción al castellano. “Creix emparrat i fa una mata molt densa, ajuda a fer el tancat, però només el temps que està viva. A les tanques fa també d’adorno ...si no hi havia més plantes, com una planta trepadora, les flors són boniquetes ” [Crece emparrada y hace una mata densa, ayuda a hacer cercas, pero solo mientras está viva. En las cercas hace también de ornamental, como si fuera una planta trepadora, las flores son bonitas]\n24.04.2021\t Emilio Laguna Lumbreras\t Recolección\t Catarroja\t De entrevista con Francisco Ferrer (n. 1929, Catarroja, Valencia, agricultor) en diciembre de 2004. Texto en valenciano y entre corchetes, traducción al castellano. “Es cull la bajoca molt tendra. Si es fa encavant, la bajoca costa molt d’arrancar de la mata, millor collirla amb tisores o amb la ...navalla de podar” [Se recolecta cuando la legumbre está muy tierna. Si se hace más tarde, cuesta mucho de arrancar de la mata, mejor recolectarla con tijeras o con la navaja de podar]\n24.04.2021\t Emilio Laguna Lumbreras\t Cultivo\t Catarroja\t De entrevista con Francisco Ferrer (n. 1929, Catarroja, Valencia, agricultor) en diciembre de 2004. Texto en valenciano y entre corchetes, traducción al castellano. “Es té que ruixar quan es colga la llavor, i uns dies després, hasta que surt de terra la mata amb les fulletes. Primer són dos gran...s, com si foren corets. Després ja ixen les bones, amb tres fulletes. No cal guiar-la sobre les canyetes, ella a soles s’enfila i s’enrama. Tampoc cal podar-la.” [Se tiene que regar cuando se siembra la semilla, y unos días después, hasta que sale de tierra la mata con las hojas. Primero son dos grandes, como si fueran corazones. Después ya salen las buenas, con tres hojuelas. No hay que dirigirla sobre las cañas, ella sola trepa y se enrama. Tampoco hay que podarla.]\n24.04.2021\t Emilio Laguna Lumbreras\t Cultivo\t Catarroja\t De entrevista con Francisco Ferrer (n. 1929, Catarroja, Valencia, agricultor) en diciembre de 2004. Texto en valenciano y entre corchetes, traducción al castellano. “Cal fer un clot fondo com d’un pam per a colgar el fesol, sobre terra bona, al costat de les sèquies o prop de l’aigua. No cal adob...ar la terra si ja és bona. Però, si es cultiva de novella, cal ficar fem madur al clot un temps abans i mesclar-lo amb la terra. De tota manera si es deixa morir la mata d’un any a l’altre, de la llavor en terra també ixen, sense haver de colgar-les. Que la terra siga negra, de tarquim o molt adobada de molts anys. Si té arena, millor encara- És una planta molt senyoreta, no creix bé al terra dura. La llavor s’ha de colgar a la voreta de l’hort, prop de la séquia o del motor de rec, on puga enramar-se i tinga l’aigua prop. Si no té puesto per fer-ho, cal fer-li un encanyís, com a les tomaqueres, però més fort, perquè la mata es fa molt gran i pesa molt.” [Hay que hacer un hoyo hondo como de un palmo para cubrir la judía, sobre tierra buena, junto a las acequias o cerca del agua. No hace falta abonar el suelo si ya es bueno. Pero si se cultiva por primera vez, hay que añadir estiércol maduro al hoyo, mezclándolo con la tierra. De todos modos, si se deja morir la mata de un año al otro, de la semilla en tierra también salen, sin tener que sembrarlas. La tierra ha de ser negra, de lodo de acequia o muy abonada de muchos años. Si tiene arena, mejor. Es una planta muy señorita, no crece bien en el suelo duro. La semilla se tiene que sembrar en el borde del huerto, cerca de la acequia o del motor de riego, donde pueda enramarse y tenga el agua cerca. Si no tiene sitio para hacerlo, hay que hacerle uno encañado, como las tomateras, pero más fuerte, porque la mata se hace muy grande y pesa mucho]\n24.04.2021\t Emilio Laguna Lumbreras\t Cultivo\t Catarroja\t De entrevista con Francisco Ferrer (n. 1929, Catarroja, Valencia, agricultor) en diciembre de 2004. Texto en valenciano y entre corchetes, traducción al castellano. “D’un any a l’altre no cal colgar la llavor, de les que cauen a terra elles ja es crien. Però si no, cal guardar-se unes poques que ...es deixen madurar a la mata l’any anterior. Abans de sembrar-la, el fesolet cal ficar-lo en aigua un o dos dies, hasta que s’ha unflat. Per plantar-la, millor cara a l’estiu, allà al maig o juny. Si es planta abans, fa flor i bajoca més tempranera, al setembre, quan més se la mengen els cucs. Plantant-la tard, ella fa la flor a la tardor, a octubre i novembre, quan ja n’hi ha menys cucs. Els cucs van a soles al gra. Són molt menudius, cada cuc va a un gra distint. No molesta per menjar-se la bajoca, quan s’obri se lleven les llavors verds roïnes i ja está.” [De un año al otro no hay que sembrar la semilla, de las que caen al suelo ellas ya se crían. Pero si no, hay que guardar unas pocas que se dejan madurar en la mata el año anterior. Antes de sembrar la semilla hay que dejarla en agua uno o dos días, hasta que está hinchada. Para plantarla, mejor cara en verano, allá en mayo o junio. Si se planta antes, hace flor y legumbre más tempranera, en septiembre, cuando más se la comen las orugas. Plantándola tarde, ella hace la flor en otoño, a octubre y noviembre, cuando ya hay menos oruga. Las orugas van solo a la semilla. Son muy pequeñas, cada oruga va a una judía. No molestan para comerse la vaina, cuando se abre se quitan las semillas verdes malas y ya está]\n24.04.2021\t Emilio Laguna Lumbreras\t Uso combustible\t Catarroja\t De entrevista con Francisco Ferrer (n. 1929, Catarroja, Valencia, agricultor) en diciembre de 2004. Texto en valenciano y entre corchetes, traducción al castellano. “La mata seca d’un any a l’altre, millor usar-la per a encendre el foc.” [La mata seca de un año al otro, mejor usarla para encend...er el fuego]\n24.04.2021\t Emilio Laguna Lumbreras\t Alimentación humana y recetas\t Catarroja\t De entrevista con Francisco Ferrer (n. 1929, Catarroja, Valencia, agricultor) en diciembre de 2004. Texto en valenciano y entre corchetes, traducción al castellano. “Es plantaven al peu de les casetes del motors de l’arrossar perquè aixina els caçadors les tenien a mà per a fer l’arròs de cacera ...de la marjal. Es feia tot junt amb les verdures de l’arròs en perol, i se li afegia la cacera d’eixe dia (pato, fotxa o el que s’haguera caçat). El perol es feia 3 o 4 hores o més. Com la caça del pato acabava prompte, hi havia tot el matí per a fer el perol, perquè la carn de la cacera és sempre molt dura. Per a l’arròs no calia la bajoca tan tendra, com es feia prou d’hores al foc podien posar-se bajoques una miqueta més madures, però que el gra estiguera verd, no fent-se ja negre.” [Se plantaban al pie de las casetas de los motores del arrozal porque así los cazadores las tenían a mano para hacer el arroz de caza del marjal. Se hacía todo junto con las verduras del ‘arroz en perol’, y se le añadía la caza de ese día (pato, focha o lo que se hubiera cazado). El perol se hacía 3 o 4 horas o más. Como la caza del pato acababa temprano, había toda la mañana para hacer el perol, porque la carne de caza es siempre muy dura. Para el arroz no hacía falta el fruto tan tierno, como se hacía bastante de horas al fuego podían ponerse las legumbres un poco más maduras, pero que la judía estuviera verde, no haciéndose aún negra.]\n24.04.2021\t Emilio Laguna Lumbreras\t Cómo reconocerla\t Catarroja\t “La floreta la fan sempre blanca com la neu. Quan érem nanos a voltes les collíem per menjar-se el culet de la flor, que estava dolç, com les de les acàcies. No feien a penes olor”. [La flor la hacen siempre blanca como la nieve. Cuando éramos chiquillos a veces las cogíamos para comerse la base ...de la flor, que estaba dulce, como las de las acacias. No hacían apenas olor.]\n24.04.2021\t Emilio Laguna Lumbreras\t Cómo reconocerla\t Catarroja\t De entrevista con Francisco Ferrer (n. 1929, Catarroja, Valencia, agricultor) en diciembre de 2004. Texto en valenciano y entre corchetes, traducción al castellano. “La llavor és negra, amb una ungleta blanca molt bonica, com la de les faves però blanca del tot. Hi ha qui es menja les llavors, pe...rò no mereix la pena, són millor les de les fesoleres, tant siga la bajoqueta*, com la de careta o del garrofó. Del flamenc cal menjar-se la bajoca tendra. com a les bajoquetes*.” [La semilla es negra, con una uña blanca muy bonita, como la de las habas pero totalmente blanca. Hay quién se come las semillas, pero no merece la pena, son mejor las de las habichuelas, tanto sea la bachoqueta*, como la de careta o del garrofón. Del fríjol flamenco hay que comerse la vaina tierna, como las bachoquetas*.] *Variedad Bobby (legumbre fina y alargada, de sección esférica) de la judía común, Phaseolus vulgaris\n24.04.2021\t Emilio Laguna Lumbreras\t Alimentación humana y recetas\t Catarroja\t De entrevista con Francisco Ferrer (n. 1929, Catarroja, Valencia, agricultor) en diciembre de 2004. Texto en valenciano y entre corchetes, traducción al castellano. “Es menja la bajoca encara tendreta, ans que el fesol. Abans de bullir-la cal llevar-li el nervi, que és molt fort. Es trosseja com... la ferradura*, i s’afegeix al caldo per a fer l’arròs o el bullit. Té un sabor fort. En cru fa una olor una mica a ranci, però ja fet al putxero té un sabor molt bo. Cal bullir-la molt perquè la corfa de la bajoca és molt dura, més que la dels garrofons o les ferradures, que se li semblen per l’aspecte.” [Se come la vaina todavía tierna, más que la judía. Antes de hervirla hay que quitarle el nervio, que es muy fuerte. Se trocea como la herradura*, y se añade al caldo para hacer el arroz o el cocido. Tiene un sabor fuerte. En crudo hace un olor un poco a rancio, pero ya cocinada en el cocido/puchero tiene un sabor muy bueno. Hay que hervirla muy porque la piel del fruto es muy dura, más que la de los garrofones o las ferraduras, que se le parecen por el aspecto.] *Variedad Ferradura/Herradura o de legumbre plana y ancha de la judía común, Phaseolus vulgaris\n24.04.2021\t Emilio Laguna Lumbreras\t Alimentación humana y recetas\t Catarroja\t De entrevista con Francisco Ferrer (n. 1929, Catarroja, Valencia, agricultor) en diciembre de 2004. Texto en valenciano y entre corchetes, traducción al castellano. “Això és un cultiu molt antic, dels abuelos dels meus abuelos, ací a l’Horta i la marjal el tenim de tota la vida, però els llauraor...s ja no el cultiven. Surt on li va el terreny, on el tenien de sempre, perquè la gent jove ja no vol cuidar la mata.” [Esto es un cultivo muy antiguo, de los abuelos de mis abuelos, aquí en l'Horta y el marjal lo tenemos de toda la vida, pero los agricultores ya no lo cultivan. Sale donde le va el terreno, donde lo tenían de siempre, porque la gente joven ya no quiere cuidar la mata.]\n14.04.2021\t Josep Roselló (Llavors d'ací)\t Alimentación animal\t Benifaió\t Vicent Grau, de Benifaió, és venedor de verdures en mercats directes, ens comenta que a València, al mercat de Jesús, hi han dones majors que coneixen el fesol de motor, i quan el veuen en compren, inclòs per a congelar, ja que saben que no es troba amb facilitat. També ens diu que s'utilitza a l...a cuina de diverses formes, sempre aprofitant la beina verda jove, mai el gra. La beina s'utilitza com qualsevol altra bajoca, trencada en bollit, fregida amb pernil, o a la paella. De vegades, quan s'ha collit la beina de prou tamany, té un costat dur que cal llevar per que la resta quede tendra.\n14.04.2021\t Josep Roselló (Llavors d'ací)\t Dónde y cuándo se encuentra\t Rafelguaraf\t Pepe Andrés, de Rafelguaraf, comenta que es troba en llocs ben solejats, enramada a estructures com emparrats, valles, arbres secs. Creix amb molta facilitat buscant sempre la llum. El nom de "fesol de motor" ve de que és tradicional plantar alguna planta que done ombra davant el motor de reg per a... facilitar el treball en estiu. És de collita tardana, més que el garrofó, quan el dia es fa curt, a partir d'agost i setembre, dura fins que el fred para la planta.\n14.04.2021\t Josep Roselló (Llavors d'ací)\t Catalán\t Rafelguaraf\t En Rafelguaraf Pepe Andrés ens ha comentat que també s'anomena Orelal de burro, per la cella característica que té la llavor. Ell també utilitza el nom de Fesol de motor\n19.11.2017\t Emilio Laguna Lumbreras\t Nombres populares\t Alfafar\t Fesol flamenc, Fesol de motor


OK Diario aplaudeix Gabriel Rufián per un atac contra el President Puigdemont - XCatalunya.cat\nOK Diario aplaudeix Gabriel Rufián per un atac contra el President Puigdemont\nGabriel Rufián rep l’admiració d’Ok Diario\nEl President Carles Puigdemont està gaudint d’unes merescudes vacances. Durant aquest estiu, igual que ha passat a Catalunya, la vida parlamentària europea ha estat interrompuda i el President ha pogut gaudir d’una de les seves passions: la cuina. Ha elaborat un allioli que fa una pinta increïble. Veient la imatge ja ens podem imaginar que deu tenir un gust i una aroma increïbles.\nLa imatge ha provocat moltes reaccions a xarxes socials. Mentre alguns el felicitaven o li donaven ànims per seguir treballant a favor del país i de la independència, altres, com Gabriel Rufián, li recriminaven la seva actitud i, fins i tot, se’n reien d’ell. “Cal confiar”, deia un tuiraire. I el republicà compartia el missatge.\nQuè vol dir Rufián compartint aquest missatge? Se’n riu d’un usuari que confia en el President Carles Puigdemont? Deu confiar més en aquells que impulsen una taula de diàleg sense cap garantia d’èxit, sabent que és una pèrdua de temps i que no s’aconseguirà res amb aquestes negociacions.\nEl diari espanyol i espanyolista Ok Diario, dirigit pel periodista ultra Eduardo Inda, s’ha fet ressò d’aquest fet i ha aplaudit el polític autonomista, deixant clara la seva admiració cap a ell. “Se burla de Puigdemont”. A Espanya estan feliços per la divisió de l’independentisme i per aquest gir, ja no recent, d’ERC.\nCal confiar. pic.twitter.com/MBxiUlZmc1\n— Àlex (@alexsnclmnt) August 8, 2021\nTags: Gabriel Rufián, Ok Diario\n1 pensamiento sobre “OK Diario aplaudeix Gabriel Rufián per un atac contra el President Puigdemont”\nRetroenllaç: L'espanyolisme rabia contra el diputat Salvador Vergés per la llengua - XCatalunya.cat


FORMACIÓ D’ENTITATS: OBERTA LA INSCRIPCIÓ PER ALS CURSOS – Barberà del Vallès – Portal d'entitats\nFORMACIÓ D’ENTITATS: OBERTA LA INSCRIPCIÓ PER ALS CURSOS\nPublicat el 15 maig 2013 per admindiba — Sense comentaris ↓\nDes de l’Ajuntament s’ha organitzat una formació en WordPress per a representants d’entitats.\nInscripcions fins el dia 22 de maig de 2013, per correu electrònic participacio@bdv.cat i per telèfon 937297171, extensió 314.\nEl passat 7 de maig, a la presentació del Programa Municipal de Participació Ciutadana 2013, des de l’Ajuntament es va informar que la Diputació de Barcelona canvia l’aplicació del Portal d’Entitats i modernitza la plataforma de software cap a una plataforma de ‘ordpress a partir del dia 1 de juliol de 2013.\n‹ AULA “Assemblea”\nCAMPANYA D’EMÈRGENCIA PER A L’ALIMENTACIÓ INFANTIL A L’ESTIU ›


Muralles de Sant Llorenç de la Muga / Alt Empordà | Catalunya Medieval\nMuralles de Sant Llorenç de la Muga\nSituació: A la població de Sant Llorenç de la Muga (Alt Empordà) – Girona.\nÈpoca: Segle XIII - BCIN - Generalitat de Catalunya.\nEstat: En un relatiu bon estat. Algunes edificacions són de propietat privada. Aparcament als voltants.\nEn aquesta localitat es poden veure fins a tres tipus d’edificacions diferents:\nA més de les muralles, el castell i la torre de guaita.\nLocalització d’un sector de muralles: N 42 19 12 E 02 47 25 - Altitud:175 m.\nLa Torre de Guaita (Segle XVII), situada en un turó dalt del poble.\nEl nucli antic de Sant Llorenç de la Muga està situat a la banda de migdia del nucli urbà.\nEs tracta d'un nucli recentment arranjat, dels més destacats de la comarca.\nEstà format per un recinte fortificat de planta irregular, allargada.\nEls trams conservats que presenten més llargada són els costats de tramuntana, que conserva diverses torres, espitlleres i restes emmerletades, i migdia, aquest últim en paral·lel al riu i més degradat que l'anterior ja que moltes cases foren afegides al mur.\nEl sector de llevant és més curt que la resta i, a l'extrem de tramuntana, es conserven els vestigis del portal de Baix, el qual actualment forma un passadís.\nA ponent es conserva el portal de Dalt, de planta quadrada, amb restes de merlets i espitlleres allargades, i format per dos arcs de mig punt adovellats.\nAmbdós portals donaven accés a l'interior de la vila, travessant-la de llevant a ponent.\nEn general, els quatre sectors del recinte emmurallat esmentat conserven prous i evidents restes de fortificació com sageteres, espitlleres, merlets i torres.\nL'urbanisme del conjunt està estructurat mitjançant dues grans vies que el travessen d'est a oest.\nEs tracta de carrers de traçat rectilini, estrets i que en algun racó conformen petites placetes.\nLes cases situades dins l'antic recinte murat estan datades dels segles XVI, XVII i XVIII.\nEn general es tracta de grans casals de planta rectangular amb les cobertes de dues vessants, distribuïts en planta baixa i dos pisos.\nMajoritàriament presenten portals de mig punt adovellats i grans portes i finestres rectangulars, emmarcades amb carreus de pedra ben desbastats i les llindes planes.\nEstan bastides en pedra desbastada de diverses mides lligada amb morter i disposada d'una forma regular.\nMoltes d'elles han estat rehabilitades en els últims temps i d'altres presenten els paraments exteriors arrebossats i pintats.\nAl llarg del segle XVIII la població es desenvolupà gràcies a l'activitat menestral de paraires i cardadors.\nSota el regnat de Carles III, s'explotaren les mines de ferro i plom, fundant diverses fargues, com la Farga Reial de Sant Sebastià, dedicada a l'elaboració de munició.\nAl maig de l'any 1794 va ser destruïda pel general francès Pierre François Charles Augereau i les seves tropes, en la Batalla de Sant Llorenç de la Muga, durant la Guerra Gran.\nLes ruïnes d'aquesta fosa estan cobertes actualment pel pantà de Boadella.\nEls elements més destacats del nucli són el Castell medieval de Sant Llorenç, amb les diferents torres, portals i trams de muralles de la fortificació, l'Església romànica de Sant Llorenç i els diferents carrers i cases d'origen medieval i d'època moderna.\nAlgunes vistes de la vila.\nPublicat el 5 novembre 2011 per Ricard\tdins de Alt Empordà amb l`etiqueta Bé Cultural d'Interès Nacional, Catalunya, Edificació segle XIII, Girona, Muralles, Safaretjos .


La Marató de TV3 està amb Fundació Futur – Fundació Futur\nLa Marató de TV3 està amb Fundació Futur\nA finals de maig, la Fundació Marató TV3 va impulsar una marató extraordinària contra la pobresa. La Fundació Futur va presentar un projecte, Menja Futur, pel màxim import possible (250.000€) per poder obrir a Barcelona i les seves rodalies 4 locals a on vendre menjar, amb un preu social, per a persones amb dificultats i gent gran. Divendres passat la Directora de la Marató ens va comunicar que el nostre projecte era aprovat en la seva totalitat. Ara tenim el repte de fer realitat la nostra proposta, però abans volíem compartir amb vosaltres l’alegria d’aquesta resolució i agrair-vos el vostre suport. Al compartir feina amb nosaltres feu possible que el nostre projecte social es pugui consolidar pel que desitgem que seguiu amb nosaltres aquesta nova iniciativa social per treballar per un Futur millor.


4: Gujarat: terra de lleons i herois - Recerca en Accio\n14 novembre 2011 | Arts i Humanitats, Post de projecte\nLa nostra recerca es desenvolupa al Gujarat, un dels 28 estats que formen l’Índia. Aquí és on passem la majoria del temps que estem a l’Índia, i amb el temps ens hem fet a la seva gent, els seus paisatges i les seves olors. Ara volem que vosaltres també hi conegueu una mica la nostra segona residència.\nGeografia del Gujarat\nAl primer missatge que vam publicar (08/11/2011) hi trobareu un mapa on es poden veure els principals accidents geogràfics del Gujarat. Aquest estat està situat al nord-oest de l’Índia, a la vora del mar Aràbic. Al nord i a l’est el Gujarat fa frontera amb altres tres estats de l’Índia: Rajasthan, Madhya Pradesh i Maharashtra. Al nord-oest fa frontera amb la regió de Sindh, al Pakistan.\nAquesta situació geogràfica fa del Gujarat una regió on l’Islam (particularment el sufisme) ha estat important històricament gràcies al contacte amb gent de Pèrsia i Aràbia. El jainisme i el sikhisme també tenen cabuda al Gujarat, però, en qualsevol cas, la religió majoritària avui dia és l’hinduisme.\nEl Gujarat es divideix en tres regions: l’illa de Kachchh, la península de Saurashtra i la zona continental. Kachchh està delimitada al nord per les Ranns, dues zones pantanoses d’aigua salada que s’emplenen durant el monsó (de juny a setembre), aïllant aquesta zona de la resta del Gujarat. Al nord són les muntanyes Aravalli, amb pics que superen els 1.700 m.\nLa majoria del Gujarat és àrid o semiàrid, malgrat que cap al sud les precipitacions són més abundants. A l’estiu les temperatures màximes sobrepassen els 40 °C, i durant el monsó la humitat és extrema. A l’hivern les temperatures són suaus, rarament per sota dels 10°C.\nDeixant de banda Àfrica, Gujarat és l’únic lloc del món on es poden trobar lleons al seu hàbitat natural, en concret el lleó asiàtic. A més a més s’hi troben lleopards, antílops, rucs salvatges, flamencs, pelicans i moltes, moltes serps. Com a la resta de l’Índia, l’animal més comú és la vaca, un animal sagrat per a l’hinduisme i, per tant, molt respectat a tot el país. És normal veure vaques entorpint el trànsit enmig d’una gran ciutat o menjant a la vora d’un camí rural.\nHistòria del Gujarat\nLa història del Gujarat comença fa milers d’anys amb grups de caçadors-recol·lectors i agricultors que van ocupar aquest territori abans (i probablement també a la mateixa vegada) que la civilització de la Vall de l’Indo. Després de l’ocàs de la civilització de la Vall de l’Indo (de la qual ja parlarem un altre dia), es van succeir una sèrie de dinasties hinduistes/budistes fins a la conquesta dels musulmans al segle XI. Gujarat va romandre un sultanat independent o depenent del Sultanat de Delhi (sempre sota els musulmans) fins a l’eclosió de l’imperi mogol a la fi del segle XVI, que va dominar el subcontinent indi fins al segle XVIII.\nL’arribada dels britànics i el seu assentament durant el segle XIX van marcar una fita importantíssima a la història de l’Índia. Als britànics hem d’agrair la gran xarxa de ferrocarrils que connecten l’Índia, però també moltes de les desigualtats i conflictes socials presents encara avui dia.\nA mitjans del segle XX, moviments independentistes van sorgir per tot el món en resposta al colonialisme europeu. L’Índia no va ser una excepció i va esdevenir independent el 1947. Un petit gran personatge nascut al Gujarat (considerat un heroi i pare de la pàtria a l’Índia) va ser un dels grans protagonistes en el procés d’independència de l’Índia. Endevineu de qui parlem?


Vocabulari - Llista de definicions - CROAT.Community\nTermes generals més utilitzats en el món de les monedes digitals i el trading.\nTota moneda digital que no sigui el Bitcoin. CROAT és un altcoin com pot ser Litecoin, Monero.\nATAC DEL 51%\nQuan més de la meitat del poder de còmput de la blockchain és controlada per un únic agent, aquest pot realitzar transaccions malicioses contra la xarxa.\nPaquet de dades que conté transaccions que es registren dins la blockchain.\nUn blockchain (o cadena de blocs) és un sistema que emmagatzema una còpia de tot l’historial de transaccions a la xarxa Croat. Periòdicament, s’agrega al blockchain un nou bloc amb l’última informació disponible sobre transaccions. Aquesta cadena permet a la xarxa verificar i validar la quantitat de diners en els comptes (moneders) i fer-la resistent als atacs i als intents de centralització.\nLa primera moneda digital basada en tecnologia blockchain. Va ser creada per una persona o grup de persones sota el pseudònim de Satoshi Nakamoto.\nEl CROAT és una criptomoneda digital que opera en un estàndard de valor basat en la comunitat utilitzant xarxes P2P (peer-to-peer) com a mitjà per realitzar transaccions. En lloc de tenir una autoritat central per determinar el valor de la moneda, el seu valor està determinat pel nombre de productes i serveis que la gent està disposada a comprar o vendre usant Croat. Els Croats tenen un valor global, per la qual cosa poden ser utilitzats a qualsevol país, en qualsevol moment. Croat també és de codi obert; la seva arquitectura és pública, ningú posseeix ni controla el Croat i qualsevol hi pot participar.\nCroatCore és un moneder / miner de la moneda virtual Croat. Realitza un seguiment de tots els Croat que ha enviat i rebut i li permet gastar Croat amb comoditat. CroatCore també serveix per fer mineria de la moneda.\nActe realitzat pels miners que verifica una transacció i l’afegeix a la blockchain.\nConjunt de dades que permet accedir a la moneda digital en un moneder. Serveix com a contrasenya que s’ha de mantenir ocult d’altres persones.\nClau que s’utilitza per xifrar una transacció en la xarxa de blockchain.\nOcorre quan tots els participants de la xarxa es posen d’acord en una cadena de transaccions, el que assegura que tots els nodes tenen una còpia exacta del mateix registre.\nCOMISSIÓ DE TRANSACCIÓ\nComissió o tarifa que es paga als miners per processar una transacció amb moneda digital.\nConjunt de caràcters alfanumèrics que s’usa per enviar i rebre fons en les transaccions d’una xarxa de moneda digital.\nProcés de reducció de l’ús o necessitat d’intermediaris. En el context del blockchain, es refereix a la reducció de la necessitat de terceres parts intermediàries per a la validació i facilitació de transaccions.\nOcorre quan un actiu digital és gastat més d’una vegada.\nEina en línia que serveix per visualitzar transaccions en el blockchain.\nLa fungibilitat és una simple propietat dels diners, de tal manera que no hi hagi diferències entre dues quantitats del mateix valor. Si dues persones volguessin intercanviar un bitllet de 10 i dos de 5, llavors ningú perdria. No obstant això, suposem que tothom sap que el bitllet de 10 va ser utilitzat anteriorment en una acció il·legal i està marcat. L’altra persona faria el canvi? Probablement no, fins i tot si la persona amb el 10 no té res a veure amb l’acció il·legal. Això podria ser un problema, perquè el receptor de diners necessitaria comprovar constantment els diners que està rebent para no acabar amb diners “bruts”. Croat és fungible, la qual cosa significa que la gent no necessita passar per aquest esforç.\nLa mineria és el procés mitjançant el qual la informació sobre una transacció distribuïda dins de la xarxa Croat és validada i afegida al blockchain (cadena de blocs). Els miners són recompensats per totes les transaccions que processen. Hi ha tarifes associades a totes les transaccions que validen i inclouen en un bloc.\nLa mineria és un procés que pren temps i es fa cada vegada més difícil a mesura que passa el temps i s’afegeixen nous blocs a la cadena de blocs (blockchain), així com a més i més usuaris a la xarxa Croat. És una espècie de competència. D’una banda, al principi, amb pocs usuaris, pot ser molt fàcil obtenir grans quantitats molt ràpidament. Aquestes quantitats disminuiran en el temps. D’altra banda, com més miners hi ha, més gran i fort és el sistema Croat, la qual cosa condueix a un major valor de la moneda.\nCòpia del registre operat per un ordinador de la xarxa.\nRegistre mantingut per un agent central.\nRegistre on les dades estan emmagatzemades en una xarxa de nodes descentralitzats.\nRECOMPENSA DEL BLOC\nPagament en CROATS que la xarxa atorga a un miner que va calcular amb èxit el hash d’un bloc.


Inici Croàcia El moviment ústaixa\nEl feixisme croat: Hrvatska Stranka Prava\nAnte Pavelic, el dictador croata que va superar cruelment a Hitler. Fotografia: http://www.memoiresdeguerre.com/\nEl moviment Ústaixa (“insurgent”), la forma més intransigent del nacionalisme croat, va sorgir a conseqüència de les condicions de centralització i opressió del poble croat en mans de la corona sèrbia a la Iugoslàvia del període d’entreguerres. El seu fundador, Ante Pavelić, era un jove advocat i antic dirigent del moviment nacionalista croat, el Partit Croat del Dret (Hrvatska Stranka Prava).\nEl 1929, quan Alexandre I de Iugoslàvia va imposar una dictadura fèrria, Pavelić va decidir que calia una organització més militant, perquè el partit croat majoritari, el Partit Camperol, era essencialment moderat. Així, doncs, va formar la Ustaša Hrvatska Revolucionarna Organizacija (“Organització Revolucionària Croata Insurgent” o UHRO), la qual encapçalaria la lluita militant i armada. Altres nacionalistes, més moderats, van crear una milícia nacional clandestina de més gran envergadura, Hrvatski Domobran (“Defensa de la Pàtria Croata” o HD), a més a més d’un front comú de partits croats, la Unió Croata (HS), amb la qual Pavelić va col·laborar fins al 1936.\nEl 1932 i en el seu paper de poglavnick, és a dir, dirigent dels ústaixes, Pavelić va redactar una Carta de principis. Hi afirmava que la fita a assolir era la independència de l’Estat croat, per mitjà d’una insurrecció armada del poble croat, encapçalada pels ústaixes, els quals governarien el nou Estat, una Gran Croàcia que inclouria Dalmàcia i una gran part de Bòsnia.\nAnte Pavelic líder dels ústaixes fent la salutació feixista. Fotografia: Interfoto\nIdeologia ústaixa: el camperol croat\nLa identitat catòlica tenia una gran importància, encara que els ústaixes no eren un moviment catòlic o clerical. Oferien una mística nacional segons la qual Croàcia era un baluard històric de l’Occident cristià: contra els nòmades orientals, primer; després, contra els invasors turcs i, ara, contra la tirania oriental “eslava” i contra el comunisme. Així, doncs, subratllaven les virtuts guerreres i la necessitat de lluitar, basant-se en la identitat única i la superioritat dels croats sobre els serbis i altres pobles “orientals”. Quan a l’estructura social, el poble guerrer croat era considerat camperol, per la qual cosa l’Estat futur s’hauria de fonamentar en la classe camperola. La norma social seria la zadruga camperola i semicol·lectivista, que havia d’alçar-se sobre les bases d’un nou sistema econòmic, essencialment anticapitalista, encara que reconegués la propietat privada.\nMés endavant hom va plantejar una teoria racial, segons la qual els croats eren alhora “occidentals” i “gòtics”, i no “orientals” i “eslaus”. Això no obstant, el racisme ústaixa, no era exclusivament biològic i, al principi, incloïa —sota les mateixes condicions— els serbis que havien residit llarg temps a Croàcia i que acceptessin el catolicisme, i també els bosnians musulmans. El concepte bàsic —si més no als primers anys— era més aviat cultural i ètnic, semblant a la teoria “racial” italiana, que no pas biològic, segons la versió nazi. Cap a finals del primer decenni del moviment, el racisme croat es va anar convertint en antisemita.\nA principis del decenni de 1930, els ústaixes no arribaven als 2.000 afiliats (encara que disposaven de dues vegades més de seguidors entre els emigrats croats a l’hemisferi occidental) i no tenien una ideologia prou desenvolupada. El terrorisme que practicaven no era nou a Iugoslàvia, perquè l’Estat iugoslau i els seus aliats ja promovien la repressió i certes formes de terrorisme d’Estat, sobretot en el període 1928-1929, a més a més d’activitats terroristes iugoslaves a Itàlia.\nAcció directa: terrorisme contra l’estat iugoslau\nL’any 1931, els ústaixes van començar a posar en pràctica l’acció directa amb un seguit de bombes, col·locades a ponts i vies fèrries, i diversos atemptats contra policies iugoslaus. Però, la dictadura iugoslava no va tenir gaires problemes per reprimir aquest petit grup, i els seus agents van assassinar ústaixes i altres dirigents croats a l’estranger.\nFinalment, Pavelić i els seus seguidors van decidir d’eliminar el cap de l’Estat iugoslau. Col·ludits amb la IMRO, l’organització terrorista macedònia, tres agents de la Ustaša van ser còmplices directes dels activistes de la IMRO que, l’octubre de 1934, a Marsella, van matar el rei Alexandre I de Iugoslàvia i el ministre d’afers estrangers francès, Louis Barthou.\nLa mort d’Alexandre de Iugoslàvia va resultar el punt culminant de les activitats del moviment anteriors a la guerra, ja que Pavelić no va poder aconseguir que el Partit Camperol —la força majoritària de Croàcia— donés suport als seus plans violents. Per bé que el Partit Camperol va continuar reforçant la seva clandestina Domobran, practicava la resistència passiva.\n“Als primers anys, Pavelić havia intentat de convèncer els governs occidentals que una Croàcia independent fóra una força favorable a la pau i a l’estabilitat als Balcans”.\nEncara que, als primers anys d’existència, els ústaixes eren una organització terrorista i insurgent gens protofeixista, el 1936 Pavelić va trencar completament les relacions amb els croats moderats, i va fer un gir vers una posició més obertament feixista i antisemita. Ell mateix es va veure obligat a funcionar des de l’exili i a dependre de la generositat dels governs italià i hongarès; però la reacció a l’atemptat contra el rei comès el 1934 va provocar el tancament de les seus dels ústaixes a tots dos països.\nPoc temps després, el moviment s’havia acabat virtualment i 500 activistes ústaixes van ser empresonats a l’estranger, encara que sota condicions poc severes (235 a Itàlia, fins i tot Pavelić).\nL’exili a l’Alemanya nazi\nAls primers anys, Pavelić havia intentat de convèncer els governs occidentals que una Croàcia independent fora una força favorable a la pau i a l’estabilitat als Balcans, però força ústaixes cercaven la inspiració sobretot a la Itàlia feixista. En els anys 1936-1937, Pavelić, estant detingut, ja havia identificat completament el seu moviment amb un nou ordre feixista i nazi i el va alinear cada cop més amb una ideologia obertament feixista, barrejada amb un “agrarisme” romàntic i una forma croata de nacionalcatolicisme.\nMentrestant, el grup d’ústaixes exiliats a l’Alemanya nazi, encapçalat pel doctor Branimir Jelic, va fer tot el possible per dur el moviment en una direcció més racista, influïda pel nazisme. Després del Sporazum, o compromís, de 1939, segons el qual per primer cop els croats tindrien els mateixos drets i una representació igual a Iugoslàvia, la UHRO clandestina, amb, probablement, uns 30.000 o 40.000 afiliats (en una població croata de sis milions d’habitants) es va esforçar per incrementar les accions armades i altres formes de subversió.\nArticle anteriorEl rei del comunisme, el terratrèmol de 1977\nProper article“Treball, Família, Pàtria”\njoan s nov. 9, 2015\tAt\t15:52\nInteressant! Sempre m’han agradat les curiositats històriques dels altres països\nCèsar Sànchez nov. 9, 2015\tAt\t16:16


Natalie Portman està esperant el segon fill?\nNatalie Portman, de 35 anys d'edat, que no ha estat a la llarga paparazzi durant molt de temps, ha estat recentment vista caminant amb el seu fill Aleph, de 5 anys. Mirant el ventre rodó de l'estrella "Lleó", sembla que aviat tornarà a ser mare.\nSenderisme a la pizzeria\nCom qualsevol pare, Natalie Portman intenta passar més temps amb el seu fill. L'altre dia Aleph and Mom va anar a la pizzeria Mozza a Hollywood. Després de passar una hora allà, van sortir al carrer, on van ser capturats per periodistes, fent trets sensacionals.\nA Portman hi havia una roba discreta: pantalons texans i una samarreta blava Radarte per 95 euros. Portava sabatilles esportives còmodes i els ulls es van amagar amb ulleres de sol. A simple vista, és evident que Natalie, que destaca per la seva figura fràgil, s'ha recuperat notablement a l'abdomen. Els aficionats no dubten de l'embaràs de l'actriu guanyadora d'un Oscar i ja la feliciten amb la ràpida incorporació a la família.\nPortman i el seu marit, el coreògraf-director Benjamin Milpier, que es va reunir amb el grup de "Black Swan", no comenten aquesta notícia.\n17 estrelles que tenen uns pits molt petits, però no es fan ressò d'això.\nLes 15 millors fotos de celebritats que ningú ha vist fins ara\nNatalie Portman pot negar la ciutadania israeliana\nLa crisi del matrimoni\nLa notícia del segon embaràs de l'actriu va aparèixer en un context de rumors recents sobre problemes en les relacions entre cònjuges. Es rumorea que, havent perdut un treball de prestigi a l'Òpera de París, estava molest que Natalie era ara la principal infermera humida de la família. I quan va sentir que darrere de la seva esquena va ser anomenat "Mr. Portman", estava completament deprimit.\nClaudia Schiffer respondrà al tribunal per arbres veïns vessats\nLupita Niongo va denunciar l'assetjament sexual d'Harvey Weinstein a ella\nMostra de Victoria Beckham a Nova York: David Beckham va venir a donar suport a la seva dona\nAmics de James Franco preocupats per la reputació i la salut de l'actor després d'acusacions d'assetjament sexual\nPremiere teaser de la nova sèrie amb Sarah Jessica Parker\nL'anglès Matthew Goode jugarà en la sèrie basada en "Picnic on the Roadside"\nJanet Jackson està esperant el fill?\nTyrise Gibson i Charlize Theron coquetean en el set del nou "Forsage"\nEl transexual Chelsea Manning, després de servir a la presó, va aparèixer en un vestit de bany a les pàgines de Vogue\nBrad Pitt no va aconseguir la custòdia conjunta dels nens\nPaul McCartney va decidir tornar els drets sobre les cançons The Beatles\nInflor de les glàndules mamàries\nDieta fitness per a la pèrdua de pes\nBarret de Fedor\nLulia-kebab de la carn de boví\nDieta sueca: 5 opcions per a una ràpida pèrdua de pes\nMassatge anticel·lulític de l'abdomen\nCornises per a finestres\nCom fer una bomba de paper?\nMatrimoni del pressupost: com gastar un casament a un preu econòmic i inusual?\nQuè està de moda a l'estiu de 2016?\nAmb què portar una bossa blava?\nSelena Gomez va presentar una col·lecció per a l'entrenador i va decorar la portada d'InStyle\nGenerador de bombolles de sabó\nL'estrella de la sèrie de televisió "Doctor Quinn: Una dona metge" es va divorciar del seu marit\nAnàlegs de Josamycin\nFideus d'arròs: les millors receptes per a una varietat de plats deliciosos\nPèrdua de l'úter - tractament\nAmanida amb xoriço i formatge


Netflix corregeix l'error en el 5è episodi del cas Alcàsser\nNetflix ha estrenat el documentla de 'El caso Alcàsser' | Netflix\nLa plataforma audiovisual ha hagut de rectificar la informació presentada en l'últim episodi del documental del crim d'Alcàsser\nRedacció 31/07/2019 13:22h\nNetflix ha corregit l'error d'atribuir al Parlament Europeu, en lloc del Tribunal Europeu de Drets Humans, la derogació de la doctrina Parot en l'últim capítol de la sèrie 'El cas Alcàsser' que va ser denunciat per l'eurodiputada de C's a l'Eurocambra, Maite Pagazaurtundúa, el passat 18 de juliol.\nEl documental de la plataforma repassa la història i el tractament en els mitjans de comunicació del cas Alcàsser, que es remunta a novembre del 1992 quan tres adolescents de 14 i 15 anys d'aquesta localitat valenciana, Míriam, Toñi i Desirée, van ser segrestades, violades i assassinades. Els seus cossos van ser trobats el gener de 1993 en un paratge conegut com a la Romana, a Tous.\nPer aquests fets va ser condemnat a 170 anys de presó Miguel Ricart, que va sortir de presó el 2013 després de passar-hi 21 anys, després de desactivar-se la coneguda com a doctrina Parot. L'altre suposat autor d'aquest succés, Antonio Anglés, va fugir i figura en parador desconegut des de llavors. «És una bona notícia. Que una sèrie d'aquesta categoria i sobre un tema tan sensible incorri en un error d'aquest calibre ha de fer-nos reflexionar sobre el nostre nivell d'exigència sobre la informació», ha subratllat l'eurodiputada en un comunicat després de conèixer la rectificació per part de Netflix i Bambú Produccions.\nPagazaurtundúa lamenta que s'hagi assenyalat a l'Eurocambra com a responsable de la derogació de la doctrina Parot | Cedida\nEl documental analitza els límits de l'ètica en comunicació\nL'eurodiputada ha lamentat «l'error» d'assenyalar a l'Eurocambra com a responsable de la derogació de la doctrina Parot i relacionar-la amb «l'excarceració d'etarres i violadors, una cosa impossible» i, en paral·lel, la «confusió» que ha pogut crear la sèrie entre el públic que no sàpiga que el Tribunal Europeu de Drets Humans d'Estrasburg «no és una institució de la Unió Europea».\nPagazaurtundúa ha defensat que després de «comprovar aquest error, seria molt revelador que un equip de recerca analitzés el paral·lelisme entre les negociacions amb ETA i l'anul·lació de la doctrina Parot que va portar a l'alliberament immediat de desenes d'etarres, sense importar alliberar depredadors sexuals» i ha insistit que aquest tipus de documental «que indaga els límits de la deontologia i la moral en els mitjans de comunicació necessita informació doblement contrastada i real».\nNieves Herrero admet «l'error» del programa sobre els crims d'Alcàsser\nDescobreix les propietats màgiques de la ruda, una planta amb història\nViolació ETA C's


Marmot Forward Negre comprar i ofertes a Trekkinn\nCharcoal Heather Charcoal Heather Charcoal Heather\nDescripció Marmot Forward\nTHREAD Teles de les ampolles de plàstic reciclades Post Consumer a Haití\nPolièster reciclat per a assecat ràpid\nCotó per a la seva comoditat\nLogotip del centre de la part davantera\nMaterials: 50% polièster reciclat 50% cotó\nPes: 121,9 g de 0 lliures\nEsquena central: 63,5 cm\nTots els productes de muntanya de la categoria de Samarretes són d’una gran qualitat de fabricació i s’han ideat cuidats fins al més mínim detall. A trekkinn trobaràs tot el catàleg de Roba dona de Marmot. El preu de Marmot Forward és 36.45 $. Fent la compra obtens la garantia del preu més baix i pots fer el pagament en un entorn totalment segur. A més a més, t’oferim un servei d’entrega ràpida i eficient perquè ho rebis a casa ben aviat!\nCaracterístiques Marmot Forward\nTecnologias Marmot Forward\n$ 64.95 $50.95\n$ 42.02 $32.95


Eva Granados (PSC): "Tenim l'oportunitat de donar a Espanya un govern progressista"\nPublicat 31/12/2019 17:01CET\nLa portaveu del PSC en el Parlament, Eva Granados, ha celebrat aquest dimarts que hi hagi una "oportunitat de donar a Espanya un govern progressista i obert al dileg, i de sortir del bloqueig polític en qu s'havia situat la política".\nEn declaracions als mitjans, ha declarat que l'acord entre el PSOE i UP és "un bon acord que posa per davant la lluita contra les desigualtats, una transició ecolgica justa per combatre el canvi climtic i un aven en justícia social".\nRespecte a la decisió d'ERC de convocar el Consell Nacional per decidir la seva posició en la investidura, ha prioritzat que hi hagi acord, i ha lamentat "la reacció virulenta d'alguns partits polítics que reparteixen carnets de bons i dolents".\nEL GOVERN CATAL, "ESGOTAT"\nGranados ha declarat que el discurs de Cap d'Any del president de la Generalitat, Quim Torra, no va incloure cap proposta per a la ciutadania, la qual cosa demostra l'existncia d'un Govern "esgotat i d'un president que no té ni el suport del seu propi partit".\nHa opinat que Torra va oferir "una intervenció basada en la insolidaritat, la confrontació i les notícies falses", i que va perdre l'oportunitat de dirigir-se a tots els catalans.


Salut projecta una casa de naixements i la UIB oferirà un curs d’especialista en parts a casa\nUna mare amb el seu fill. Halfpoint\nPalmaL’Organització Mundial de la Salut (OMS) publicava, l’any 2018, una guia per a les cures en el procés de part perquè les dones tinguin una experiència positiva. Que “no només sobrevisquin si hi ha complicacions, sinó que també assoleixin el seu potencial de vida i salut”. Això es fa, apunta el document, amb una assistència “centrada en la dona i els nadons a través d’un enfocament holístic basat en els drets humans”. És a dir, un model que garanteixi parts i naixements amb mares informades i respecte a les seves decisions, cosa que fa anys que reclamen tant comares com associacions de dones.\nL’evidència demostra que per facilitar un part fisiològic l’espai és important. Per això hospitals com el de Son Llàtzer, Inca i Can Misses disposen d’una sala de part natural, amb banyera, llums regulables, pilotes i teles. Pròximament, s’acosta una altra passa cap endavant. La Conselleria de Salut projecta una casa de naixements a Mallorca, que, si es fes realitat, seria la primera d’aquestes característiques a l’Estat –fins ara les que hi ha són privades. Es tracta d’un espai amb un aspecte similar al d’una casa, però preparat –tant en professionals formats com recursos tècnics– per atendre parts naturals de baix risc (en què no hi ha cap patologia). És un model molt instaurat a països com Anglaterra o Holanda i que, a poc a poc, s’obre el camí a Espanya.\n“Amb la casa de naixements demostrarem que els espais de baixa intervenció són segurs per atendre dones sanes”, exposa la supervisora de la Unitat d’Hospitalització d’Obstetrícia de l’hospital Son Espases i presidenta de l’Associació Balear de Comares, Isabel Sampedro. Aquesta no només ha estat una demanda de les professionals, sinó també d’entitats com l’Associació Naixença pel part respectat. “Cada vegada les dones estan més informades i més empoderades, i volen un part normal”, diu Andrea Capó, comare autònoma i membre de l’associació.\nAixí i tot, el part amb epidural és el més comú. És una intervenció segura, “però pot suposar una cascada d’intervencions”, afirma Sampedro. Apunta que en el seu moment “va ser triomf, un dret accessible al 100%de les famílies, això no obstant se’ns ha donat una mica la volta”. Per què pot comportar més instrumentalització? “Perquè apaga el dolor i el dolor té el seu sentit: ajuda que el bebè es posicioni, activa els neurotransmissors necessaris per al part”, explica la comare. En el mateix sentit s’expressa Carmen Rubio, comare de l’Hospital d’Inca: “Del mal te n’has de fer amic, perquè et dona la possibilitat d’obrir-te, i si estàs ben acompanyada, la vivència del mal pot no ser de patiment”. A més, recorda que hi ha alternatives menys invasives per pal·liar el dolor com l’òxid nitrós (el gas de la rialla), l’aromateràpia o la banyera.\n"El dolor té el seu sentit: ajuda que el bebè es posicioni, activa els neurotransmissors necessaris per al part" ”\nIsabel Sampedro Supervisora de la Unitat d'Hospitalització d'Obstetrícia de l'hospital Son Espases\nPer la seva banda, Capó afegeix que amb l’anestèsia “les contraccions s’espaien entre si, llavors fa falta posar oxitocina sintètica per regular-les, i augmenta encara més les possibilitats de cesària o part instrumentats”, amb eines com els fòrceps o les ventoses. Les comares acompanyen per evitar aquesta cascada, per les seqüeles que poden deixar; estan relacionades amb tenir més risc de patir una depressió postpart, estrès posttraumàtic i problemes de lactància.\nCal dir que les Balears són de les comunitats que van més en la línia de garantir parts normals. Les xifres ho demostren. Per exemple, la taxa de cesàries a l’Arxipèlag l’any passat va ser del 17,5%, 4,3 punts per sota de la mitjana espanyola. A més, quatre dels set hospitals públics –l’Hospital de Manacor, Son Llàtzer, Can Misses i l’Hospital de Formentera– estan per davall del 15% de cesàries, el màxim que recomana l’OMS. En aquest sentit, Sampedro considera que no es tracta tant de parlar de taxa de cesàries o nombre d’intervencions, sinó si aquestes “estan ben indicades” i si la dona “ha tingut possibilitat per dilatar suficientment, si ha tingut l’ambient i acompanyament adequats”. També és important, afirma Rubio, com s’acompanyen: “Hi ha cesàries molt humanitzades, precioses. Es tracta de respectar un moment molt important de la vida de les famílies”.\nMalgrat les millores, queda camí per recórrer. Sampedro creu que “es podria escoltar més les dones i respectar més les decisions” perquè de vegades els hospitals “volen seguir els protocols estrictament i la família vol altres opcions i costa negociar”. Així mateix, apunta a la necessitat de reforçar l’atenció psicològica, tant prepart com postpart: “Hi ha moltes dones que tenen cesària per elecció, per què no investigam més per què no volen parir? Hi ha coses que es poden treballar”, continua.\nLa Universitat de les Illes Balears oferirà enguany un curs d’especialista en l’atenció al part i naixement a casa. Rubio sosté que és un pas endavant per superar l’estigma que encara pateixen les professionals i mares que trien aquesta opció. A banda de la feina a l’Hospital d’Inca, atén parts a casa, i assegura que els darrers anys han augmentat molt les peticions. Ella ha tingut dos dels tres fills a casa i es va formar i treballar vuit anys a Gal·les, on aquesta opció és molt comuna i està coberta per la seguretat social. En aquests països s’ha demostrat que, amb embarassos de baix risc i amb el seguiment de professionals formats i capacitats, el part a casa té els mateixos riscos que a l’hospital.\nPoder escollir on parir és un dret reconegut per l’OMS i el Tribunal Europeu de Drets Humans. Les tres comares coincideixen que s’hauria de garantir des de l’àmbit públic, perquè ara només poden accedir-hi les famílies que ho poden pagar. Sampedro pensa que la futura casa de naixements “pot ser el primer pas per després arribar al part a casa”. Les professionals posen l’èmfasi que el més important és que les dones rebin tota la informació i tinguin la possibilitat de donar a llum allà on –i com– se sentin més segures.\nEl ‘boom’ dels 80 i la manca de comares\nL’entrada dels parts als hospitals va fer davallar molt la mortalitat perinatal, “però els parts a casa d’ara no són com fa 100 anys”, aclareix Rubio. A Espanya, el boom de naixements dels vuitanta va coincidir amb una mancança molt important de comares, que atenien fins a cinc parts a la vegada. Això les duia a intervenir més per anar aviat. La formació era també molt intervencionista.\nparts naixements comares salut


Avui, a les 19:30, es presenta a ACVic el quart volum del projecte gràfic i literari Com una cadira, d'Adicciones Porquesí i Jordi Lafon. Hi trobareu textos d'Ernest Crusats Font, Marta Negre, Ramon Parramon Arimany, Àngela Segura, Carles Guerra Rojas, Lucia Royo, Pep Artero, Quique Gimènez, Mariona Moncunill, Alfonso Cobas, Pilar Bonet, Anna Capella, Alexis Barroso, Miquel Baradagil, Antoni Tàpies i Jordi Lafon. I un de meu, que comparteixo aquí.\nAl mig del menjador hi ha una cadira. Sòlida. De fusta. La nena s'hi enfila a contracor i recita el vers de Nadal: Hi ha un pastor en el meu pessebre que me té molt preocupat... El cosí la mira sorneguer i mou els llavis lentament per dir-li en silenci Foca marina. Abans eren amics però des d’aquest estiu ja no. Ella reprèn el vers, li falta un braç, una cama, i té el nas un xic pelat... La cadira coixeja com el pastoret del pessebre i ella vacil·la un moment i està a punt de perdre l’equilibri. Una mà forta la sosté des de darrere, Epa!, que caus!, i sent la família que riu, però no veu ningú perquè mira al sostre i s’inventa que fuig per l’esquerda que fa unes setmanes ha aparegut al costat de la prestatgeria. Li arriba una olor densa de colònia d'home i un alè que put a la vora de la seva orella. Se li ericen els rínxols del clatell. La mare, on ha anat? Cada any em faig el propòsit de no posar-lo mai més... Amb prou feines respira. La mà que la sostenia per una espatlla ha anat baixant i ara li agafa una natja suaument, no com aquella tarda que també s’havia enfilat a una cadira perquè ell li havia dit que al prestatge de més amunt hi havia un pot de vidre amb avellanes banyades de xocolata. La mà, avui, no l’estreny ni la grapeja ni la masega. Només la cobreix. Només li diu Sóc sempre aquí. Només li diu Ets sempre meva. La cadira que va coixa se sosté ara damunt de tres potes. Des de darrere, pensa ella, almenys no em veurà les calces. No tornaré mai més a dur faldilla. L’any que ve tindré vuit anys i ja no em faran enfilar-me a la cadira per dir el vers ... però quan arriba l’hora, no me n’adono, i ja hi és! L’any que ve li tocarà a en Jan i ella podrà arrambar-se a la paret del fons perquè el tiet no li vingui per darrere i somrigui a la càmera mentre li posa una mà damunt la natja i li diu Sóc sempre aquí, Ets sempre meva.\nAl mig del pati hi ha un cercle de cadires. Ella fa que no amb el cap tota l’estona, i retrocedeix un pas contra el mur quan la Laia intenta agafar-la pel braç perquè vagi a jugar amb la resta del grup. Els monitors també li insisteixen, però ella només fa que no i que no, i al final la deixen per impossible. Al cercle no hi ha cadires per a tothom. Odia aquest joc. A la Laia sí que li agrada perquè la Laia és bonica i prima i àgil i sempre guanya. Com deu ser, ser la Laia? Com deu ser, que sempre et toqui una cadira? Que sempre hi hagi una cadira per a tu a la colla de l’Esplai, a la colla de l’escola i a la colla de la plaça? Com deu ser, ser bonica i àgil i prima, i mirar-se les nenes com ella amb aquella compassió dolça i odiosa mentre els dius Va, no siguis tonta, vine a jugar amb tots?\nLa monitora nova ha quedat fora del joc a la segona ronda i ve a seure al seu costat. Bastant a prop. A la gatzoneta, s’abraça els genolls i gira el cap per mirar-la. Ella no es mou però de reüll li veu la pell dels braços, blanquíssima, esquitxada de pigues marrons. La monitora nova té els ulls verds i els cabells molt negres i uns llavis que fan ganes de besar. No vols jugar, li diu, i no és una pregunta. No t’agrada, diu, i tampoc no és una pregunta. La monitora nova fa olor de gessamí i de terra i de bosc. A mi tampoc m’agrada aquest joc, diu. Sempre perdo. I ella pensa, però no ho diu, Si pogués, calaria foc al cercle de cadires i em quedaria mirant els filaments de fum que dibuixarien al cel esquerdes fines per on podria fugir.\nNo pots fugir i fas una barricada amb les cadires de casa i esquives les pedres i els insults. O fas l’amor en una cadira amb una dona que fa olor de bosc i de terra i de gessamí. O seus a la vora del camí (sempre hi ha una cadira a la vora del camí) i esperes que passi el núvol. No pots fugir per cap esquerda i seus davant de l’escriptori i escrius que si poguessis calaries foc al cercle del joc odiós de les cadires i et quedaries mirant els filaments de fum que dibuixarien al cel esquerdes fines per on podries fugir. O recordes la seva faldilla blava plegada amb cura al respatller de la cadira de vímet de la teva habitació petita de pis d’estudiants mentre encara et treus la son de les parpelles i el soroll de la dutxa et retorna el seu cos nu sota els llençols i durant una estona el món fa una mica menys de mal. Quan no pots fugir aguantes l’equilibri damunt tres potes de fusta i en comptes d’un vers de Nadal taral·leges aquella cançó cubana que diu En el borde del camino hay una silla. I abans de ser de ningú et deixes caure de dalt de tot i et capbusses al mar, on no hi ha cercles ni hi ha cadires i hi podríem renéixer o morir, i qualsevol cosa valdria la pena.\nJordi Lafon ha dit…\n27 de setembre de 2017, a les 17:04


Socialistes del Masnou: Gràcies Carme!!!\nLa Carme ha decidit tancar la seva etapa a la política municipal. Ha estat una decisió personal fruit de la seva voluntat de dedicar-se a la seva tasca vocacional de mestra.\nDurant aquests anys ha estta una companya amb la que vam encetar un camí que va ser molt profitós pel Masnou.\nSeves van ser les actuacions en temes d'Educació com el PEM i el Consell de Nens i Nenes o la seva participació en la primera escola bressol pública que tant bon resultat han donat a la població.\nDe fet la seva tasca a Educació ens ha facilitat molt les coses i especialment als actuals responsables.\nGràcies Carme i sort!!!!\nCaram Ernest, no has deixat ni que es formalitzés la renuncia i el canvi de Regidor en el plenari. Fins i tot les renuncies dels regidors d'esquerra heu de capitalitzar els socialistes??? Deixeu respirar una mica\ndimecres, 3 de desembre de 2008 a les 23:14:00 CET\nSetmanes mogudetes als partits masnovins. Qui serà el proper?\nJoan: he vist la notícia al Punt de dijous 4 i el post de l'Ernest és de dimecres 3, així que tens raó. Però així és la política i l'Ernest és fill de la política, no podem reprotxar-li res.\nJo em limitaré a desitjar-li sort. La Carme és una dona que sap estar i en els temps que corren és tot un mèrit.\nI ara toca saber què passarà després del ple de desembre i quina serà l'estratègia d'Esquerra, encara que ja apunto que continuista, és a dir, pseudogovern, pseudotripartit.\nSalutacions a ambdós.\ndivendres, 5 de desembre de 2008 a les 18:51:00 CET\nSi realmente es una verdadera lástima, a titulo personal expongo que creo que el resultado de las elecciones municipales, supongo que corresponderia a otros criterios, fuera de la labor municipal, porque su trabajo fue bueno, a titulo personal creo que se equivoco ERC al decidir quedarse fuera del gobierno municipal, pero su decisión es soberana, y no puedo más que respetarla.\ndissabte, 6 de desembre de 2008 a les 6:51:00 CET\nNo vulguis veure el que no hi ha. Agradi o no, el primer govern d'esquerres del Masnou va significar un canvi qualitatiu en la gestió municipal i l'inici d'un llarg mandat on, per fi, les coses es fan be. I la Carme ha format part la majoria del temps.\nLa premsa publica les notícies amb un dia de retard. Quan es va fer pública la noticia va ser el dia 3.\nEls arbres no us deixen veure el bosc.\nLa decisió de no entrar va ser sobirana i respectable. Les conseqüencies es veuran més endavant.\ndissabte, 6 de desembre de 2008 a les 10:15:00 CET\nUltimo post de Ernest Suñé...


Visita pels Països Catalans: el País Valencià i Menorca (del 28 de desembre de 2016 al 4 de gener de 2017): passejada per la Font d’en Carròs i Gandia (30 de desembre de 2016; dia 3) (I)\nde juliol 17, 2018\nSuposo que el cansament acumulat de setmanes fa que només tingui ganes de dormir. I així ho faig. Em llevo passat migdia, però amb més energies renovades. Esmorzem tranquil·lament i sortim a fer una volta pel poble, la Font d’en Carròs (http://www.lafontdencarros.es/ ). Tal i com s’explica a viquipèdia (https://ca.wikipedia.org/wiki/La_Font_d'en_Carr%C3%B2s ) :” La Font d'en Carròs és un municipi del País Valencià situat a la comarca de la Safor. En un terme de 9,7 km², solcat pel barranc de les Fontanelles podem fer excursions a l'assagador de les Covatelles, a la font de l'Om. Per als senderistes hi ha la pujada al Gualde, a l'Arrullador o a la muntanya de l'Estudiant, que ens portarà a la cova de les Meravelles. El seu origen es remunta a l'Edat del ferro, amb el jaciment íber de la muntanya del Rabat, d'època romana s'hi conserven fragments de possibles estàtues i monedes imperials, que mostren l'existència d'una vila rústica altoimperial al Portal Roig. Hi ha constància documental d'unes làpides romanes trobades als voltants del Castell de Rebollet. La referència d'aquest material la fa Conrado Àngel en la seva història de la Font recollida per Francesc Ferrer Pastor.\nDurant el domini àrab va ser coneguda com a Rafalí i estava sota jurisdicció del senyoriu de Rebollet que, en 1241 fou donat, amb tot el seu territori al noble Pere Eiximen d'en Carròs o Carroç el qual llinatge va exercir el senyoriu fins finals del segle XV en què passà, junt al d'Oliva a Pere Centelles. El tercer senyor de la Baronia de Rebollet va ser el seu nét Francesc Carròs i de Cruïlles, a qui va succeir el seu fill Francesc, mort per la seva filla, Joana, casada amb Ramon de Boixadors. De la filla d'en Ramon, Allemanda Carròs, casada amb Berenguer de Vilaragut (que en 1368 va refer el castell, destruït pels castellans el 1344, durant la Guerra dels dos Peres), va passar als néts de Francesca Carròs, filla de l'almirall i dona de Ramon de Riu-sec; Ramoneta de Riu-sec es va casar amb Pere de Centelles, senyor d'Oliva. La Baronia de Rebollet, passava als Centelles, que es van intitular senyors de les baronies de Rebollet i d'Oliva Posteriorment el posseïren els ducs de Gandia fins a 1771 en què acaba en mans del ducat d'Osuna. La base de l'economia local era l'agricultura però en els darrers anys aquesta activitat ha estat afectada per la crisi de la taronja. Com un substitutiu immediat els fonters es dedicaren a la construcció. La crisi del 2008 ha deixat a una part dels fonters amb una situació econòmica precària. Una de les indústries semi-artesanals que roman al poble és la fàbrica "El Bolo", que fa artesanalment taulells hidràulics de gran bellesa. Els 4.055 habitants (cens de 2013), de gentilici, fonters, es distribueixen en tres nuclis de població: la Font d'en Carròs, el Panorama II i el Tossal Gros.\nL'antiga vila s'aixecava sobre una carena de la Serra Gallinera però més tard el pobladors s'estimaren més instal·lar-se a la plana. Del seu patrimoni conserva:\n· Església de Sant Antoni Màrtir. De 1792, en estil gòtic, amb campanar neoclàssic. Conserva bones talles del Crist de l'Empar i de la Mare de Déu del Remei i dos antics sepulcres, possiblement els dels germans Carrós que es rescataren de l'afonament del castell.\n· Castell de Rebollet. Refugi en època islàmica, passà a ser residència senyorial en 1239 amb les modificacions de Pere Ximénez Carròs, ampliades en 1368 per Bernat de Vilaragut; en 1598 va ser enrunat per un terratrèmol i mai més va ser rehabilitat; actualment poden observar-s'hi escasses deixalles, enfront de les quals hi ha la torre de l'Homenatge, del segle XV, ja que al lloc hi van viure famílies almenys fins a mitjans d'aquell segle.\n· Ermita de Sant Miquel Arcàngel. Edifici gòtic, del segle XVI. Al seu voltant hi ha les restes d'una vila romana.\n· Ermita de Sant Antoni Abat. De 1530, reformada en 1940 tot mantenint l'aspecte original.\n· Recinte emmurallat El Rafalí. (continuarà)\n(La fotografia correspon al la vista que hi ha des de la Font d'en Carròs)


Terreny edificable en venda\nEs ven terreny urbanitzat edificable en zona residencial. La superfície de la parcel·la és de 442m² amb 15m de façana. El preu no inclou impostos (ITP, IVA i AJD), ni les despeses de notari ni les de registre.\nZona / Ciutat La Collada / Vilanova i la Geltru\nInteressat a 03-40396\nTerreno urbano - Vilanova i la Geltru (Raco De Sta. Llucia)\nTerreno urbano - Vilanova i la Geltru (La Collada)


Convocatòria 2017 control mosquit tigre – FVMP\nConvocatòria 2017 control mosquit tigre\nCampanya d’Informació desenvolupada per la Direcció General de Salut Pública i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, amb el títol genèric de “EL MOSQUIT TIGRE. Gestió eficaç de la prevenció i els recursos municipals. Intervenció de l’Ajuntament en els Protocols sanitaris\nIMPRES_ANNEX I_Convòcatoria_FVMP_val _2017 (1) (192 kB)\nIMPRES_ANNEX II _Convòcatoria_FVMP_val _2017 (1) (211 kB)\nIMPRES_ANNEX III_Convòcatoria_FVMP_val _2017 (1) (163 kB)\nIMPRES_ANNEX IV_Convòcatoria_FVMP_val _2017 (1) (200 kB)\nIMPRES_ANNEX V_Convòcatoria_FVMP_val _2017 (1) (192 kB)


Art Públic Barcelona | apps | iTunes | apps4BCN | Totes les apps que necessites per Barcelona!\nSegueix-nos Compartir Segueix-nos Compartir Segueix-nos Compartir IOS Android Art Públic Barcelona, IOS app analitzada per 2 experts\nBarcelona Totes Apps Art Públic Barcelona Art Públic Barcelona 7,5\nLa aplicación está disponible en 3 idiomas (catalán, castellano y inglés) y de cada elemento informa de su ubicación, su autor, los anys de contrucción y/o actualitzación, así como Crónicas y Comentarios de expertos en cada elemento. .\n7 Stephanie D'Olieslager Barcelona´s full of fountains and old statues, so if you want to explore these, this app can be really useful. You have a gallery of pictures, some info about ... Llegir més 27 - 03 - 2014 8 Narcís Presas Molt bona iniciativa sobre com aplicar un catàleg convencional a un entorn mòbil traient profit de funcionalitats com la geolocalització, la tria de preferit ... Llegir més 24 - 01 - 2014 Apps relacionades


dret d’opció lingüística – RLD blog\nEtiqueta: dret d’opció lingüística\n13 de febrer de 2020 5 de juny de 2020 eapcDeixa un comentari\nLa Carta europea de llengües regionals o minoritàries és una disposició que cal tenir especialment en compte. Va entrar en vigor l’any 1998 i, un cop ratificada per l’Estat, és vigent a Espanya a partir de l’1 d’agost de 2001. El text té rang de convenció i, doncs, forma part de l’ordenament jurídic intern. És, fonamentalment, una norma destinada a la protecció de les llengües minoritàries i, de retruc, dels drets lingüístics de les minories nacionals.Llegeix més »


Educar en la creativitat - Demarcació de Tarragona - Minyons Escoltes i Guies de Catalunya\nCom fomentar aquesta actitud entre infants i joves?\nLa segona sessió de les Jornades serà el dimecres 11 de març a les 18.00h.\nLa ponència anirà a càrrec de María Teresa Rodríguez de Castro i Mariola Lorente Arroyo.\nLa María Teresa és Investigadora de la Universidad de Padres. També és coautora dels llibres “La conspiración de las lectoras” i “El bucle prodigioso”\nLa Mariola, per la seva banda, és llicenciada en Filosofia i també és investigadora de la Universidad de Padres.\nAmbdues han publicat varis articles en les revistes “Energía Creadora”, “Universo UP”, i “Cuadernos de Pedagogía” . Han treballat juntes en els estudis “El Nuevo Paradigma de la Adolescencia” i “Creatividad en la educación”\nPer a més informació sobre la Universidad de Padres, podeu consultar la seva pàgina web.\nLa segona sessió de les Jornades va comptar amb dues convidades molt especials vingudes de la Universidad de Padres de Madrid: la Mariola i la María Teresa. Totes dues, després de presentar-se i presentar el projecte en què col·laboren, van començar la seva ponència, que tenia com a fil conductor les 4 P's de Ross Money (persona, procés, producte, context: place en anglès).\nCentrant-se en la primera P, la persona, les ponents ens van parlar de les característiques o actituds que cal fomentar en els infants i joves, així com també de les barreres a la creativitat.\nCaracterístiques de la PERSONA creativa:\n- Cultiu del pensament divergent (exemple: joc dels nou punts)\n- Connectar, associar i combinar (exemple: pensar en 3 paraules i intentar buscar allò que tenen en comú)\n- Curiositat (exemple: escollir una paraula, i formular el màxim nombre de preguntes que puguin respondre's amb aquella paraula)\n- Flexibilitat, originalitat i fluència (exemple: quants usos podem donar-li a un diari en dos minuts?)\n- Visualització i observació (creació de mapes mentals)\n- Actitud d'obertura (exercici: asseure's, durant deu minuts, en un lloc on no hi passi res, i registrar tot el que passi en una llibreta)\n- Actitud lúdica, diversió i sentit de l'humor\n- Tolerància envers allò que és incert\n- Perseverància i persistència\nImpediments per a la creativitat:\n- Barrera perceptiva: no saber percebre els atributs clau d'un objecte.\n- Barrera emocional: la por al fracàs o a cometre errors\n- Barrera cognitiva: dificultats de passar d'allò concret a allò abstracte.\nPel que fa als processos creatius, la segona P, les investigadores van exposar uns passos a seguir:\n1. Preparació per a la idea\n2. Generar idees, partint d'un focus en el que treballar. Alguns mètodes per generar-les són:\n- fer el procés a la inversa, partint del resultat final\n- la dinàmica dels sis barrets de pensar\n- creació de contes amb 6 paraules\n- anagrames creatius\n3. Incubació. Si les idees no apareixen, cal reposar i dedicar-se a alguna altra cosa. Es pot aprofitar la fase REM del son.\n4. Evaluació. D'entre totes les idees que s'han tingut, cal seleccionar les que siguin viables.\n5. Implementació. Crear un pla d'acció, o treballar mitjançant l'assaig-error. Protoripar el producte.\n6. Reflexió final.\nLa tercera P, és a dir, el producte, va rebre especial atenció per part de la Mariola, que va desgranar una teoria sobre la C gran i la C petita. Segons l'escriptora, tots som creatius en major o menor mesura, i per això s'ha desenvolupat la teoria de la C (aquesta C és la creativitat):\nHi ha grans genis de la història, que han sigut els que encarnen la Gran C (com Darwin o Monet)\nTambé tenim persones que han adquirit prestigi en l'àmbit professional per la seva creativitat en aquell àmbit. Serien les Pro C.\nPer altra banda, cal recordar que tots som creatius en el nostre dia a dia, i aquesta seria la C Petita.\nI per acabar, podem parlar de la Mini C, que seria la creativitat vinculada als processos d'aprenentatge. Són els petits èxits que ho assoleix quan comença a aprendre alguna cosa.\nL'última part de la xerrada, doncs, es va centrar a parlar del context (la quarta P en anglès: place), i es van donar alguns consells per fer que els infants i joves tinguin els espais més adequats possibles per tal de fomentar la seva creativitat:\nNo donar directament les respostes\nFoment de la diversitat per tal de conèixer nous horitzons\nPer acabar, les ponents van il·lustrar als assistents amb algusn exemples de bones pràctiques creatives, que es poden consultar a 'ciudades con talento' i ens van animar a tots plegats a ser més creatius en el nostre dia a dia, tot començant per identificar les petites coses innovadores i creatives que fem en el nostre dia a dia.\nConscienciar-nos que la creativitat no és cosa de les grans C és el primer pas. Per a més informació, podeu consultar el PREZI amb què ens van fer la presentació.


Quadern d'inserció ocupacional: El Departamento de Acció Social i Ciutadania de la Generalitat ha recordado al Ayuntamiento de Vic (Barcelona) que el padrón "es una herramienta excelente para conocer la población real" de un municipio y que "en ningún caso está pensado para controlar la situación administrativa de las personas".\nEl Departamento de Acció Social i Ciutadania de la Generalitat ha recordado al Ayuntamiento de Vic (Barcelona) que el padrón "es una herramienta excelente para conocer la población real" de un municipio y que "en ningún caso está pensado para controlar la situación administrativa de las personas".\nEl Govern ha hecho alusión así a las medidas anunciadas por el consistorio vicense de comunicar a la Delegación del Gobierno español los casos de inmigrantes irregulares que se empadronen en el municipio. Según un comunicado, el Govern ha reiterado "la utilidad del padrón", y ha explicado que otros países europeos que no tienen este registro conocen la población real a través del consumo de agua, menos fiable.\nAdemás, el Departamento ha indicado que "Catalunya tiene legislación propia y los ayuntamientos la han de cumplir", y ha instado a los entes municipales a abordar "conjuntamente el debate sobre la inmigración con instrumentos como el Pacto Nacional para la Inmigración y la Mesa de Ciudadanía e Inmigración, desde la proximidad y no la lejanía de Bruselas".\nLa comisaria de Interior, Cecilia Malström, ha afirmado que la normativa comunitaria no permite que los países que sepan de la presencia de una persona en situación irregular en su territorio decidan no actuar.\nPosteriormente, la Comisión Europea (CE) ha puntualizado hoy que no es competente en materia de empadronamiento y que, por tanto, no entra en el fondo de la polémica alrededor de las reticencias del Ayuntamiento de Vic (Barcelona) a inscribir a los inmigrantes sin papeles.\nLa llei espanyola obliga a qualsevol persona que visqui aquí a inscriu-re’s a través del padró. Però el padró per a mi no nomès és com ha dit el Departament d’Acció Social i Ciutadania, una “eina excel•lent per a conèixer la població real.” Hauríen de seguir recordant que el padró és molt més que una dada estadística, és la possibilitat o el dret d’aquests immigrants a poder determinats drets com ara la sanitat, l’habitatge o l’assistència jurídica. És més, el padró donarà la possibilitat d’acreditar la residència i el domicili habitual d’una persona a Espanya, cosa imprescindible per poder obtenir els permissos de residència permanents i deixar de viure en un paisatge de marginació o exclusió social.\nAixí que ja n’hi ha prou, els ciutadans hauríem de lluitar no per els nostres drets sinò per els drets de la societat que estem oblidant que formem tots.\nÉs igual que n’hi hagi molt o pocs, és igual que quan vagi a comprar el pa la venedora sigui senegalesa o és igual que el meu veí sigui xinès.\nPerquè tots som persones per sobre de la nostra raça, condició social, sexual o ideologia.\nSer d’aquí o ser d’allà és igual, el que tots volem és una vida digna.\nPublicat per antha07 a 13:29\nLa Generalitat de Cataluña acreditará la integraci...\nL'essència de la vida es transmet per la Xarxa\nMalalties estranyes…???? Bon dia companyes i c...\nTreball pagarà part del sou de joves parats contra...\nLa crisi o la competencia????\nNoticias en posistivo\nEl Departamento de Acció Social i Ciutadania de la...\nInserción laboral de personas que padecen trastorn...\nEls "pressupostos" i les "inversions" del Departam...