Lloguer de cotxes familiars a Barranquilla, Colòmbia. Reservi avui! – Rentalcars.com\nAlquiler de Coches Lloguer de cotxes familiars Colòmbia Barranquilla\nCotxes familiars de lloguer a Barranquilla\nOmpli el formulari per trobar els millors preus en cotxes familiars a Barranquilla\nCotxes de lloguer amb Furgonetes de passatgers a Barranquilla Aeroport\nCotxes de lloguer amb Furgonetes de passatgers a Santa Marta Aeroport\nCotxes de lloguer amb Furgonetes de passatgers a Cartagena Aeroport\nRentalcars.com es el nom comercial de TravelJigsaw Societat Limitada registrada a Anglaterra i Gal•les (Numero: 05179829) a l’adreç a 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. ID: A6B47


1a CATALANA Sense gol no hi ha opcions U.E.AVIÀ, 2 – A.D.GUÍXOLS, 0 – Arxiu d'actualitat local\n1a CATALANA Sense gol no hi ha opcions U.E.AVIÀ, 2 – A.D.GUÍXOLS, 0\nSegons Informa Tribuna Ganxona Nova derrota del Guíxols, que no acaba de sortir de la zona de descens, en aquesta ocasió a camp de l´actual líder de la competició, l´Avià. La manca de gol va marcar una jornada més l´esdevenir de l´equip ganxó, que s´ancora a la zona baixa\nEl Guíxols sembla condemnat a perdre els partits amb el mateix guió. L´equip de Ramon Monràs no s´ha mostrat inferior a cap rival, però la falta d´encert en atac i errors puntuals en defensa no li permeten obtenir punts. Dissabte va perdre al camp del líder invicte de la categoria, l´Avià.\nAl minut 8, una triangulació de l´equip local va acabar amb una passada a Viladamat que, en fora de joc, va marcar l´1-0. El Guíxols va reaccionar i Carlos Gómez va fer intervenir el porter Coll amb una bona rematada. Pau Sala també va fer lluir Coll al límit del descans. A la segona part, l´equip ganxó va augmentar la presència en atac i, de nou, Pau Sala va ser el jugador més actiu amb un parell d´arribades a la porteria. Amb el Guíxols llançat a l´atac, l´Avià va aprofitar un contraatac per marcar el 2-0 a través d´Uri. El Guíxols no té sort de cara a porteria.\n1a CATALANA Sense gol no hi ha opcions U.E.AVIÀ, 2 – A.D.GUÍXOLS, 0 added by Redacció on 13/11/2012\nVerificació (no es una màquina) * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. set × vuit =


Publicat per Roger Salvo a 15:30\nQui punt suma, "permanència" empeny!\n7 de febrer de 2011, a les 22:20\nBona interpretació refranyera, Joan. També podem afegir allò de: Mica a mica s’omple la pica.\nFelicitacions per l’activitat que portes al teu bloc, “estás que te sales” que es diu quotidianament.\n8 de febrer de 2011, a les 7:14


Una millor nutrició contra l'envelliment - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Articles > Articles publicats > Una millor nutrició contra l'envelliment\nCita bibliogràfica -- Enllaç permanent: https://ddd.uab.cat/record/101754\nDudet Calvo, Esperanza (Universitat Autònoma de Barcelona)\nTítol variant: Una mejor nutrición contra el envejecimiento\nResum: La tesi doctoral d'Esperanza Dudet Calvo, titulada "#Perfil nutricional y funcional de un colectivo de ancianos institucionalizados en una residencia geriátrica y su relación con el estado cognitivo" i presentada al Departament de Ciència Animal i dels Aliments de la Facultat de Veterinària de la UAB, ha estudiat la relació de la nutrició amb el deteriorament cognitiu en les persones grans. Aquest estudi arriba a la conclusió que una millor nutrició pot ajudar a combatir els efectes de l'envelliment en aquestes persones.\nResum: La tesis doctoral de Esperanza Dudet Calvo, titulada "Perfil nutricional y funcional de un colectivo de ancianos institucionalizados en una residencia geriátrica y su relación con el estado cognitivo" y presentada en el Departamento de Ciencia Animal y de los Alimentos de la Facultad de Veterinaria de la UAB, ha estudiado la relación de la nutrición con el deterioro cognitivo en las personas mayores. Este estudio llega a la conclusión de que una mejor nutrición puede ayudar a combatir los efectos del envejecimiento en estas personas.\n3 p, 140.3 KB


El proper dissabte 2 de setembre a les 20h serem a la Mandriliada, organitzada per l'associació Mandrilia a la Granja dels Frares (El Morell), per parlar de Bcn World. Més informació aquí.\nL'Assemblea Aturem Bcn World participarà al debat sobre turisme sostenible que les Joventuts d'Esquerra verda organitzen el proper 8 de juliol, a l'Escola d'Estiu organitzada per aquest moviment polític juvenil. Joan Pons, portaveu d'Aturem Bcn World, compartirà taula de debat amb Gala Pin, regidora del Districte de Ciutat Vella de Barcelona.\nAmb tot això es demostra un cop més que l’únic interès no ha estat trobar el millor projecte i que les empreses competissin entre elles, sinó que els inversors han anat marxant progressivament, però la Generalitat ha mantingut les reformes legislatives i la requalificació urbanística dels terrenys en benefici de la Caixa, el seu propie…


La Terrazza sul Mare Viareggio Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nLa Terrazza sul MareApartament-, Viareggio Centre, Viareggio, Itàlia, 55049 - Veure al mapaNotable7,4Basada en8comentarisLa Terrazza sul MareVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, La Terrazza sul Mare és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Viareggio. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix La Terrazza sul Mare asseguren una estada plaentera als seus clients. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix habitació familiar. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, ventilador, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, cuina americana per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. La Terrazza sul Mare és una elecció inteligents per a viatgers a Viareggio, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Agulla llanera: Primera entrada del año, Pinitos con los papeles de Scrap\nEsther 8 de gener de 2014 a les 22:06\nÉs que ets i seràs una artista amb TOT allò que et proposis, ja tinc ganes de veure en quina aventura nova et poses i te'n surts airosa i genial!!! segur!! les caixes són reprecioses, però si m'he de quedar una de les teves creacions.... el conjunt del joier i el marc del Trapella són súper adorables, m'encanten!\nAgulla Llanera 9 de gener de 2014 a les 0:39\nEsther! dins hi guardo tot el que vaig comprar a creativa entre altres coses, i hi ha algun calaix que no tanca... xD\ngràcies prociosa, peró tu també converteixes en art tot el que toques!!!


Biblioteca de Pallejà: de setembre 2013\nNova activitat infantil a la Biblioteca!\nLa Biblioteca estrena nova activitat, l' English Speaking for kids.\nL’ English Speaking for Kids vol ser un espai on infants d’entre 5 i 7 anys puguin practicar l’anglès oral de manera entretinguda. Per a més informació, adreceu-vos a la Biblioteca. Les inscripcions es faran fins al dijous 3 d'octubre.\nPublicado por Biblioteca de Pallejà en 13:19:00 Cap comentari:\nProjecció del diaporama "Fragmentos"\nAvui a les set del vespre, projecció del diaporama "Fragmentos" de Miguel F. Martín.\n"Fragmentos podría ser definido como un poema visual, como una experiencia simbólica que interactúa con la naturaleza y con la voz interior que se externaliza y le da forma, como un sentimiento personal narrado a través de la imagen y la palabra de un tiempo y un espacio vivido. Realizado íntegramente con fotografías paisajísticas de Miguel F. Martín, el diaporama Fragmentos conjuga varias facetas del mismo autor cuya finalidad es la misma que podríamos encontrar en sus libros En los Cafés de la Luna, o en La ruta del Okavango; transmitir las inquietudes universales que la vida conlleva a través de un viaje personal, que no está ligado al espacio, al tiempo o al lugar, sino al individuo, haciendo uso de cualquier recurso que concluya con el objetivo marcado. No debe verse pues como una historia que siga un hilo argumental estricto, sino más bien, tal y como su nombre indica, como una secuencia de pequeños fragmentos con una temática global y en base a nimias reflexiones que puntualmente han sido reflejadas en breves escritos. Es, podríamos decir, una libreta de notas algo más compleja de lo habitual. También subrayar, que la narración en off, de carácter lírico, no sigue una estructura puramente poética y quizá podríamos definirla más fielmente como prosa poética. Narración que nos guiará a través de una infinidad de espacios naturales a lo largo de sus 45 minutos de duración, transportándonos por un momento a un lugar interior donde se mezclará con nuestras propias emociones".\nPublicado por Biblioteca de Pallejà en 10:12:00 Cap comentari:\nAquesta setmana a la Biblioteca:\n- Dimecres 18 de setembre, a les 18.00h: "En Pep puça", conte per a Nadons Lectors (de 0 a 3 anys) a càrrec d’Assumpta Mercader.\n- Dijous 19 de setembre a les 19.00h: Projecció del diaporama "Fragmentos", de Miguel F. Martín.\n- Divendres 20 de setembre, a les 18.00h: Hora del conte: "El circ de drap", a càrrec de Marta Catalan. Per a infants a partir de 4 anys.\nPodeu consultar la resta d'activitats d'aquest mes a l'apartat Agenda.\nPublicado por Biblioteca de Pallejà en 16:22:00 Cap comentari:


L'expresident de l'hoquei de Lloret reitera que no donaven res a Petrov a canvi dels diners - Diari de Girona\nL'expresident de l'hoquei de Lloret reitera que no donaven res a Petrov a canvi dels diners\nlloret de mar | acn 11.07.2013 | 09:27\nL´expresident entrant als jutjats. diari de girona\nL'expresident del Club Hoquei Lloret, Joan Perarnau, ha declarat com a imputat al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) que tots els diners rebuts de l'empresari rus Andrei Petrov eren un patrocini que està justificat en factures de la comptabilitat de l'associació esportiva. Segons fonts judicials, d'aquesta manera s'ha ratificat en la seva primera declaració -en el marc de l'operació "Clotilde" contra la màfia russa- i reitera que no es va facilitar cap contraprestació a Petrov a canvi d'aquests diners, 300.000 euros en quatre anys als clubs d'hoquei i futbol de la localitat. Ahir també va declarar el cunyat i mà dreta de Petrov, Konstantin Mischanin, i l'empresari Ernest Coloma.\nL'expresident del Club Hoquei Lloret, Joan Perarnau, va reiterar ahir al TSJC que tots els diners que va rebre de mans de Petrov van ser destinats a l'associació esportiva que presidia i que l'empresari rus no va rebre cap contraprestació a canvi. D'aquesta manera, segons fonts judicials, va reiterar la seva anterior declaració feta poc després d'haver estat detingut en l'operació "Clotilde" de la Guàrdia Civil contra la màfia russa. Les mateixes fonts asseguren que Perarnau va declarar que ell rebia els diners de l'empresari rus en sobres tancats -la transferència era en mà i en metàl·lic- i ni tan sols els obria. Mentre va durar el patrocini del club per part de Petrov, Guadalupe Oliva, dona de l'exalcalde de Lloret, Xavier Crespo, era la vicepresidenta del club.\nLa defensa de Perarnau, imputat per un delicte de suborn, va lamentar el perjudici patit pel seu client durant la instrucció d'aquest cas que, entre d'altres greuges, ha acabat sent acomiadat de la seva feina com a director de joc del casino de Barcelona, on treballava des de feia 20 anys.\nAhir a la tarda també declaraven el cunyat i mà dreta de Petrov, Konstantin Mischanin, que seria el responsable de dirigir la trama en absència del cap, i Ernesto Coloma, constructor, que va donar 15.000 euros als clubs i després va pagar 6.000 euros més en samarretes.


Gaèlic escocès del Canadà - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nGàidhlig Chanada ([əˈɣaːlɪkʲˈxanət̪ə])\nGaèlic o el gaèlic\nSobre uns 2.000, aproximadament l'1,3% de la població de l'Illa del Cap Bretó (2007)\nLimitat a l'Illa del Cap Bretó (Nova Escòcia), a més d'enclavaments al comtat de Glengarry (Ontàrio), i parlants aïllats a la resta de Nova Escòcia, l'Illa del Príncep Eduard, Terranova i Labrador i Nova Brunsvic.\nEl gaèlic escocès del Canadà (en gaèlic escocès: Gàidhlig Chanada, A' Ghàidhlig Chanèideanach, Gàidhlig Cheap Bhreatainn), també anomenat gaèlic canadenc, o gaèlic del Cap Bretó, i localment conegut com a gaèlic o el gaèlic, es refereix als dialectes del gaèlic escocès que s'han parlat d'una forma continuada durant més de dos-cents anys a l'illa Cap Bretó (Nova Escòcia) i en enclavaments de la resta del territori de Nova Escòcia, al Canadà. La llengua també es parla, amb importants lligams històrics, al comtat de Glengarry, en l'actual Ontàrio (on molta població escocesa de les Terres altes d'Escòcia es va assentar a partir del segle XVIII) i, en menor grau, a les províncies de l'Illa del Príncep Eduard, Nova Brunsvic, i per immigrants gaèlics que viuen en grans ciutats canadenques, com Toronto. En el seu apogeu en la meitat del segle xix, el gaèlic escocès, considerat juntament amb el gaèlic irlandès, era la tercera llengua més parlada al Canadà, després de l'anglès i el francès. L'ús d'aquesta llengua, però, ha disminuït bruscament des d'aquest temps, i avui dia està pràcticament extingit. No obstant això, recentment s'han dut a terme molts esforços per tal de revitalitzar la llengua.\n1.1 Primers parlants\n1.3 Colònia de Red River\n1.4 El segle XIX\n2.1.1 Exemples de canvis fonològics\n3.1 Art i cultura\n3.2 Raons de la decadència\n3.3 Desenvolupament de la llengua\nEl 1621, el rei Jaume VI d'Escòcia va permetre al corsari William Alexander d'establir la primera colònia escocesa més enllà del regne d'Escòcia. Un grup de població de les Terres altes d'Escòcia, o Highlanders, parlants del gaèlic escocès, es van assentar en el territori que avui es coneix com a Port Royal, a la costa oest de Nova Escòcia. Passat un any, la colònia va fracassar, i alguns intents posteriors per tornar-la a desenvolupar es van veure cancel·lats quan el 1631 el Tractat de Saint-Germain-en-Laye va retornar Nova Escòcia al control francès.\nQuasi mig segle després, el 1670, es van concedir els drets exclusius del comerç a la Companyia de la Badia de Hudson a totes les terres de Nord-amèrica que desembocaven a la Badia de Hudson (uns 3.9 milions de km²). Diversos comerciants provenien de les Illes Orcades i de les Terres Altes, els darrers dels quals van portar el gaèlic a terres interiors. Els que es van casar amb nadius de Primeres Nacions van transmetre la seva llengua, amb l'efecte consegüent que cap a la meitat del segle XVIII hi havia una població considerable de comerciants Métis amb escocesos i ancestres indígenes, i una preponderància del gaèlic parlat.\nEl Cap Bretó va continuar sent propietat del Regne de França fins al 1758 (encara que la terra ferma de Nova Escòcia ja pertanyia a Gran Bretanya des del 1713), quan la Fortalesa de Louisbourg va caure i va ser presa pels anglesos, seguida de la resta de territoris de Nova França en la Batalla de les Planes d'Abraham. Com a resultat del conflicte els regiments de Highlanders que havien lluitat pel Regne de la Gran Bretanya van obtenir una reputació per la tenacitat i la destresa en el combat. A la vegada, el mateix territori es va guanyar la reputació entre els Highlanders per la seva mida, la seva bellesa i la seva riquesa en recursos naturals.\nLa població escocesa recordaria el Canadà quan el 1762 la primera Fuadaich nan Gàidheal (Expulsió de les Terres Altes o Scottish Highland Clearances) va expulsar moltes famílies gaèliques de les terres dels seus avantpassats. El primer vaixell carregat de colons provinents de les Illes Hèbrides va arribar a l'Illa de Saint-John (Illa del Príncep Eduard) el 1770, seguit d'altres vaixells arribats el 1772 i el 1774. El 1773 un nabiu anomenat "L'Hèctor" va desembarcar a Pictou, Nova Escòcia, amb 169 colons la majoria dels quals originaris de l'Illa de Skye. El 1784 l'última barrera per a l'assentament escocès (una llei que restringia la propietat de la terra a l'Illa del Cap Bretó) es va revocar, i de seguida tant l'Illa del Príncep Eduard com Nova Escòcia van esdevenir de predomini lingüístic de gaèlic escocès. S'estima que més de 50.000 colons escocesos van emigrar a Nova Escòcia i l'Illa del Cap Bretó entre 1815 i 1870.\nAmb la fi de la Guerra d'Independència dels Estats Units, nous immigrants arribats d'Escòcia es van reunir ràpidament als emigrants lleialistes (loyalists) que fugien de la persecució dels partisans americans (American patriots). Aquests colons van arribar en massa a les terres cultivables de la Nord-amèrica britànica, a assentaments del comtat de Glengarry, en l'actual Ontario, i als Cantons de l'Est (Cantons-de-l'Est) del Quebec.\nColònia de Red River[modifica]\nEl 1812, Thomas Douglas, 5è comte de Selkirk, va obtenir 300.000 km² per construir una colònia a la bifurcació del riu Red, en un territori que posteriorment seria Manitoba (Canadà). Amb l'ajuda del seu empleat i amic, Archibald McDonald, Selkirk hi va enviar més de 70 colons escocesos, molts dels quals només parlaven gaèlic, i els hi va fer construir una colònia de cria d'animals. La colònia aviat va atraure grups locals del Primeres Nacions, donant com a resultat una interacció comercial i de tradicions sense precedents entre habitants de les Terres Baixes i les Terres altes d'Escòcia, població de les illes Orcades, colons anglesos i francesos, nadius cree, ojibwe i saulteaux, i Métis.\nA la dècada de 1840, el sacerdot anglicà Dr. John Black, de Toronto, va ser enviat a la colònia per predicar, però "la seva manca de gaèlic va ser al principi una decepció d'extrema gravetat" cap als feligresos. Amb el procés continu d'immigració, la població de colons escocesos va augmentar a més de 300, però cap als anys 1860 els Métis d'ascendència francesa els van superar en nombre, i les tensions entre els dos grups seria un factor important en la consegüent Rebel·lió de Red River.\nL'associació continuada entre els colons Selkirk i els grups de Primeres Nacions del voltant va evolucionar cap a un contacte lingüístic únic. Utilitzat primerament pels comerciants Métis d'ascendència anglesa i escocesa, el crioll Bungi o "dialecte Red River" era una barreja de gaèlic escocès i anglès amb moltes paraules prestades de les llengües nadiues locals (sobretot, cree i ojibwa). Es desconeix, però, si aquest dialecte era un pidgin utilitzat pels comerciants o una llengua mixta totalment desenvolupada. Avui dia, els Métis escocesos han estat absorbits en gran manera per la cultura predominant dels Métis d'ascendència francesa, i el crioll bungi s'ha extingit.\nThomas Robert McInnes (1840-1904)\nCap al 1850, el gaèlic era la tercera llengua materna més comuna en la Nord-amèrica Britànica, després de l'anglès i el francès, i es creu que en aquell temps es va arribar a parlar per més de 200.000 britànics nord-americans. Una gran quantitat de població que parlava gaèlic irlandès va emigrar cap a comunitats de gaèlic escocès i cap a les colònies irlandeses de Terranova. A l'Illa del Príncep Eduard i al Cap Bretó hi havia grans àrees de monolingüisme en gaèlic escocès, i algunes comunitats de parlants d'aquesta llengua es van establir al nord-est de Nova Escòcia (al voltant de Pictou i Antigonish); als comtats de Glengarry, Stormont i Grey, a Ontàrio; a Codroy Valley, a Terranova; a Winnipeg, Manitoba; i a l'est del Quebec.\nEn el temps de la Confederació canadenca, el 1867, la llengua materna més comuna entre els Pares de la Confederació era el gaèlic escocès. El 1890, Thomas Robert McInnes, un senador independent de la Colúmbia Britànica (nascut a Lake Ainslie, Illa del Cap Bretó) va presentar un projecte de llei titulat "A acta per proveir l'ús del gaèlic en procediments oficials". Va citar els deu senadors escocesos i els vuit senadors irlandesos que parlaven gaèlic, i 32 membres de la Cambra dels Comuns que parlaven tant gaèlic escocès com gaèlic irlandès. El projecte de llei es va rebutjar 42-7. Tot i la indiferència generalitzada per part del govern en els assumptes del gaèlic, hi ha documents que demostren que com a mínim es va dur a terme un judici criminal completament en gaèlic, cap a 1880 i 1900, a Baddeck, i presidit pel Cap de Justícia Seumas Mac Dhòmhnaill.\nLa fonologia d'alguns dialectes del gaèlic canadenc ha divergit en moltes formes diferents respecte a l'estàndard del gaèlic escocès parlat a Escòcia, mentre que en altres dialectes la fonologia s'ha mantingut igual. Tot i que hi ha mots únics en el gaèlic canadenc, la recerca lingüística per saber el seu nombre total és insuficient. D'altra banda, cal destacar que la llengua també ha produït efectes considerables en l'anglès del Cap Breton.\nExemples de canvis fonològics[modifica]\n/ɫ/ → [w]\nÉs el tret lingüístic més comú en el gaèlic canadenc, on el so lateral aproximant alveolar sonor velaritzat /ɫ/ es pronuncia com el so aproximant bilabial sonor [w]. Aquesta forma també es troba a l'oest d'Escòcia, on s'anomena glug Eigeach (“clac d'Eigg”), pel seu ús quotidià entre els parlants de l'illa d'Eigg (Hèbrides interiors).\n/n̪ˠ/ → [m]\nQuan el so /n̪ˠ/ es troba després d'una vocal arrodonida, els parlants tendeixen a pronunciar-lo [m].\n/n̪ˠ/ → [w]\nQuan el so /n̪ˠ/ es troba al final d'una paraula acabada en –annan, la seqüència -nn- es pronuncia [w].\n/r/ → [ʃ]\nAquest canvi fonològic s'observa freqüentment en diversos dialectes d'Escòcia en què el so /r/ es realitza [ʃ] després de consonants específiques. Tanmateix, aquestes condicions no es troben necessàriament en gaèlic canadenc, on el so /r/ es pronuncia [ʃ] sense importar els sons que l'envoltin.\nDistribució per les Províncies marítimes del Canadà c.1850.\nA.W.R. MacKenzie va fundar el Gaelic College of Celtic Arts and Crafts a St. Ann's el 1938. La St. Francis Xavier University, a Antingonish, que disposa d'un departament d'estudis celtes amb membres de facultat parlants de gaèlic, és l'únic departament universitari fora d'Escòcia que ofereix una titulació de quatre anys de gaèlic escocès. L'Atlantic Gaelic Academy, a Nova Escòcia, també ofereix un programa de quatre anys. Eòin Baoideach, d'Antigonish, va publicar cap al 1851 la revista mensual en gaèlic escocès An Cuairtear Òg Gaelach ("El turista gaèlic"). El diari de tirada més llarga a nivell mundial en aquesta llengua, el Mac Talla, el va imprimir Eòin G. MacFhionghain durant onze anys, entre 1892 i 1904, a Sydney (Nova Escòcia). Eòin i Seòras MacShuail, que se suposaven els únics parlants de color de llengües goidèliques al Canadà, van néixer al Cap Bretó i en la seva edat adulta van ser amics de Rudyard Kipling, qui el 1896 va escriure, inspirant-se en aquests dos germans, Captains Courageous, una novel·la que tracta d'un cuiner parlant de gaèlic canadenc d'origen africà i originari del Cap Bretó.\nMolts artistes anglòfons del patrimoni gaèlic canadenc han plasmat aquesta llengua en les seves obres, entre els quals calen destacar Alistair MacLeod (No Great Mischief), Ann-Marie MacDonald (Fall on Your Knees), i D.R. MacDonald (Cape Breton Road). La cantant en gaèlic Mary Jane Lamond ha tret molts àlbums de música en aquesta llengua, incloent l'èxit de 1997 Hòro Ghoid thu Nighean. El violí de l'illa del Cap Bretó és una tradició única dels estils gaèlic i acadi (de les colònies franceses de les Províncies Marítimes del Canadà), coneguda arreu del món. D'altra banda, en el món de la cinematografia, la primera pel·lícula en gaèlic escocès rodada a Nord-amèrica, Faire Chaluim MhicLeòid ("El despertar de Calum MacLeod"), és un curt de sis minuts rodats íntegrament al Cap Bretó.\nRaons de la decadència[modifica]\nTot i la llarga història del gaèlic al Canadà, la població fluent en la llengua va començar a declinar després del 1850. Aquesta caiguda es va produir com a resultat de prejudicis (tant des de fora com des de dins de la comunitat gaèlicoparlant), dissuasió agressiva a l'escola i per part del govern, i el prestigi creixent de l'anglès.\nEl gaèlic es veia enfrontat a prejudicis generalitzats a la Gran Bretanya durant generacions, i aquests sentiments arribaven fàcilment a la Nord-amèrica britànica. El 1868, l'Scottish-American Journal informava burdament que "[…] els principals elements indispensables per adquirir el gaèlic són: empassar-se un assortiment complet de ralladors de nous, agafar una bronquitis crònica, tenir un forat del nas hermèticament tancat i sotmetre's a una dislocació de la mandíbula".\nEl fet que el gaèlic no hagués rebut l'oficialitat en la seva terra d'origen va fer més fàcil per als legisladors canadencs d'ignorar els assumptes dels parlants domèstics d'aquesta llengua, els quals es qüestionaven per què “s'haurien de demanar privilegis per als escocesos de les Terres Altes en [el Parlament canadenc] quan no se'n demanen en el seu propi país?”. Els polítics que parlaven la llengua tenien opinions que avui es considerarien mal informades; a Lunenburg, el senador Henry A. N. Kaulbach, responent al projecte de llei per al gaèlic de Thomas Robert McInnes, va descriure la llengua com una “que només servia per a la poesia i els contes de fades”. La creença que algunes llengües tenen forces i febleses inherents era típica en el segle xix, però actualment s'ha refutat per la lingüística moderna.\nCap al 1880, Am Bàrd Mac Dhiarmaid, del comtat d'Inverness (o “North Shore), a l'Illa del Cap Bretó, va escriure An Té a Chaill a' Ghàidhlig ("La dona que va perdre el seu gaèlic"), una cançó humorística que narra el fenomen creixent de gaèlics (Gaelach) rebutjant la seva llengua materna.\nLa vaig rebre amb afecte:\n"Com estàs vella núvia?"\n(Li) vaig estendre la mà,\nperò ho va ignorar.\nElla va respondre amb arrogància:\n“Ets un escocès, m'imagino.\nNo conec el teu gaèlic,\npotser ets del Cap Bretó”."\nAmb l'esclat de la Segona Guerra Mundial, el govern del Canadà va intentar impedir l'ús del gaèlic en els sistemes de telecomunicacions públiques, ja que el govern creia que el gaèlic era utilitzat per subversius afiliats amb Irlanda, un país neutral que es creia ser tolerant amb els nazis. A l'Illa del Príncep Eduard i al Cap Bretó, on la llengua era més forta, es va, dur a terme procediments per tal de desencoratjar la seva utilització, i evitar-la consegüentment, per mitjà del maltractament físic: es pegaven els nens amb el maide-crochaidh (“bastó del mestre”) si se'ls trobava parlant en gaèlic.\nD'altra banda, les oportunitats de treball pels parlants monolingües de gaèlic eren molt poques i restringides a les comunitats cada vegada més escasses d'aquesta llengua, induint-los a les mines o en el món de la pesca. Molts d'ells, doncs, van veure en la fluïdesa en l'anglès la clau de l'èxit, i per primer cop en la història del Canadà, els pares parlants de gaèlic ensenyaven els seus fills a parlar l'anglès en massa. La interrupció sobtada de la transmissió generacional de la llengua, provocada per la vergonya i els prejudicis, va ser la causa immediata del declivi dràstic de la fluïdesa en Gaèlic en el segle XX.\nFinalment, la població va caure d'un cim de 200.000 parlants el 1850, a 80.000 el 1900, a 30.000 el 1930, i a 500-1.000 actualment. Ja no hi ha hagut comunitats senceres de parlants de gaèlic canadenc, tot i que encara és relativament comú trobar restes de la llengua i bosses de parlants al Cap Bretó, i especialment en baluards tradicionals de la llengua, com l'Illa Christmas, el comtat d'Inverness (North Shore) i Baddeck.\nDesenvolupament de la llengua[modifica]\nGàidhealtachd del Canadà\nL'últim parlant amb fluïdesa del gaèlic escocès a Ontàrio, descendent dels colons del comtat de Glengarry, va morir el 2001. L'estadística citada freqüentment que "el gaèlic escocès es parla per més població al Cap Bretó que a Escòcia" és falsa. Com indica l'estimació oficial del Regne Unit del 2001, estima una població de 58.652 parlants de gaèlic a Escòcia; una dada possiblement cinquanta vegades més gran que l'estadística canadenca més optimista. Tot i això, en els darrers vint anys l'interès per la llengua s'ha incrementat considerablement, al mateix nivell que a l'altre costat de l'Atlàntic. Encara que no es trobi al nivell de la revitalització d'Escòcia (per exemple, encara no hi ha escoles d'immersió lingüística en gaèlic al Canadà), s'han emprès moltes iniciatives de govern per assegurar l'estat actual de la llengua i de la comunitat lingüística.\nActualment, Nova Escòcia és la llar d'entre 500 i 1.000 parlants nadius de gaèlic, la majoria dels quals són vells i descendents directes dels immigrants del segle XVIII i XIX provinents de les Highlands Clearances. El govern provincial d'aquest territori va anunciar el maig del 2004 el finançament d'una iniciativa per donar suport a la llengua i a la seva cultura. No obstant això, el gaèlic no té cap estatut oficial sota la llei federal, provincial ni municipal, tot i que, com a Escòcia, també hi ha senyalització i plaques de carrers a llocs i àrees de la part nord-est de Nova Escòcia i al Cap Bretó. La província de Nova Escòcia també disposa de la Comhairle na Gàidhlig (Consell del Gaèlic de Nova Escòcia), una societat sense ànim de lucre dedicada al manteniment i a la promoció de la llengua gaèlica i la cultura a les Províncies Marítimes del Canadà.\nA l'Illa del Príncep Eduard, la Colonel Gray High School ofereix actualment cursos tan d'introducció al gaèlic com de nivell avançat en aquesta llengua; a més, en aquestes classes també s'ensenya, a part de la llengua, la seva història. Aquest es tracta doncs del primer cop documentat que el gaèlic s'ensenya en cursos oficials a l'Illa del Príncep Eduard. Pel que respecte a Ontàrio, la Maxville Public School de Maxville, Glengarry, ofereix classes de gaèlic setmanalment.\nLa província de la Colúmbia Britànica acull la Comunn Gàidhlig Bhancoubhair (Societat de gaèlic de Vancouver), el Vancouver Gaelic Choir (Cor gaèlic de Vancouver), el Victoria Gaelic Choir (Cor gaèlic Victoria), de la mateixa manera que el festival gaèlic anual Mòd Vancouver. A més, l'Scottish Cultural Centre ofereix classes de gaèlic.\nSenyalitzacio bilingue (Cap Bretó, Nova Escòcia)\nEl Gaelic Economic-impact Study (Estudi de l'impacte econòmic del gaèlic), publicat pel govern de Nova Escòcia el 2002, estima que la llengua genera més de 23,5 milions de dòlars anualment, amb prop de 380.000 persones que acudeixen a aproximadament 2.070 esdeveniments anuals relacionats amb la cultura i la llengua gaèliques. Aquest estudi va inspirar un segon informe, la Gaelic Preservation Strategy (Estratègia de preservació del gaèlic), que va transmetre el desig de la comunitat de preservar el gaèlic escocès mentre es busquen nous consensos i mides polítiques adequades al seu desenvolupament social. Aquests dos documents han marcat una fita en la història del gaèlic canadenc, ja que representa els primers passos concrets presos per part del govern provincial per reconèixer el declivi de la llengua i atreure parlants locals per capgirar aquesta tendència. Els documents recomanen el desenvolupament de la comunitat lingüística, l'enfortiment de l'educació, la legislació en matèria de senyalització de carreteres i publicacions, i la creació de vincles entre la comunitat gaèlica i altres comunitats de "llengües patrimonials", com la mi'kmag o la del francès acadi.\nEntre els territoris de Nova Escòcia i d'Escòcia s'ha observat un increment en els seus llaços culturals, i el primer es va manifestar en la signatura, el 2002, del Memorandum of Understanding (Memoràndum d'enteniment). El pas més recent iniciat pel govern, i es podria dir el més significant, ha estat la creació de l’Oifis Iomairtean na Gàidhlig (Oficina d'assumptes del gaèlic), per la qual el departament provincial es va fer càrrec de la promoció i la relació de les províncies amb comunitats de parlants de gaèlic. Establida el desembre del 2006, la missió de l'oficina (Oifis) és la col·laboració entre els habitants de Nova Escòcia en el renaixement de la llengua i la cultura gaèliques. Un dels primers passos de l'oficina va ser la contractació de parlants nadius de la llengua provinents de la Gàidhealtach escocesa (els territoris de parla majoritàriament gaèlica) per viure i treballar al Cap Bretó, i assistir a les activitats en curs per a l'aprenentatge de la llengua.\nAvui dia, més de dotze institucions públiques ofereixen cursos de gaèlic escocès, a més de programes avançats d'ensenyament duts a terme a les Universitats Cape Breton, St. Francis Xavier i Saint Mary, i l'Atlantic Gaelic Academy, la qual ofereix un programa de gaèlic per nivells des de principiants fins a avançat, a través de classes presencials en diverses localitats, i de classes semipresencials d'aprenentatge a distància. Els cursos de gaèlic en les escoles públiques estan augmentant considerablement. El Nova Scotia Highland Village ofereix un lloc web amb continguts bilingües en anglès i gaèlic escocès per als visitants, i ofereix programes per als membres de la comunitat local. D'altra banda, el Gaelic College of Celtic Arts and Crafts, a St. Ann, ofereix classes d'estiu d'aquesta llengua.\nPatrocinades per organitzacions i societats locals del gaèlic, es duen a terme classes d'immersió lingüística per a adults en més de dotze comunitats de la província. Aquests programes d'immersió se centren en l'aprenentatge de la llengua a través d'activitats, contextos i repeticions. Un cop l'estudiant ha adquirit una mínima quantitat d'exposició (input) a la llengua per mitjà d'activitats de comprensió i d'expressió orals, se l'introdueix en les activitats de comprensió lectora, expressió escrita i gramàtica. L'organització recentment de reconegut prestigi FIOS (Forfhais, Innleachd, Oideachas agus Seirbhisean), se centra en els criteris i el desenvolupament de programes d'aprenentatge de la llengua en el nivell de la comunitat utilitzant metodologies d'immersió lingüística. A Nova Escòcia, la forma d'agrupar les metodologies d'aprenentatge de la llengua en l'ambient d'immersió és coneguda com a Gàidhlig aig Baile.\n↑ Oifis Iomairtean na Gàidhlig / Office of Gaelic Affairs\n↑ Bumstead, J.M (2006). "Scots". Multicultural Canada. Darrera Consulta 2006-08-30.\n↑ Griffiths, N.E.S.; John G. Reid. «New Evidence on New Scotland, 1629». JSTOR Online Journal Archive, 1992. [Consulta: 2 novembre 2006].\n↑ Dickason, Olive P. «Métis». Multicultural Canada, 2006. [Consulta: 30 agost 2006].\n↑ Bumstead, J.M (2006). "Scots". Multicultural Canada. Darrera consulta 2006-08-30\n↑ Desconegut. «Bras d'Or Lake». Canoe Network, 2003. [Consulta: 30 agost 2006].\n↑ 7,0 7,1 7,2 Bumstead, J.M (2006). "Scots". Multicultural Canada. Darrera consulta: 2006-08-30.\n↑ Desconegut. «Hector Festival». DeCoste Centre, 2005. [Consulta: 30 agost 2006].\n↑ Kennedy, Michael. «Gaelic Economic-impact Study» (PDF). Nova Scotia Museum, 2002. [Consulta: 30 agost 2006].\n↑ Desconegut (2006). "Red River Colony". The Canadian Encyclopædia. Darrera consulta 2006-08-30.\n↑ Henderson, Anne Matheson (1968). "The Lord Selkirk Settlement at Red River". The Manitoba Historical Society. Retrieved 2006-08-30.\n↑ Dickason, Olive P (2006). "Métis". Multicultural Canada. Archived from the original on 2006-11-05. Retrieved 2006-08-30\n↑ 13,0 13,1 13,2 13,3 Kennedy, Michael (2002). "Gaelic Economic-impact Study" (PDF). Nova Scotia Museum. Retrieved 2006-08-30.\n↑ 14,0 14,1 Bumstead, J.M (2006). "Scots". Multicultural Canada. Retrieved 2006-08-30.\n↑ Desconegut (2006). "National Flag of Canada Day February 15". Department of Canadian Heritage. Retrieved 2006-04-26.\n↑ 16,0 16,1 MacAulay, Donald; J. Gleasure, C. Ó Baoill (1996). "Festschrift for Professor D.S. Thomson". Scottish Gaelic Studies 17, University of Aberdeen.\n↑ 17,0 17,1 17,2 17,3 17,4 Kennedy, Michael. «Gaelic Economic-impact Study». Nova Scotia Museum, 2002.\n↑ 18,0 18,1 18,2 Bumstead, J.M (2006). "Scots". Multicultural Canada.\n↑ Desconegut (2006). "N.S. Crew Set to Release Gaelic Short Film". CBC News. Archived from the original on 2006-09-11.\n↑ 20,0 20,1 Newton, Michael (2004). "This Could Have Been Mine": Scottish Gaelic Learners in North America". Center for Celtic Studies, University of Wisconsin-Milwaukee.\n↑ Desconegut (2001). "MacEdward Leach and the Songs of Atlantic Canada". Memorial University of St John's, Nfld.\n↑ McDonald, Rod (2001). "Alec McDonald". Electric Scotland.\n↑ Kitson, Jill (2002). "Scotland's Gaelic Renaissance". Lingua Franca, Radio National.\n↑ Nova Scotia Department of Tourism, Culture & Heritage (2002). "Memorandum of Understanding".\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gaèlic_escocès_del_Canadà&oldid=25120914»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 oct 2020 a les 14:46.


Per tal d'escalfar el debat feminista a Badalona a les portes de la vaga feminista del 8 de març, Guanyem Badalona en Comú ha convocat per dimarts 5 de març a les 19h al Centre Cívic de La Salut una taula rodona que s'ha titulat "La ciutat amb ulls de dona". Al debat s'han convidat a quatre ponents dones que destaquen per la seva feina a la ciutat en diferents camps majoritàriament liderats per homes, com pot ser el moviment veïnal, l'esport i la seguretat:\nIsabel Brugué és activista del moviment associatiu badaloní, participa en diverses entitats i moviments com la FAVB, Aspanin o l'ANC.\nlmane Saoudi és integradora social i membre de l'Associació "Amb tu Badalona", que va néixer el 2017 al barri de La Pau per afavorir la interacció entre nens i nenes de diverses cultures per evitar la segregació social i el racisme.\nAlba Gordo és la capitana del primer equip del CE Seagull, club de futbol femení de Badalona que actualment juga a la 2a divisió de la lliga estatal en la 2a posició de la taula i que ha aspirat 3 vegades consecutives l'ascens a la 1a divisió.\nL'acte serà presentat i moderat per Laia Mauri, activista estudiantil i actualment candidata nº6 per a les municipals de maig de 2019 per Guanyem Badalona en Comú.\nL'acte també servirà per donar suport a les convocatòries unitàries que es facin a la ciutat al voltant de la vaga del 8 de març. Sabater ha anunciat que ella i el seu grup municipal es sumen a la vaga general completa de 24 hores convocada pel divendres 8 de març: "Són moltes i diverses les formes de protestar, reivindicar i fer visible la lluita contra la discriminació de gènere. La vaga general serveix per visibilitzar i lluitar juntes contra el masclisme estructural que impregna les vides de les dones, sigui de forma explícita o implícita. Una vaga de treball, estudiantil, de consum i de cures".


Nou any i un bon balanç – Anoia Patrimoni.cat\nNou any i un bon balanç\nComencem un nou mes i, a més un nou any. Si bé el mes de gener, amb la “ressaca” nadalenca és un xic tranquil, aquesta tranquilitat ens permet fer balanç de l’any 2017.\nFent una mirada enrere, i aturant-nos un moment, podem veure el que hem aconseguit durant el darrer any. Així, hem consolidat una oferta de visites i productes que inclouen fins a nou elements patrimonials de l’Anoia. Aquests no només han passat a ser visitables en molts casos, si no que hem aconseguit quelcom més valuós: els hem començat a posar en valor i, sobretot, han generat interés. Un interés que, fins i tot a nosaltres, ens ha sorprés.\nAixí, durant l’any 2017 gairebé 3000 persones d’arreu i de totes les edats, van triar descobrir el patrimoni de l’Anoia amb nosaltres.\nDes d’aquí, no podem fer res més que agraïr aquesta confiança depositada, no només en el patrimoni anoienc, si no també en nosaltres com a professionals coneixedors de la història, el patrimoni i el territori.\nBon Any a tots i, esperem, poder seguir oferint-vos més i millor patrimoni anoienc!\nNovetats!! La Llacuna emmurallada, ara, amb visita fixa


Ficosa augmenta la seva facturació fins als 949 milions d'euros el 2014 | La torre del Palau\nFicosa augmenta la seva facturació fins als 949 milions d'euros el 2014\nEuropa i Àsia són les regions on la multinacional ha aconseguit un major creixement en volum de vendes\nper La Torre, 9 de juny de 2015 a les 13:16 |\nFicosa, proveïdor global de primer nivell que es dedica a la investigació, desenvolupament, producció i comercialització de sistemes de visió, seguretat, comunicació i eficiència per a l'automoció, ha augmentat la seva facturació fins als 949 milions d'euros l’any 2014, enfront dels 935* milions reportats el 2013. La multinacional ha incrementat el seu benefici brut d'explotació (EBITDA) aconseguint aproximadament els 79 milions d'euros, fet que suposa un creixement del 27% en comparació amb l'exercici anterior, en què va obtenir un EBITDA recurrent de 62 milions d'euros.\nSegons destaca Xavier Pujol, conseller delegat de Ficosa: "El sòlid creixement que ha experimentat la companyia des de 2012 es deu a una clara aposta per la internacionalització, l'eficiència operativa, la innovació i la diversificació de l'activitat cap a nous sectors més enllà de l’automoció".\nLes regions on Ficosa ha registrat un major augment en volum de vendes són Europa i Àsia. A nivell mundial, cal destacar que 17 dels 18 països en què la multinacional està present han mostrat signes de creixement. Actualment, aproximadament el 90% de la facturació del grup prové de l'exterior.\nL'estratègia d'internacionalització de Ficosa respon a la seva ferma voluntat per localitzar-se a prop dels OEM per tal d’oferir-los un millor servei. Amb aquest propòsit, la companyia ha reforçat recentment la seva presència internacional amb l'obertura de la seva tercera planta a la Xina (Shenyang, Liaoning) així com amb la construcció d'un centre de producció d'última generació d’aproximadament 30.000 metres quadrats a Estats Units (Cookeville, Tennessee), que estarà totalment operatiu a finals de 2016.\nNous productes tecnològics\nEn termes de producte, l'increment en vendes més destacat s'ha produït en els nous productes tecnològics centrats en sistemes de seguretat i comfort (ADAS), els sistemes de comunicació i els components en l'àmbit del cotxe elèctric, doblant les xifres de l'any precedent. Com explica Pujol: "Ficosa ha viscut en els últims anys una profunda transformació tecnològica basada en el desenvolupament de productes de major valor afegit en electrònica i software".\nFicosa va destinar l'any passat 44 milions d'euros en R+D, que representa al voltant del 4% de la seva facturació anual. Amb 470 patents actives, és una de les empreses que més patenta al nostre país, un fet que posa en relleu l'important esforç que realitza la companyia per capitalitzar les innovacions i els últims avenços que es produeixen en el sector de l'automoció i les noves tecnologies.\nAquesta sòlida aposta per la innovació també s'ha traduït en la creació d'ocupació d'alt valor afegit. En el transcurs d'aquest any, Ficosa preveu contractar 75 nous enginyers per al Centre Tecnològic de Viladecavalls (Barcelona). Aquesta planta alberga el centre de R+D de tot el grup i compta amb 400 enginyers dels 600 que treballen en els 13 centres de desenvolupament que posseeix la multinacional a diferents països.\nDe cara al 2015, Ficosa preveu arribar als 1.000 milions d'euros de vendes, tal com apunten amb seguretat els primers quatre mesos de l'any. Les vendes procedents de les noves tecnologies seran un dels principals contribuïdors per arribar al bilió d'euros. La companyia espera seguir incrementant els seus resultats a través de la combinació dels següents factors: l'increment de vendes, uns majors nivells d'eficiència operativa i el llançament de nous productes.\nLa imminent aliança de capital i de negoci amb Panasonic contribuirà a accelerar el desenvolupament de nous productes i permetrà la integració del know how de les dues companyies en matèria de tecnologia de la imatge i tecnologia de miralls per a l’automoció. En aquest sentit, ja estan treballant conjuntament en nous productes relacionats amb la seguretat activa (retrovisors avançats), la reducció de les emissions de CO2, el cotxe elèctric i els sistemes de comunicació (cotxe connectat).\nEconomia, Ficosa, Xavier Pujol, Àsia, Europa


Montseny - Celebració 40è aniversari de la Reserva de la Biosfera del Montseny a Arbúcies - Agenda\nMontseny Expos. temporals | Fires i festes\nLloc: Carrers del centre de la vila d'Arbúcies\nTelèfon: 938 123 218\nAmb motiu dels quaranta anys de la Reserva de la Biosfera del Montseny i per tal d’arribar a les persones que hi viuen i en formen part, la Diputació de Barcelona, la Diputació de Girona i el Zoo de Barcelona posen a disposició dels municipis de la Reserva, una carpa itinerant que aprofita les fires i festes que s'hi organitzen.\nEn aquesta carpa,s’ofereixen tallers familiars amb materials naturals relacionats amb la vegetació i la fauna del Montseny. Adaptats a tots els gustos i públics, podreu realitzar-hi tècniques artístiques com cistells, productes amb llana, manualitats amb fang o extractes de plantes naturals.\nAixí mateix, en aquesta carpa s’aprofita per fer una crida als habitants del Parc Natural i Reserva de la Biosfera perquè lliurin fotografies històriques centrades en la manera s’han viscut aquestes quatre dècades al pobles de la Reserva de la Biosfera del Montseny. Les imatges recollides es visualitzaran en la pantalla que hi ha a l’interior de la carpa.\nDins la carpa de celebració del quarantè aniversari de la Reserva de la Biosfera del Montseny a Breda, tindran lloc les activitats següents:\n- Activitat ''Arbre de la Reserva de la Biosfera'': Cada participant elabora un guarniment (tipus garlanda) personalitzat per decorar l’Arbre de la Biosfera.\n- Activitat ''Auca de la Reserva de la Biosfera'': El joc consisteix en què els diferents participants realitzin un rodolí i un dibuix per il·lustrar-lo, partint d’una paraula inspiradora sobre la Reserva de la Biosfera, la qual s’extreu a l’atzar d’una urna.\n- Joc “Saps on soc?”: Joc de taula que conté preguntes sobre aspectes culturals i de patrimoni de cadascun dels municipis que configuren la Reserva de la Biosfera del Montseny.\n- Kahoot!: joc en format qüestionari on-line que inclou preguntes sobre la Reserva de la Biosfera.\n- Taller ''Pintura facial'': taller familiar de maquillatge facial pels participants que ho desitgin.\n- Taller ''Fem la fauna del Montseny en Fang'': creació de tota mena d'animals a partir de fang i elements naturals.\n- Activitat 3x10: tres persones explicaran la seva experiència vital o professional, en 10 minuts cadascun, relacionada amb la Reserva de la Biosfera.\nCategories: Expos. temporals, Fires i festes, Montseny, general,


Macroalberg de 70 places + IVA\nActualitzada 23/06/2022 a les 09:17\nSr. Director: Primer demanar disculpes per referir-me a l’edifici amb el terme de macroalberg i no amb la denominació que es van inventar arran de les protestes veïnals, ja que ECMU em recorda més a una assignatura escolar i personalment crec que per definir un alberg de gran capacitat la definició més adequada és macroalberg.\nEs va anunciar que l’equip de govern va arribar a un acord amb el grup Comú per traslladar el projecte de macroalberg a les sitges de Pardinyes, al costat del solar de Josep Pallach, van establir una capacitat òptima de 70 places i traslladar el sensellarisme a l’edifici de les Josefines; reconec que el regidor d’urbanisme Toni Postius té una gran habilitat, troba un edifici a 20 metres del solar quan suposadament deien que es decidia fer a Pardinyes i en concret a Josep Pallach perquè no hi havia més terrenys a la resta de la ciutat.\nLes 70 places òptimes no deixa de ser un concepte com el d’ECMU, que realment crec que pot distorsionar la realitat, ja que hi ha una clàusula que diu que aquestes places són ampliables; algú de veritat es creu que construint el mateix edifici que el previst inicialment (sense cap modificació) per 130 places, en aquest edifici ara de 70, però ampliable no hi aniran les mateixes places que les previstes inicialment? Si realment fossin 70 places, per què gastar tants MEUR en l’alberg més gran de Catalunya (segons Sergi Talamonte) i no fer un edifici més petit per a 70 places reals i més barat?\nEl projecte de les Josefines per al sensellarisme és un projecte que depèn dels fons Next Generation, que els poden concedir o no, el poden fer o no; si no hi ha èxit quina solució hi haurà al sensellarisme? De moment tinc entès que el pla iglú és als Camps Elisis i el macroalberg en principi és l’edifici per substituir l’allotjament dels Camps Elisis.\nPotser el problema és que la gent no confia en la paraula dels polítics, potser s’arribaria a un acord de consens si tot el que es diu es ratifiqués legalment sense possibilitat d’alteracions al que s’ha promès. Si els veïns de Pardinyes han deixat clar que el que no volen és un macroalberg i acceptarien un alberg sempre que fos de 40 places i fer més edificis en altres punts de la ciutat, per què no ho fan? De fet, el que demanen els veïns de Pardinyes és el que entenc que proposava ERC de la mà de Regina Cairol, ara pel que es veu han canviat de pensament i volen concentrar tots els serveis socials d’acollida en un sol barri i aquest barri ha de ser sí o sí Pardinyes. Tampoc ha sortit cap representant de l’equip de govern fen una plataforma per sol·licitar fer-ho al seu barri. Sembla que ells prefereixen els barris dels altres.\nFinalment, ara que està de moda la plataforma Decidim i la democràcia participativa, jo crec que la banalització del carrer Hostal de la Bordeta l’han de decidir els veïns de la Bordeta i no de tot Lleida, com també penso que el futur de Pardinyes l’han de decidir els veïns de Pardinyes i no des d’una casa a quilòmetres de Pardinyes.


Un nou espai d’acollida, preparat per rebre refugiats de l’Aquarius - MÉS per Mallorca\nL’antic convent de Son Rapinya ja està equipat per acollir les primeres persones refugiades\nL’antic convent de Son Rapinya, que ja està preparat per començar a acollir les primeres persones refugiades provinents del vaixell Aquarius. Aquest nou espai demostra el compromís d’aquest govern amb les persones que arriben des de països en situació de conflicte i que Europa ha de posar fre a aquest drama”.\nLa consellera de Serveis Socials, Fina Santiago, ha explicat que “des del primer moment ens oferírem per l’acollida i, per fer-ho, es va cercar l’espai per ubicar aquestes persones. Finalment, la recerca es va traduir en aquest antic convent que hem transformat en alberg”. Sobre quan arribaran els refugiats, Santiago ha avançat que “segons les converses que estam mantenint amb el Govern central, l’arribada serà imminent. Això significa que tan pot ser entre demà mateix com el pròxim dilluns”.\nUna vegada habilitat i equipat amb el material necessari, aquest nou espai ja està llest perquè les 25 places que ofereix puguin ser ocupades. L’espai és propietat de les germanes de la Caritat. Es tracta d’un edifici de 930 metres quadrats, ubicat al camí de Son Rapinya, 53, de Palma, de tres plantes, 18 habitacions, cuina, menjador, sales i un pati.\nÉs el segon espai d’acollida que el Govern de les Illes Balears habilita per donar resposta a la crisi humanitària dels refugiats, oferint així un total de 77 places.\nL’entitat que gestionarà aquest nou espai d’acollida és Creu Roja, la mateixa que ja gestiona l’alberg de la Platja de Palma, per on han passat 211 persones refugiades des de l’abril de 2016, moment en què el Govern va oferir les primeres places d’acollida a les Illes Balears.


• El delegado del Gobierno en la Comunitat Valenciana, Juan Carlos Fulgencio, ha asistido a la toma de posesión de Jorge Zurita, como nuevo Jefe Superior de Policía de la Comunitat Valenciana. En el acto también han estado presentes entre otras autoridades, la secretaria de Estado de Seguridad, Ana Botella, y el Director Adjunto Operativo, José Ángel Martínez, así como los subdelegados del Gobierno en Valencia, Castellón y Alicante, José Roberto González, Soledad Ten y Araceli Poblador.\nEl nuevo jefe superior de Valencia es Doctor en Psicología y Diplomado Superior en Criminología y posee una amplia formación en cursos policiales, directivos y de planificación. Además, ha participado como docente en diferentes universidades y ha llevado a cabo diferentes acciones formativas, ponencias y conferencias relacionadas con la violencia contra la mujer.


Ranks | FAQ | XPW | Stats | Color Chart | Photo album 05-17-21 03:24 PM\n[quote=Astrophel]I can drink milk, I just... usually don't. It's rare that we have any fresh enough to taste right to me, since I'm extremely picky about it.[/quote]


BaixPenedèsDiari.cat | La Residència d'Avis La Muntanyeta celebra el sopar de benvinguda a l'estiu\nLa Residència d'Avis La Muntanyeta celebra el sopar de benvinguda a l'estiu\nHi van prendre part gairebé 200 persones\nEl sopar de la residència d'avis de la Muntanyeta. | Ajuntament del Vendrell\nEls jardins de la Residència d’Avis de la Muntanyeta del Vendrell van acollir el passat divendres 16 de juny el tradicional sopar per celebrar l'arribada de l'estiu. En aquesta trobada s’apleguen els residents i els familiars que ho desitgen per passar plegats una bona estona al voltant d'una gran taula. Segons expliquen des de la Residència, «aquesta és una gran vetllada molt esperada per la gent gran de la Residència i de tot el Patronat Municipal de l’Hospital Asil». Enguany, gairebé 200 persones es van donar cita en aquest sopar d’estiu, una seixantena més que l’any passat, una xifra que ha superat totes les expectatives i que evidencia la il·lusió dels avis i àvies per participar-hi.\nDice "residentes y familiares"y los que no tenían familiares?también lo estaban celebrando? tengo entendido que no estaban allí. Alguien puede explicarlo?


1916-2016 - Levante-EMV\nvicent àlvarez 03.08.2016 | 04:15\nTuristes i visitants no podem deixar de veure als carrers de Dublín, i també d´altres ciutats, eixes dades en grans pancartes i murals, i és que el poble irlandès celebra els cent anys de l´alçament del dilluns de Pasqua de 1916 i la proclamació unilateral d´independència. Recordem sucintament els fets: el dilluns de Pasqua de 1916, nacionalistes i sindicalistes van llegir una proclamació d´independència apoderant-se´n per les armes de diversos punts importants. La resposta britànica fou contundent, l´alçament fou reprimit i vençut en una setmana, llavors setge dels principals dirigents van ser afusellats, també va haver-hi morts, ferits, empresonats i exiliats. A partir de la repressió va créixer la resistència passiva, en la qual destacaren moltes dones, i al 1918 el Sinn Féin guanyà les eleccions. El britànics es van a seure a negociar signant un acord al 1921 que comportava que sis comtats del nord, la zona més industrialitzada i rica, continuarien al Regne Unit. L´acord, però, provocà una cruenta guerra civil que va acabar amb una nova negociació entre les dos faccions.\nLa República d´Irlanda nasqué així després de segles de ser una província britànica. Aquells inexperts revolucionaris son ara considerats com els fundadors d´un nou país i les relacions econòmiques, polítiques i culturals entre Irlanda i el Regne Unit des de 1916 fins hui han continuat existint en termes de normalitat: no oblidem que es condueix per la esquerra, que el te es la beguda habitual, que l´anglés es l´idioma que parla la gran majoria de la gent, que els autobusos son de dos pisos i moltes coses més. Curiosament, Irlanda es molt pro europea: des de la seua integració a l´Unió s´han instal·lat moltes empreses multinacionals amb un sistema fiscal favorable als negocis.\nNo podem doncs deixar de pensar en el cas irlandès, una lluita per l´independència a Europa en el segle XX, que uní a sindicalistes, intel·lectuals i militants radicals, a la qual es sumà la població especialment quan la reprensió es manifestà de forma més dura. És ben cert que el tema del Ulster encara està en peu: ha hagut negociació i es manté un estatus provisional. Els visitants del sud del Pirineus poden reflexionar sobre un problema que a casa nostra existeix i que alguns pretenen ignorar. L´història está present.


Quadrat d’Or Barcelona | Hotel SERHS Carlit\nHabitació Confort Doble + Supletoria\nQuadrat d’Or Barcelona\nNens (2-11) 0 1 2\nAutèntiques joies arquitectòniques\nL'Hotel SERHS Carlit està situat dins el Quadrat d'Or de Barcelona, zona de l'Eixample que transcorre entre els carrers Aribau i Passeig de Sant Joan, envoltant el Passeig de Gràcia i que conté les principals joies de l'arquitectura modernista de la ciutat de Barcelona.\nA finals del segle XIX i principis del XX, els burgesos ompliren els carrers d'aquest nou barri amb impressionants construccions modernistes en què viurien les seves famílies durant generacions, decorades amb minuciós detall i realitzades amb materials luxosos com la ceràmica, el vidre emplomat o el ferro forjat.\nAquesta ruta modernista, que inclou edificis tan emblemàtics com la Casa Batlló, la Pedrera o la Casa Amatller, és una parada obligatòria per a tot amant de l'arquitectura i l'art en general, que es delectarà a cada pas pels seus carrers amb obres de grans mestres com Gaudí, Domènech i Montaner o Puig i Cadafalch.\nHotel spa a Andorra - Hotel Spa Termes SERHS Carlemany\nHotel rural per a famílies a Cardona - Vilar Rural Cardona\nHotel temàtic per a nens a Girona - Vilar Rural Sant Hilari\nHotel rural al Parc Natural dels Ports - Vilar Rural Ames\nParcs d’aventura a Catalunya - Sant Hilari Aventura


El silenci de les biblioteques | pessigollesipetons\nEl silenci de les biblioteques\nPublicat el 23 Març, 2015 per Alba\nSempre m’han encantat les biblioteques: l’ordre mesurat, la calma, les històries reposant i esperant que algú les descobreixi, llibres i contes endreçats i a l’abast de petits i grans.\nEl meu primer record és el de la biblioteca de l’escola on anava quan era petita. Teníem estones per anar-hi a remenar contes i encara sento l’emoció d’obrir aquells llibres preciosos amb aquelles il·lustracions fantàstiques que em deixaven bocabadada. Més tard vaig descobrir les biblioteques municipals de la ciutat on vaig créixer, on anàvem a fer deures i a buscar informació a les grans enciclopèdies per fer treballs (perquè aleshores no existia internet!). Més endavant les biblioteques de la universitat, espais enormes, lluminosos i tranquils on poder estudiar i buscar bibliografia que els professors/es ens recomanaven llegir…I finalment, quan vam ser pares, vam descobrir que a totes les biblioteques públiques existeix una sala infantil, curosament decorada, amb coixins de colors per seure a terra on poder passar una bona estona mirant, remirant i explicant contes.\nPerò el millor de tot és que tots aquests llibres i contes (i música i pel·lícules) te’ls pots emportar a casa en préstec i tornar-los al cap d’uns dies. Quina cosa més fantàstica! En aquests moments és quan et sents feliç de pagar els teus impostos i pensar, que una part, és per finançar aquests espais preciosos anomenats biblioteques.\nNo voldria acabar aquest post sense esmentar la biblioteca del nostre poble. Fa dos anys que podem gaudir del nou edifici de la Biblioteca Miquel Martí i Pol, un espai tranquil, amb molta llum i bonic, just al costat de l’escola, que ens agrada molt visitar. Als meus fills els agrada moltíssim mirar contes i que els n’expliquem, emportar-se’ls a casa i tornar-los a explicar i, ara que en Guim ha començat a llegir, també busquem contes adequats per a primers lectors. La bibliotecària, que com que és un poble ens coneix a tots/es, sempre amable i amb ganes de donar un cop de mà, ens recomana llibres i contes que ens poden interessar. A més hi fan exposicions temporals, visites escolars teatralitzades per mostrar a la mainada com hem de fer servir la biblioteca, activitats de conta-contes pels més petits, concerts o tallers de manualitats pels infants, entre moltes altres coses.\nSi no hagués estat mestra m’hauria encantat ser bibliotecària!\nBiblioteca Miquel Martí i Pol – Sant Gregori


Més de 500 persones a Mollet reclamen una sanitat 100% pública - somVallès\nMés de 500 persones a Mollet reclamen una sanitat 100% pública\nLa Plataforma en Defensa de la Sanitat Pública del Baix Vallès considera crítica la situació de la sanitat catalana\nDilluns, 10 de desembre de 2018 | 19:45h\nManifestació per la sanitat pública\nÈxit total de la manifestació de la Plataforma en Defensa de la Sanitat Pública del Baix Vallès i la Marea Blanca a Mollet la tarda del dilluns. La concentració convocada a les 19 h a la plaça Prat de la Riba de la ciutat ha arribat a reunir, segons la policia local, a més de 500 persones que s'han dirigit a la Plaça Major, davant de l'Ajuntament, on s'ha llegit un manifest en defensa d'una sanitat "100% pública".\nEn la concentració una de les moltes que ha tingut lloc aquest dilluns a tot el territori català, han participat diferents col·lectius com CCOO, CGT, integrants dels CDR i les ja esmentades plataformes cíviques, i també s'hi han personat membres de les primeres forces d'esquerra de Mollet.\n"Pública, sí. Privada, no", "Sanitat pública i de qualitat", "Les llistes d'espera maten" o "Ni copagament ni repagament", han estat algunes de les consignes que han acompanyat tot el trajecte recorregut per la manifestació.\nAixí mateix, Antonio López membre de la plataforma, ha assenyalat que el que pretenia la manifestació era "reivindicar que hi ha unes llistes d'espera desesperants a tot al país i sobretot a Catalunya, que fan defallir a la nostra gent treballadora".\nEn l'àmbit baixvallesà López ha dit que "falten recursos personals perquè els quiròfans per exemple estiguin oberts a la tarda". Segons l'integrant de la plataforma, especialment complicada és la situació en el que fa referència a les "reprogramacions i les visites".\n"Esperem que els governs de Catalunya i Espanya posin més recursos a la sanitat per revertir les retallades", ha afirmat López que ha valorat la manifestació com "un èxit de la nostra plataforma que porta un treball de molts anys".


Inicio / Star Wars / Página 3\nSTAR WARS BLACK SERIES DARTH VADER 40TH\n€34,95 (iva incl.) Pre / Ordenes\nStar Wars Black Series Figura Deluxe Jar Jar Binks\nStar Wars Black Series Gaming Greats Figura Electrostaff Purge\n€32,90 (iva incl.) Añadir al carrito\n€149,99 (iva incl.) Añadir al carrito\n€29,00 (iva incl.) Leer más


Un calaix de sastre: Obra poètica de Salvatore Quasimodo\nPublicat per calaix a 0:13\nSaps que aquest Salvatore Quasimodo no el coneixia...i m'agrada i també et diré que els seus poemes tenen una retirada a les coses que escrius, a la manera que tens d'escriure...potser s'ha "copiat" de tu? he cercat informació i resulta que és tot un premi Nobel de literatura i li van concedir el 1959 l'any que vaig nàixer....Vés per on tens un estil semblant...em sembla que em regalaré un llibre d'aquest autor per sant Jordi...\n19 de març de 2010 a les 1:11\nJa ve Sant Jordi? aix... bueno me n'alegro que t'agradi el Salvatore... però em sembla que hi ha molta distància entre ell i jo... un petó i una abraçada!


Juvenil A – Athletic Club: Victòria sense premi (3-2) - FC Barcelona\nHomeFutbolJuvenil ANotíciesJuvenil A – Athletic Club: Victòria sense premi (3-2)\nJuvenil A – Athletic Club: Victòria sense premi (3-2)\nGran partit del Juvenil blaugrana, que derrota (3-2) l’Athletic Club en la tornada dels quarts de final de la Copa del Rei Tot i la victòria, els jugadors de Jordi Vinyals queden eliminats de la competició després de la derrota a Lezama del partit d’anada (5-0)\nEls blaugranes han guanyat per la mínima, 3 gols a 2, davant l’Athletic Club de Bilbao. La victòria, amb gols de Pol Calvet (2) i David Babunski, és insuficient per capgirar l’eliminatòria i no permet als de Jordi Vinyals accedir a les semifinals de la competició. L’equip tanca la temporada com a campió a la Lliga i amb una victòria agredolça.\nTot i el resultat en contra que arrossegaven del partit d’anada, els jugadors de Jordi Vinyals han sortit amb la idea clara de superar un repte majúscul, remuntar l’eliminatòria. Els primers minuts han estat un monòleg dels blaugranes. Bon joc de posició, circulació de pilota ràpida i ocasions de gol. La més clara d’aquests primers compassos de partit ha arribat al minut 16. Una excel·lent triangulació per banda dreta de l’atac culer ha acabat amb rematada de Babunski des de la frontal de l’àrea. El xut s’ha estavellat a les cames del defensa, que ha aconseguit rebutjar la pilota a córner i evitar així el gol. Aprofitant la velocitat dels davanters bascos, a la sortida del córner, l’Athletic Club ha muntat un ràpid contraatac que ha finalitzat Williams. El xut ha posat a prova Ondoa, inèdit fins aquest moment, que ha realitzat una gran aturada i ha enviat la pilota a córner.\nOcasions i gol\nEls darrers minuts d’aquesta primera meitat han estat de clar domini dels de Vinyals. Al minut 32 Munir s’ha inventat una assistència de fantasia cap a Sanabria, que es plantava sol davant el porter, però se li ha escapat l’últim control i ha desaprofitat una clara ocasió de gol. Al 35 i 36, Cristian Herrera n’ha tingut dues més. La primera, internada per banda dreta i xut, l’ha salvat Jon Ander en una bona aturada. Tot seguit, un nou xut d’Herrera ha acabat en córner. El davanter, molt actiu, ha aprofitat el rebuig a la sortida del córner per engaltar un nou xut que ha quedat mort dins l’àrea petita. Allà, murri, Pol Calvet ha empès la pilota al fons de la xarxa i ha col·locat l’1 a 0, resultat amb el qual s’ha arribat a la mitja part\nL’Athletic Club es desperta a la contra\nL’inici de la segona meitat no ha estat favorable als interessos blaugrana. En només vuit minuts d’aquest període l’Athletic Club, mitjançant Williams i Jurgui, ha aconseguit capgirar el marcador. Dues contres i dos gols, màxima efectivitat. El juvenil blaugrana, però, no ha deixat de lluitar en busca d’un marcador favorable. Només un minut més tard del segon gol basc una gran assistència de Munir l’ha enviat Babunski dins la porteria. Al minut 10, 2 a 2 al marcador.\nResistència basca, victòria blaugrana\nL’empat ha animat els culers. A la sortida d’una falta lateral, Babunski ha posat la pilota al punt de penal i, des d’allà, Pol Calvet ha etzibat un xut que ha acabat al fons de la xarxa. Era el minut 22 i el partit es tenyia de color blaugrana. A partir d’aquí, els canvis han tallat el ritme del matx. L’Athletic Club ha intentat alguna contra per mirar d'empatar el partit. Ondoa, excepcional en aquest tram de partit, ha evitat l’empat dels de Bilbao i ha permès al seu equip endur-se una victòria de prestigi sota l’atenta mirada d'Andoni Zubizarreta, Eusebio Sacristán i Narcís Julià, que han viscut els 90 minuts des de la Llotja del Mini.\nJuvenil A: Ondoa, Godswill, Costa (Roger), Bagnack, B. Olivan, Pol Calvet (Quesada), Cristian H. (Sandro), Babunski, Toni Sanabria i Enguene (Maxi).\nAthletic Club de Bilbao: Jon Ander, Aguirrezabalaga (Lubrano), Urtzi, Ander Santamaria, Yeray Alvarez (Imanol Corral), Iker de Eguino, Unai López, Asier Etxaburu, Williams (Yagoba Borja), Jurgui Oteo i Yamis Rahmani (Iker Revuelta)\nGols: Pol Calvet, 1-0; Iñaki Williams, 1-1; Jurgui Oteo, 1-2; David Babunski, 2-2 i Pol Calvet, 3-2.\nÀrbitre: Roger Sales Font


ELS GOSSOS DE 'COGNICIÓ ANIMAL' RECONEIXEN L'ESTUDI D'ALTRES GOSSOS - CULTURA DEL SUD\nAquest estudi molt bonic mostra que els gossos poden reconèixer altres gossos entre les fotos d’humans i altres animals\nPrincipal Cultura Del Sud Aquest estudi molt bonic mostra que els gossos poden reconèixer altres gossos entre les fotos d’humans i altres animals\nObteniu més informació sobre un estudi de 'Animal Cognition' del 2013 que va trobar que els gossos poden reconèixer altres gossos de diverses races i races.\nAquesta temporada de vacances, tots necessitem un impuls, ja que la pandèmia del coronavirus continua i el futur continua sent incert. Avui, aquest ascensor tan necessari es presenta en forma d’un estudi de gossos tan dolç publicat a la revista científica Cognició animal , que va aportar proves que gossos poden triar els seus companys de quatre potes entre fotos d’humans i altres animals.\nTot i que la investigació es va publicar el 2013, recentment va tornar a la llum dels protagonistes quan un doctorand en psicologia clínica, Benjamin Katz, va fer un descans dels seus estudis i es va ensopegar amb la investigació que es pot perdre. Katz va compartir la metodologia a Twitter, però revisem: en un estudi de nou gossos de companyia, els investigadors van trobar que els gossos eren capaços d'agrupar fotografies de caps de gos (mostrades a la pantalla de l'ordinador) juntes entre una gran selecció de races de gossos i races creuades, així com altres animals i rostres humans. Els investigadors creuen que les seves troballes indiquen que els gossos poden conceptualitzar una categoria visual de cares de gossos i, en conseqüència, agrupar imatges de diferents tipus de gossos en una sola categoria, podent fer-ho els nou gossos de l'estudi.\nNadal per a mascotesCrèdit: Emilija Manevska / Getty Images\nMés científicament parlant: 'El fet que els gossos siguin capaços de reconèixer visualment les seves pròpies espècies i que tinguin una gran capacitat de discriminació olfactiva, assegura que el comportament social i l'aparellament entre diferents races encara són possibles', van dir els investigadors de LEEC i del National Veterinary L'escola de Lió, França, segons el comunicat de premsa compartit a Science Daily . 'Encara que els humans hem estirat el Gos de família fins als seus límits morfològics, s’ha conservat la seva entitat biològica ».\nAra, per conèixer les coses bones, consulteu els participants del gos a continuació. No deixeu que els gossos & apos; noms simpàtics (com Bahia i Vodka!) i cares adorables t’enganyen; aquestes cries tenen una intel·ligència seriosa.\nAmants dels gossos, què en feu d’aquestes fascinants troballes? Heu vist mai el vostre gos embogir quan veuen un altre gos a la televisió? Pot ser que aquesta sigui la pista per què ho fan.\ncréixer els cabells grisos amb gràcia\ntaques fosques il·luminadores sobre la pell negra\nen colors vius de David Alan Grier Skits\nEl jutge Mablean i la seva filla Taj Paxton fan història a la televisió amb dues nominacions als Emmy diürns\nBlack Women To Trick Daddy: 'Ah ha ... Ok ... Què passa ... Calla!'


[ Fecha actual Jue May 28, 2020 10:04 am ]\nPublicado: Vie Abr 27, 2012 8:16 pm\nok Iban i Citro, maletí i motor reservats.\nHo deixaré a la vitrina del club ok?\nPublicado: Dom Abr 29, 2012 7:00 pm\nkaiku reservame la segunda caja de plano gracias\nPublicado: Vie May 04, 2012 11:05 am\nAvui deixaré les dues caixes i el motor SCX PRO a la vitrina del club.\nEls que aneu a buscar-ho li pagueu al Miquel i llestos.\nPublicado: Lun May 07, 2012 2:54 pm\nRILEY REBAIXAT A 20€!!!!!!!!!\nPublicado: Lun May 07, 2012 3:00 pm\nCARROCERIA FERRARI 288 REBAIXADA A 50€!!!!!!!!!!\nCOMANDAMENT PROFESSOR MOTOR Ref. 2052 REBAIXAT A 60€!!!!!!!!\nUNA GANGA PER UN COMANDAMENT MÍTIC!!!!!!!\nPublicado: Vie May 25, 2012 12:31 pm\nPack Ninco que inclou:\n-Kit de rotondes\n-3 rectes normals\n-2 mitges rectes\n-3 cruves standard\n-Valles blanques i vermelles\n-Kit pont Ninco\nTot per només 70€!!!!!\nPublicado: Mié Oct 31, 2012 2:37 am\nATENCIÓ ATENCIÓ!!!! EL MERCADILLO KAIKU OBRE DE NOU LA PARADETA AMB GRANS OFERTES!!!!\nCARROCERIA DEL FERRARI 288 REBAIXADA A 40€ DE RES. UNA MICA MÉS I LA REGALO!!!!!\nAFEGIT SUBARU 1/24!!!! Pot córrer com a grup S en el Campionat de Catalunya o els rallis del nostre club, com a grup A a la Copa Catalana que es disputarà un dels rallis al nostre club la temporada 2013 i el IRC que també es disputarà un dels rallis al nostre club la temporada 2013. 3 en 1!!!!!! Un cotxe molt ben ajustat amb els millors materials. Politges dentades, motor MSC, H de carbono, rodes de brut, llantes dorades MSC. S'entrega ja plomat amb bona distribució de pesos. Carroceria amb interior molt lleuger i contrapesos d'última generació. UNA GANGA!!!!!\nAFEGIT BOWLER T2 NINCO. Només un raid!!! Cotxe en perfectíssim estat!!!!!!!!!!!\nAFEGIT TOUAREG T3 ECO DE PSR EDICIÓ ESPECIAL MASSLOT. Només un raid!!!! Cotxe en perfectíssim estat!!!!!!!!\nPublicado: Mié Oct 31, 2012 8:23 pm\nTienes un privado por el Touareg\nPublicado: Vie Nov 02, 2012 9:08 am\nhola kaiku trae el t3 y la carroceria que esta noche voy al club y a lo mejor me interesan... mercy\nCreo que te confundes, el T3 y la carroceria lo vende Baldrich\nPublicado: Dom Nov 04, 2012 12:07 am\nT3 ECO VENUT!!!!!\nPublicado: Lun Nov 05, 2012 7:07 pm\nPROPERAMENT AFEGIRÉ FOTOS DEL MG METRO MSC!!!! TOTALMENT NOU PER ESTRENAR SENSE SORTIR DE LA CAIXA!!!!\nA les botigues val més de 50€!!!!\nPublicado: Mié Nov 21, 2012 1:29 am\nAFEGIDA CARROCERIA 207 1/24 DE BELKITS NOVA PER ESTRENAR\nCarrocería ideal per fer un grup A en línia i poder córrer com a grup A i el IERC amb el mateix cotxe. També pot córrer en grup S si es posa el motor en angle.\nA les botigues està sobre els 45 47€\nTambé venc full de calques pel 207 15€ A les botigues valen 20€\nPublicado: Dom Dic 09, 2012 8:37 pm


TEST Com es divideix la teva personalitat? | Adolescents.cat\nTEST Com es divideix la teva personalitat?\nRedacció | 10/01/2019 a les 10:01h\nArxivat a: TESTS, personalitat, adjectius\nTothom és únic i irrepetible. Ara bé, tots tenim coses en comú i adjectius compartits. En aquest test intentarem dir-vos les paraules que us defineixen millor\nPacifica i protectora\nAnònim, 10/01/2019 a les 15:21\nés bastant cert la veritat\nAnònim, 10/01/2019 a les 16:08\nPodeu fer tests mes currats no??\nLleial i sabia\nAnònima, 10/01/2019 a les 16:09\nEts una persona:\nMheu alegrat el dia adolescents! Us estimoooooo😍\nAnònim, 10/01/2019 a les 18:19\ntens el mateix q jo 😂😂\nAnònima, 10/01/2019 a les 22:46\nTota la estona em surt el puto mateix resultat, sigui desde on sigui(safari, google) i sigui la persona qui sigui surt el mateix .\nEm sento enganyada🙃\nAnònim, 10/01/2019 a les 16:36\nLike si creus que això no et representa...\nAnònima, 10/01/2019 a les 16:37\nAnònima, 10/01/2019 a les 17:54\nTia si trobes que hi ha filling, parla amb ell, i quan trobis el moment exacte en la conver-sa no tinguis por en dir-li el que sents. La veritat esque em va passar algu semblant, i parlant va sortir el tema de qui ens molava i li vaig dir tot el que sentia, ara portem 14 mesos junts xd (no et vui emossionar però encara menys desanimar) ànims!!!!\nNo m'inporte jaja\nNo et preucupis, no es greu\nAnònim, 10/01/2019 a les 18:09\nIntenta parlar mes amb ell i ser mes carinyosa i sobretot sigues tu mateixa! Molta sort❤\nAnònima, 10/01/2019 a les 17:22\nA la pregunta de la parella jo no en tinc\nAnònim, 10/01/2019 a les 18:04\nDòcil que vol dir?\nAnònim, 10/01/2019 a les 21:02\nUna persona que és fácil que obeeixi i que fagi cas.\nfa uns mesos un tio sempre a les enquestes de insta votava que volia ser el meu amic i portarse i tal. Aquest any ens ha tocat junts i ell s’interesava molt per mi sempre m’obria per insta i volia parlar aleshores a mi em va començar a molar i havia filling però ara ell està sortin amb una altre porten casi un mes i encara no s’han liat i les meves amigues diuen que a ell no li agrada ella però no estic segura que faig?\nfidel, amable,madura y solitaria\nAnònima, 10/01/2019 a les 18:10\nAnònima, 10/01/2019 a les 20:29\nuna persona que diu k soc madura ma algrat la vida jajajjajaj\nAnònim, 10/01/2019 a les 21:36\nTrobi malament q el màxim d com magrada llegir sigui només un 65%. Per mi seria 210%\nHe pensat el mateix!!\nElscràtersdelalluna, 13/01/2019 a les 20:10\n(Així puc viure moltes més vides a banda de la meva. ;) )\nVaja puta merda\nAnònim, 10/01/2019 a les 22:04\nVaja puta merda test es caspeja tot aixo\nMai an get un definición mes incorrect de mi