Història d’Aielo de Malferit: EL SIGNIFICAT DEL TOPÒNIM AYELO I ELS AYELOS (AIELLOS) ITALIANS (I part)\n1) Una carta del professor Stefano Perini\n2) Característiques de la romanització a nostres terres\n3) Els tres Ayelos (Aiellos) italians:\n- Aiello del Friuli.\n-Aiello dels Abruzos.\n-Aiello de la Calabria.\n4) Un comentari final.\nUNA CARTA DEL PROFESSOR STEFANO PERINI.\nQuin és l'origen del nom Ayelo? Es aquesta una pregunta que molts ens hem fet alguna vegada. Il·lustres filòlegs com Joan Coromines, Antoni M. Alcover, M. Sanchis Guarner, Josep Escrivà, Carme Barceló, o Emili Casanova, han donat algunes idees, les quals podem resumir en tres possibilitats: una seria l'origen pre-romà, és a dir que quan els romans colonitzaren les nostres terres ja existia el topònim (es va buscar ací l'origen ibèric), l'altra seria l'etimologia llatina pròpia de la colonització romana, i per últim que vingués de l'àrab. No obstant això, que jo sapia ningú d'ells fa menció de l'existència en Itàlia del mateix topònim, cosa que em sembla molt important ja que descartaria altres orígens que no foren els de la colonització romana.\nL'any 1995 vaig escriure a dos dels tres pobles que conec d’Itàlia amb el nom d’Aiello (en italià no existeix la lletra y en el seu alfabet), un d'ells era Aiello del Friuli al nord d'Itàlia, l'altre l'Aiello Calabro al sud, i el tercer, que en aquells moments no el tenia localitzat, és l'Aiello (o Aielli) al centre d’Itàlia en les muntanyes dels Abruzos. Tan sols vaig obtenir resposta de l'Aiello del Friuli. Naturalment, jo preguntava sobre l'origen del nom Aiello.\nLocalització dels tres Ayelos (Aiellos) italians. 1). Aiello del Friuli, 2). Aiello dels Abruzos, 3). Aiello de la Calabria.\nEn efecte, amb data del 10 de novembre de 1995, vaig tindre l'alegria de rebre una carta de la Comune di Aiello del Friuli, en la qual, el professor Stefano Perini, que tenia el càrrec de vice sindano en la Comune en aquells moments, em deia el següent:\n“Rispondendo alla Sua del 7.09.95, posso segnalarle che l'etilologia del nome del nostro comune, AIELLO, è riferita dai migliori glottologie linguisti alla parola latina AGELLUM, che significa campicello, piccolo campo, intendendo con ciò una zona coltivata di limitata estensione”\nEs a dir, que la paraula llatina agellum era, segons l'opinió que allí es tenia, la que havia donat lloc a l'actual nom d'Aiello. Si açò era així, la possibilitat de que l'origen del topònim Ayelo siga el mateix crec que és molta, donades les característiques de la romanització de les nostres terres. Ja Sanchis Guarner contempla aquesta possibilitat cap a finals dels anys cinquanta, encara que, posteriorment s'inclina més per l’etimologia pre-romana, i més en concret ibèrica.\nLa paraula llatina AGELLUM és un diminutiu roma de ager-agri, que significa camp però amb un sentit més agrícola fina que l'altra paraula llatina campus i que vol dir un camp amb un sentit més general. Ambdues paraules són, per tant, llatines, però la primera està incorporada al llatí presa de la llengua grega (la llengua llatina té moltes paraules d'origen grec).\nArea d'influencia hel.lènica al segle III a. de J-C. ( de l'obra de Hermann Klinder i Werner Hilgemann: ATLAS HISTORICO MUNDIAL, Madrid, 1971).\nEn efecte, ager-agri és la paraula grega AƴPO∑, i d'aquesta ha quedat en les llengües romàniques la paraula agricultura i les seues derivacions, però, en canvi, no ha quedat la paraula AGELO per ha denominar aquest campet de terra que comença a estar cultivat. La paraula AGELO la trobem en autors clàssics de la literatura llatina, com el poeta Virgilio, que vixqué al segle I a. de J.C., autor de poemes com La Eneneida, Geórgicas, i Bucólicas, on, sobre tot en aquesta última, tracta molt tot el relacionat amb el camp, i no hi ha que oblidar que Virgili és un ibèric poeta del sud d’Itàlia, regions aquelles amb molta influència grega en la antiguitat; també l’escriptor Columela, naixcut a Hispania i que va viure en el segle I d. de J.C. utilitza la paraula Agelo en el seu famós tractat d'agricultura.\nAixí doncs, el nostre topònim Ayelo és, quasi segur, una paraula llatina utilitzada en l'antiguitat i portada a les nostres terres per la llengua dels colonitzadors de les regions itàliques, tingen en compte que tan sols es troba en la Vall d'Albaida (els dos Ayelos, el de Rugat i el nostre), és per això que tinc que fer menció ara a les característiques de la romanització de les nostres terres, i al final comentaré algunes coses sobre els tres Aiellos italians.\nCARACTERISTIQUES DE LA ROMANITZACIO A LES NOSTRES TERRES.\nConquesta d'Hispania pels romans entre el segle II i I a. de J.C. (de l'obra de Julio Mangas: De Anibal al emperador Augusto. Hispania durante la República romana, Madrid, colección Historia 16 - Temas de Hoy, 1995)\nLa inclusió de la península ibèrica en l'àmbit de l'expansió territorial de la República romana fora de la Itàlia peninsular és el que es coneix com a romanització. Aquest és un procés llarg que es va iniciar amb la conquesta militar i va acabar amb l'adopció de les formes culturals dels dominadors, ja fora amb l’adopció de la llengua llatina, perdent- se la llengua del poble indígena, com la de les formes culturals, entre elles els costums agrícoles.\nLes terres del llevant foren les primeres que els romans conquistaren en la península Ibèrica allà pel final del II segle a. de J.C, i després anaren conquistant tota la península cap l'interior (es pot veure al mapa). Està plenament estudiat, a més, que el procés de romanització i la seua implantació en les nostres terres va ser, en línies generals, ràpid i de gran intensitat comparat amb altres terres de la península ibèrica. Però, sent més concrets, quins van ser els colonitzadors que poblaren les nostres terres?.\nL'emigració itàlica cap a la península ibèrica va ser un llarg procés com hem dit, primer van ser els exercits de conquesta, i darrere d'ells van anar arribant gents d’Itàlica de molt variada extracció social, molts d'ells no serien ni tan sols ciutadans romans, el que sí és cert és que molts d'ells acudiren al reclam de la fertilitat de les terres de la península ibèrica, sempre baix la protecció que oferia el poder de Roma. Afirmava Menéndez Pidal, i és una tesi corroborada per altres filòlegs, que a partir dels primers moments de la conquesta militar, i ja hem dit que les nostres terres van ser de les primeres, va haver una sistemàtica colonització de gents procedents de regions d'Itàlica, més en concret de la Campanià, Apuria i Brutium, és a dir de gents que pertanyien als pobles Samnios, Sabinos i Oscos, i que foren regions molt influïdes per l’hel·lenització de temps anteriors (es pot veure el mapa). Es més, un les recents troballes arqueològiques en la ciutat de València així ho corroboren, ja que, per exemple, la necròpolis del segle II a. de J.C. trobada en el cantó entre els carrers de Quart i Cañete, on han la sigut inhumats alguns d'aquells primers colons, han demostrat, per les característiques de les tombes, que aquells itàlics tenien una forta influència grega (es pot veure sobre açò el diari LEVANTE-EMV del 20 del 2 de 1998).\nProvincies romanes d'Hispania al segle II a. de J.C. i els pobles indigenes que hi havia a Hispania a l'arribada dels romans (de la mateixa obra que la fotografia anterior).\nDesprés vingué l’època de l'emperador August entre el segle I a. de J.C., i el segle I d. de J.C., el qual va fer una important tasca en quant a demarcacions territorials de l'Imperi, inclosa Hispania, i la regularització de la xarxa de comunicacions o vies romanes (es poden veure els mapes).\nMés endavant la crisi ben estudiada del segle III que dóna pas al que es coneix com època Baix Imperial, amb característiques com la decadència de l'activitat ciutadana la ruralització progressiva amb els Villae o cases de camp, i el començament del fenomen del cristianisme. Jo crec que és partir d'aquesta època quan el topònim Ayelo apareix en la vall d’Albaida.\nAl segle IV ja està constituïda en les nostres terres una societat hispano-romana ben definida, amb oficis que s'hereten de pares a fill en les ciutats, i en el camp està constatada l'existència de propietaris de terres i camperols. Es, aleshores, quan es troben més restes arqueològiques de les villae. La llengua és llatina amb particularitats pròpies, ja que han passat segles des de la primera conquesta militar, i pot ser que la paraula AGELO, per a denominar un camp de no massa extensió que comença a ser cultivat, siga un exemple de açò que diguem (no oblidem que aquest topònim tan sols es troba a la Vall d'Albaida).\nAExcavacions arqueològiques de la villae de lèpoca hispano.romana trobada en els proximitats d'Ayelo farè uns anys. Detall d'un hipòstil o sala amb columnes d'aquesta villae (la fotografia general es de l'autor d'aquest escrit, l'altra de J.J. Tudela).\nTambé en Ayelo es troba els restes de una d'aquestes villae. Va ser quan es construïa la variant de l'autovia farà uns anys. Allí es podia veure una part d'aquesta casa de camp de l’època hispano-romana on podia observar-se el que seria un hipòstil o sala sostinguda per columnetes i que, possiblement, estaria destinada a banys (es pot veure la fotografia). L'agricultura d'aquella època era de conreus típics mediterranis, com cereals, vi i oli, a més de ramaderia.\nPerò, i Cairent i Pursons? També està estudiat que els topònims d’origen llatí amb sufixes en o on derivaven de l'antic posseïdor de les terres en qüestió. En el nostre cas tinguem el topònim CAIRENT que, possiblement, feia referencia per tant a un propietari de terres d’aquella època.\nPer la seua part, el topònim PURSONS o PORSONS vindria del llatí persono-ui, que faria referencia a un lloc que té ressò de veu per totes parts, i, per tant, indicaria la falda de una muntanya, com així ho és en efecte en el cas del nostre Pursons.\nEl topònim VINT-I-CINC (on està l'ermita de Sant Joan Baptiste al terme de l'Olleria) també és interessant, ja que, a l'igual que el de la ciutat italiana de Vintimiglia, que té aquest nom per l'antic costum roma de ficar una pedra anomenada milliar en les vies per a senyalar la distancia (en milles romanes, que corresponia a 1.476 m.) a una propera ciutat, el topònim Vint-i-cinc indicaria el mateix, perquè, a més, les últimes investigacions sobre la qüestió situen per ací el pas d'una via romana.\nPrincipals vies de l'Hispania Romana, encara que ací, de ser cert açò que hem comentat sobre el trajecte de la via Augusta, hi hauria que assenyalar la linea des de Saetabis a Villena passant per les proximitats de l'Olleria i Ayelo cap a Ontinyent (de l'obra de Cristóbal González Román: El esplendor de la España Romana. El Alto Imperio en la Península Ibérica. Madrid, col.lección Historia 16 - Temas de Hoy, 1995).\nEn efecte, també recents estudis sobre vies de comunicació antigues (pot veure el mapa, encara que en ell no apareix aquesta via que comentem) venen a modificar el traçat de la Via Augusta, via principal romana a Hispania i posteriorment utilitzada pels àrabs, al seu pas per Xàtiva o Saetabis. ja que tradicionalment es pensava que des de Saetabis aniria a Ad Turres (la Font de la Figuera), però hui es creu que anava des de Saetabis a Villena passant per l'Olleria, proximitats d'Ayelo, Ontinyent i Bocairent. Al fil de tot açò hem de dir que en Ayelo hi havia, fins a prop de la primera meitat del segle XVIII, un pont dit d'Ayelo sobre el riu Clariano en el camí a Ontinyent (sembla que es va enfonsar per aquells anys), el qual, segons un plànol de la primera meitat del segle XVIII, tenia unes característiques arquitectòniques romàniques, i qui sap si formava part d'aquesta antiga via de l'època hispano-romana (es pot veure com era aquest pont en la fotografia).\nDetall del pont romànic d'Ayelo sobre el riu Clariano, el qual és va enfonsar en la primera meitat del segle XVIII (d'un plànol del segle XVIII AMAM)\n Escric Ayelo amb y perque, apart de que sempre s’ha escrit així, la y està aceptada en valencià-català en mots d’altres llengües tal com York.\n A partir del segle I a.d. J.C. es trova la y incorporada al llatí en paraules d’origuen grec.


Posts 7,490\tBest Bond no9 for men?\nPosts 14,962\tRe: Best Bond no9 for men?\nPosts 12,727\tRe: Best Bond no9 for men?\nPosts 27,970\tRe: Best Bond no9 for men?\nPosts 7,052\tRe: Best Bond no9 for men?\nPosts 1,165\tRe: Best Bond no9 for men?\nPosts 7,490\tThread Starter


INICIO > INTERCLUBS:\n1ª Autonómica Norte, 2011\nMás fotografías de la última ronda del Interclubs, sábado 2 de abril de 2011. Partida de Rafa, tablero 2.\n4 de abril de 2011:\nFotografías de la última ronda del Interclubs, sábado 2 de abril de 2011.\nRONDA 5: Quart - Massanassa-Escacs'90\nParticipa con el club y juega en uno de nuestros equipos en las categorías de más nivel de la Comunidad Valenciana.\nVISITA LA GALERÍA FOTOGRÁFICA :


Ref. 287372 Apartment Carballo Blanco\nIn full nature ...... EO River and Monte.\nFinca O Bizarro is located in Trabada, in the province Lugo.\nRef. 287364 Casa Carballo Blanco\nSelf catering Rural Prado for 12 people\nApartment in A Fonsagrada , Ancares - Courel\nSelf catering TAReira for 9 people\nCottage in Trabada , Rias Altas - Lugo\nCottage in Cospeito , Lugo - Terra Cha\nCottage in A Fonsagrada , Ancares - Courel\nHotel in Cospeito , Lugo - Terra Cha\nCrecente: Cottages, Apartments & More (69)


Mediaset España compra els drets de la nova sèrie de la CBS «Zoo» - Diari de Girona\nMediaset España compra els drets de la nova sèrie de la CBS «Zoo»\nEls protagonistes de la ficció «Zoo». cbs\nEl grup Mediaset España ha adquirit els drets d'emissió de Zoo, un nou drama d'aventures i ciència ficció que té com a eix argumental els violents i inexplicables atacs que pateix la població mundial per part dels animals. La ficció de la cadena CBS, basada en el best-seller homònim del novel·lista novaiorquès James Patterson, compta amb quatre coneguts guionistes de la televisió nord-americana: Jeff Pinkner (Fringe), Josh Appelbaum i Scott Rosenberg (Life on Mars) i André Nemec (Star-Crossed).\nAquesta adaptació televisiva de la reeixida novel·la de Patterson -traduïda a 12 idiomes i que ha venut 4 milions de llibres a tot el món- està protagonitza per James Wolk (Mad Men), que encarna un jove biòleg que es veu immers en una cursa contra rellotge per aclarir el misteri de per què els animals, aparentment coordinats, ataquen sobtadament i brutalment als humans. Kristen Connolly (House of Cards), Billy Burke (Revolution), Nonso Anozie (Infierno blanco) i Nora Arnezeder (El ladrón de palabras) completen l'equip artístic d'aquest thriller que es va estrenar dilluns passat als?Estats Units.?El grup audiovisual no ha concretat per ara quan estrenarà la ficció, que es podrà veure a Cuatro.


Mid-Season Sale | Antony Morato - Pantalones carrot fit en algodàon stretch con cremalleras decorativas Antony Morato\nPantalones cinco bolsillos carrot fit, con cremalleras decorativas frontales. Cierre con cremallera y placa metálica Antony Morato. El modelo viste una talla 46.\nPantalones carrot fit en algodàon stretch con cremalleras decorativas


Softcatalà participa en la campanya d'alfabetització digital de la Regidoria Ciutat del Coneixement - Softcatalà\nSoftcatalà participa en la campanya d’alfabetització digital de la Regidoria Ciutat del Coneixement\nLa Regidoria Ciutat del Coneixement de l’Ajuntament de Barcelona està promovent una campanya d’alfabetització digital. La nova iniciativa, en la línia de treball oberta destinada a fomentar l’ús de les noves tecnologies per part de la població i, després de la campanya Cibercivisme, distribuirà aquesta vegada, en forma de 7 fascicles informatius gratuïts, uns tutorials d’ús de diverses aplicacions informàtiques de programari lliure. L’objectiu de la iniciativa és fomentar l’ús d’aquest tipus d’aplicacions.\nSoftcatalà ha participat activament en la redacció dels fascicles, que es publicaran segons la llicència Creative Commons Reconeixement-NoComercial-CompartirIgual 2.5 Espanya i es podran descarregar gratuïtament per Internet.\nLa campanya ha començat ja durant aquest mes de març amb l’edició d’un fascicle d’introducció del programari lliure i acabarà el març de l’any vinent. El calendari de distribució dels fascicles previst és el següent:\n* GNU/Linux (sistema operatiu) març de 2006\n* Firefox (navegador) maig de 2006\n* ThunderBird (correu-e) i Gaim (missatgeria instantània) juliol de 2006\n* Gimp i Inkscape (tractament gràfic) setembre de 2006\n* OOo Write (tractament de textos) i OOo Calc (full de càlcul) novembre de 2006\n* OOo Impress (presentacions) i OOo Draw (dibuix) gener de 2007\n* OOo Base (gestor de bases de dades) març de 2007\nLa iniciativa, encara que destinada a la població en general, va enfocada principalment a qui no té accés a les noves tecnologies o no en té prou coneixement i per aquest motiu, els fascicles, a part de poder descarregar-se lliurement a través del web, es distribuiran en centres públics com biblioteques, casals de gent gran, escoles, centres cívics o associacions de caire social. Es distribuiran un total de 25.000 còpies per cadascun.


El meu amic Sebastian - Lluís Vilarrasa Taña | Grup62\nLluís Vilarrasa Taña\nSinopsi de El meu amic Sebastian:\nL?acció transcorre a Israel, a mitjans dels anys vuitanta, en un kibbutz al nord del país. Hi treballen una colla de joves voluntaris estrangers que al matí treballen en feines agràries o en una fàbrica de plaques solars, a la tarda s?aj\nSobre l'autor de El meu amic Sebastian\nLluís Vilarrasa i Tanyà (Vic, 1964), llicenciat en filologia catalana, ha treballat com a guionista de televisió en programes infantils i en telefilms. És autor de les novel·les L'home de Dover (2000) i El meu amic Sebastian (2004). L'any 2006 va publicar la novel·la juvenil de ciència-ficció Els fugitius d'Àticus 89. Llegir-ne més\nAltres llibres de Lluís Vilarrasa Taña\nData de publicació: 12/12/2003 | Idioma: Català | ISBN: 978-84-8437-652-1 | Codi: 10024273 | Format: 13 x 21,5 cm. | Presentació: Rústica amb solapes | Col·lecció: A TOT VENT-BETA\nTotes les opinions de El meu amic Sebastian


Miquel Victorià Amer - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1912 (87/88 anys)\nPoeta i bibliòfil\nMiquel Victorià Amer i Omar (Palma, Mallorca, 1824 — Barcelona, 1912) fou un poeta i bibliòfil mallorquí.\nEstudià filosofia i dret, primer a Mallorca i després a Barcelona, on s'establí ben aviat. Es casà amb la també poeta mallorquina Victòria Peña i Nicolau. Va tenir un càrrec administratiu important a la Companyia dels Ferrocarrils de Madrid a Saragossa i a Alacant. En la seva activitat literària i cultural, tingué un paper rellevant en els primers Jocs Florals de Barcelona. Antoni de Bofarull inclogué algunes poesies seves en l'antologia Los trobadors nous. Entre la seva obra publicada, hi ha un recull de poesies, una edició (1873) del Compendi historial de la Bíblia o Gènesi de l'escriptura de Guillem Serra (1451), i una versió de l'episodi d'Hèctor i Andròmaca, del cant VI de la Ilíada.\nEl 1861 fou nomenat acadèmic de la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona.\n↑ 1,0 1,1 1,2 «Miquel Victorià Amer». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ Fou un dels set mantenidors de la primera edició dels Jocs Florals, el 1859, juntament amb Manuel Milà i Fontanals, Joaquim Rubió i Ors, Víctor Balaguer, Joan Cortada, Josep Lluís Pons i Gallarza i Antoni de Bofarull : Domingo, Josep (ed.). Jocs Florals de Barcelona en 1859. Lleida: Punctum, 2009.\n↑ Bofarull, Antoni de. Los Trobadors nous : col·lecció de poesias catalanas, escullidas de autors contemporáneos (html). Barcelona: Llibreria Nacional y Estrangera de Salvador Manero, 1858.\n↑ Amer, Miquel Victorià «Héctor y Andrómaca, del Cant Sisé de la Iliada. Traducció de D. Miquel V. Amer» (html). . Estampa de Viuda y Fiys de Pere J. Gelabert [Palma de Mallorca 1887], 1887 [Consulta: 20 gener 2016]. «(Transcripció al blog De Troia a Ítaca)»\nISNI: 0000 0003 7585 7714\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Miquel_Victorià_Amer&oldid=19871089»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 30 abr 2018 a les 11:31.


el mèlich: Pobre català o català pobre\nPobre català o català pobre\nL'Altre dia, prenent unes copes amb la meva esposa i uns amics (Desi i Pep Sans), cansats de tant parlar de la brossa política dels darrers temps, va sortir a la conversa el tema de la nostra parla i de la nostra escriptura. Vam acceptar que hi ha molt veïnat que tant en les converses com en l’escriptura maltracten el català de forma escandalosa.\nVam discutir, justificant les presses dels nous mitjans de comunicació, el fracàs escolar, la deixadesa, el desinterès, la incultura, etc. La desi va dir que s’escandalitza quan llegeix a gent jove que ha passat el graduat escolar i inclús estudis superiors, per la quantitat de faltes que fan . Això no té perdó. Ens omplim la boca de Catalunya lliure i Independència i a l’hora de parlar el nostre idioma, ens hi caguem. Quan l’idioma sempre és el millor llaç d’integració d’un poble. Excuses, com he dit, moltes. La gent més gran perquè els van obligar a estudiar en castellà. Els joves perquè passen de llengua (segons quina) i de literatura. En fi. Durant una bona estona vam repassar la quantitat de paraules i expressions que escrivim i diem de forma errònia.\nJa se sap que tots fem faltes, tant d’ortografia, de sintaxi com de fonètica i no podem anar predicant la nostra perfecció perquè no hi és. Però una mica de cura sí que s’hauria de tenir. Com? Llegint, escrivint, practicant i escoltant els consells que se’ns donen.\nAvui hi ha eines excepcionals en la xarxa: Diccionaris de tota mena: Etimològics, de terminologia, generals, de traducció, etc. I són gratuïts. Amb un simple clic s’hi pot accedir. No us poso cap enllaç perquè simplement entrant a Google i posant “Diccionaris”, surten tots.\nDesprés d’aquesta parrafada, us proposo un exercici, com entreteniment.\nL’idioma espanyol, millor dit, castellà, va empastifar tant la nostra llengua , que avui es necessita un desoxidant molt potent per decapar la crosta impregnada en tot el nostre vocabulari.\nAquí encetem una tirallonga de mots i expressions que podeu ampliar si col•laboreu en aquest projecte. Esperem la vostra col•laboració.\ntelèfono , telèfen\nNota: A mesura que rebi més sugerències per Facenook o per aqui, aniré ampliant la tirallonga, per si algú les vol copiar i guarda\nEtiquetas: Art i cultura Publicado por el Mèlich en dimecres, de febrer 20, 2013


Una de cada tres persones ateses pel SAIER és sol·licitant d’asil – elcomunista.net\nInicio » CATALÁ » Una de cada tres persones ateses pel SAIER és sol·licitant d’asil\nPosted on agosto 29, 2018 by ELCOMUNISTA.NET in CATALÁ, EL COMUNISTA // 0 Comments\nAl servei d’atenció social del SAIER s’hi atenen persones estrangeres extracomunitàries i sol·licitants d’asil. En total, fins al juliol del 2018 se n’han atès 12.621, un 14,6% més de les que es van atendre en el mateix període del 2017. D’aquestes, les persones demandants de protecció internacional suposen un 36%, un percentatge que s’ha quintuplicat en només 3 anys.\nPel que fa a les famílies refugiades ateses enguany pel SAIER, s’hi comptabilitzen 1.020 menors, una xifra que supera els 846 de tot l’any 2017.\nVeneçuela segueix sent el país des del qual més persones sol·liciten protecció internacional, i juntament amb les provinents de Colòmbia, Hondures i Geòrgia sumen el 60% del total. Per contra, des del mes de març s’ha produït una davallada en el nombre de persones refugiades d’origen ucraïnès.\nA la ciutat de Barcelona s’allotgen, diàriament, unes 400 persones en situació de vulnerabilitat que haurien de ser ateses per l’Estat espanyol. D’aquestes, 200 per mitjà del SAIER, 76 al Centre municipal d’AcollimentNocturn d’Emergències (CANE), gestionat per la Creu Roja, 100 a través del programa Nausica i al voltant de 100 al Centre d’Urgències i Emergències Socials de Barcelona (CUESB).


Castelló en el Tribunal Suprem contra la impunitat del franquisme (febrer 2012)\nEl judici al jutge Garzón acusat de prevaricació amb motiu de les denúncies sobre les desaparicions del franquisme, ha permès que per primera vegada s'escolten en el Tribunal Suprem les veus dels qui van patir la feroç repressió del franquisme.\nMembres del Grup per la Recerca de la Memòria de Castelló, personat en la causa, es van desplaçar el passat 7 de febrer a Madrid aportant el testimoniatge d'un membre del Grup, Antoni Solsona Nebot, que va relatar la detenció al Mas de Monsó, l’assassinat i la desaparició del seu pare per ordre del capità de la Guàrdia Civil Máximino Lobo Navascués, com també va ocórrer amb altres masovers de Vistabella i comarques de l'interior castellonenc, les famílies del qual segueixen sense conèixer el seu parador i els crims continuen impunes.\nLes declaracions i els testimoniatges de les víctimes en el Tribunal Suprem, no són en si un acte de reconeixement i reparació sinó la manifestació i exigència de la necessitat de justícia i en conseqüència el suport envers la competència de l'Audiència Nacional en la investigació d'aquests crims.


Un dia sense… | l'Optimista\nPosted by L'Optimista in Consum Conscient, convivència, No et Consumeixis, Opinió, Participació, Reciclar la Ciutat, tecnologia, Transparència\nTagged: Consum, contaminació, Decidir, Dia, Llista, Sense, Un\n← V de Voluntat\nFutbol, l’excepció que confirma la regla? →\nOne thought on “Un dia sense…”\n17 Setembre 2014 a les 14:05\nReduir la qualitat de vida a canvi de la qualitat ètica? Mmmmm no compensa


Nou equip directiu a l’EAP i tancament de consultoris de Can Vilalba a l’estiu:: Ajuntament d'Abrera\nDILLUNS, 16/09/2019 | 10:28 h\nNou equip directiu a l’EAP i tancament de consultoris de Can Vilalba a l’estiu\nL' Equip d’atenció Primària (EAP) d’Abrera ha començat a treballar en Clau Ciutat amb nou equip directiu. Aquest canvi implica que la mateixa direcció es l’encarregada de la gestió de l’EAP d’ Abrera, Esparreguera, Bruc i Collbató.\nEl nou equip directiu està format per Noèlia Fernández Carod com a directora, Atanasi Mata Navarro i David Pedrazas López com adjunts a la Direcció.\nLes línies estratègiques que es plantegen amb aquest nou projecte van dirigides principalment a garantir una assistència de qualitat dels serveis, millorant l’accessibilitat, definint la cartera de serveis i diferenciant escrupolosament quan parlem de l’atenció d’urgències i quan ho fem de l’atenció de seguiment dels usuaris. Aprofitar les sinèrgies i la creació de noves aliances ens aportarà multitud de beneficis.\nLes noves estratègies suposaran diversos canvis, que inicialment poden representar algun daltabaix, tant als usuaris com als professionals, però sense dubte suposaran a mig – llarg termini una millora de l’atenció.\nConsultoris locals tancats a l’estiu\nDel 15 de juliol al 15 de setembre, ambdós inclusos, els consultoris locals de Can Vilalba i Santa Maria de Vilalba romandran tancats, seguint el calendari establert pel Servei Català de la Salut, CatSalut. L’EAP Abrera manté el mateix horari que la resta de l'any.


25/01/2017 20:31 | Actualizado a 21/05/2017 16:53\nCinemes a Reus,un benefici per a tots\nNo obstant, cal tenir en compte que la instal·lació de sis sales de cinema només és una petita millora al nostre entendre i, des d’aquí, animem l’Ajuntament i els responsables del centre comercial a ser valents i recuperar la superfície d’exhibició inicial del cinema. Altres centres comercials de l’entorn ho han fet, la qual cosa ha suposat un impuls econòmic considerable.\nEn aquest sentit, estem molt satisfets que el govern hagi recollit la nostra proposta i s’hagi compromès a dedicar els ingressos que rebrà a canvi de retornar el local municipal a l’empresa per promoure l’accés a la cultura dels infants i joves de la ciutat en situacions desfavorides. Aquest compromís dóna continuïtat a l’objecte inicial pel qual aquest local es va posar a disposició de l’Ajuntament i garanteix que es millori el servei cap a la ciutadania, el nostre principal objectiu.\n(Portaveu del Grup Municipal\nPSC a l’Ajuntament de Reus)


SEGUIMENT FARMACOTERAPÈUTIC EN EL PACIENT GERIÀTRIC HISTÒRIA FARMACOTERAPÈUTICA DEL PACIENT PACIENT: OF FARMÀCIA Nº: POBLACIÓ: DATA DINICI DEL SEGUIMENT: - ppt download\nSEGUIMENT FARMACOTERAPÈUTIC EN EL PACIENT GERIÀTRIC HISTÒRIA FARMACOTERAPÈUTICA DEL PACIENT PACIENT: OF FARMÀCIA Nº: POBLACIÓ: DATA DINICI DEL SEGUIMENT:\nPublished byVictoria Collins Modified over 4 years ago\nPresentation on theme: "SEGUIMENT FARMACOTERAPÈUTIC EN EL PACIENT GERIÀTRIC HISTÒRIA FARMACOTERAPÈUTICA DEL PACIENT PACIENT: OF FARMÀCIA Nº: POBLACIÓ: DATA DINICI DEL SEGUIMENT:"— Presentation transcript:\n1 SEGUIMENT FARMACOTERAPÈUTIC EN EL PACIENT GERIÀTRIC HISTÒRIA FARMACOTERAPÈUTICA DEL PACIENT PACIENT: OF FARMÀCIA Nº: POBLACIÓ: DATA DINICI DEL SEGUIMENT: març - 2010\n2 2 PACIENT: XXXXXXXXXXXXXXXXData: 3 NOVEMBRE 2010 Home de 78 anys, jubilat (autònom, regentava un taller de fusteria i una botiga de mobles), casat, 2 fills, ex-fumador important (40 cigarretes al dia fins el 7/07/2000), lleu consum enòlic, no altres hàbits tòxics, no al·lèrgies medicamentoses, 80 Kg, 169 cm (IMC= 28), perímetre cintura = 101 cm. Antecedents patològics: 1.Infart agut de miocardi inferior (25/03/1979). 2.Estenosi carotidea bilateral (16/10/2000). 3.Accident Isquèmic Transitori (TIA) (16/10/2000). 4.Malaltia Pulmonar Obstructiva Crònica (MPOC) (2000). 5.Aneurisma aorta abdominal (2005). 6.Vasculopatia perifèrica extremitats inferiors amb claudicació (2005). 7.Hipertensió arterial (2005). 8.Hipercolesterolèmia (2005). 9.Diabetis Mellitus tipus 2 (2009). Antecedents quirúrgics: Intervenció triple By-Pass aorto-coronari (16/07/2001). Cataractes ambdós ulls (26/07/2005 i 26/08/2005). Intervenció hernia inguinal (30/01/2008). Medicació actual: Pentoxifilina 600mg cp 1 - 0 – 1 (Abans 400mg dg c/8h) Clopidogrel 75mg cp 0 – 1 – 0 (Abans AAS 100mg cp) Pravastatina 20mg cp 0 – 0 – 1 Ezetimiba 10mg cp 0 – 1 - 0 Enalaprilo 10 mg cp 1 – 0 – 0 Metformina/Sitagliptina 1g/50mg cp 1 – 0 - 1 Salbutamol inhalador A demanda Preocupacions: 1.Sagnat nasal freqüent 2.Els 2 ulls li ploren molt 3.Hipersecreció bronquial 4.Dificultat deglució lleu 5.Canvi continuo de marques en la prescripció INFORME DALTA SEGUIMENT FARMACO-TERAPÈUTIC\n3 3 PACIENT: XXXXXXXXXXXXXXXData: 3 NOVEMBRE 2010 Resposta a 1.: Segurament degut a excés dacció antiagregant de lAAS. Resposta a 2.: Derivo a loftalmòleg. Resposta a 3.: Secundari a la MPOC. Control esputs purulents. Resposta a 4.: Lubricar el tracte digestiu amb aigua abans de ladministració del medicament. Resposta a 5.: Explico la política de genèrics del CatSalut. Test de Batalla Basal (coneixements de la malaltia): (0 – 3) Pacient amb coneixements acceptables de les seves malalties: 1.Infart agut de miocardi inferior- 2.Aneurisma aorta abdominal- 3.Estenosi carotidea bilateral- 4.Accident Isquèmic Transitori (TIA)- 5.Vasculopatia perifèrica extremitats inferiors amb claudicació3 6.Hipertensió arterial3 7.Hipercolesterolèmia3 8.Malaltia Pulmonar Obstructiva Crònica (MPOC)3 9.Diabetis Mellitus tipus 23 Test de Morisky – Green Basal (grau de compliment del tractament): 1.Soblida alguna vegada de prendre el medicament? (si/no): 2.El pren sempre a lhora que toca? (si/no): 3.Quan es troba bé, el deixa de prendre? (si/no): 4.Quan es troba malament, el deixa de prendre? (si/no): (0 – 4) Pentoxifilina 400mg dg 1 - 1 – 10 Àcid Acetil·salicílic 100mg cp 0 – 1 – 04 Pravastatina 20mg cp 0 – 0 – 14 Ezetimiba 10mg cp 0 – 1 – 04 Enalaprilo 10 mg cp 1 – 0 – 04 Metformina/Sitagliptina 1g/50mg cp 1 – 0 – 14 Salbutamol inhalador A demanda4 Pacient complidor excepte amb Pentoxifilina 400mg dg INFORME DALTA SEGUIMENT FARMACO-TERAPÈUTIC\n4 4 PACIENT: XXXXXXXXXXXXXData: 3 NOVEMBRE 2010 Problemes Relacionats amb els Medicaments detectats: 1.Incompliment terapèutic: Incompliment gairebé del 100% amb la dosi del migdia de la Pentoxifilina 400mg dg. Intervenció farmacèutica: Recomano al metge canviar a Pentoxifilina 600mg cp 1–0-1 prèvia acceptació del pacient. Impacte intervenció farmacèutica: El pacient i el metge accepten la recomanació. PRM resolt totalment, el pacient millora un 100% el compliment. 2. Efecte secundari: El pacient sagna pel nas freqüentment. a) Intervenció farmacèutica: Recomano al metge administrar Adiro-100 a dies alterns durant 15-30 dies, prèvia acceptació del pacient. a) Impacte intervenció farmacèutica: El pacient i el metge accepten la recomanació. PRM no resolt totalment, el pacient continua sagnant. b) Intervenció farmacèutica: Recomano al metge canviar Adiro-100 a dies alterns per Clopidogrel 75mg cp 1-0-0, prèvia acceptació del pacient. b) Impacte intervenció farmacèutica: El pacient i el metge accepten la recomanació. PRM resolt totalment, el pacient ja no sagna. INFORME DALTA SEGUIMENT FARMACO-TERAPÈUTIC\n5 5 PACIENT: XXXXXXXXXXXXXXXData: 3 NOVEMBRE 2010 Test de Batalla Final (coneixements de la malaltia): (0 – 3) Pacient amb coneixements acceptables de les seves malalties: 1.Infart agut de miocardi inferior- 2.Aneurisma aorta abdominal- 3.Estenosi carotidea bilateral- 4.Accident Isquèmic Transitori (TIA)- 5.Vasculopatia perifèrica extremitats inferiors amb claudicació3 6.Hipertensió arterial3 7.Hipercolesterolèmia3 8.Malaltia Pulmonar Obstructiva Crònica (MPOC)3 9.Diabetis Mellitus tipus 23 Test de Morisky – Green Final (grau de compliment del tractament): 1.Soblida alguna vegada de prendre el medicament? (si/no): 2.El pren sempre a lhora que toca? (si/no): 3.Quan es troba bé, el deixa de prendre? (si/no): 4.Quan es troba malament, el deixa de prendre? (si/no): (0 – 4) Pentoxifilina 600mg cp 1 - 0 – 14 Clopidogrel 75mg cp 0 – 1 – 0 4 Pravastatina 20mg cp 0 – 0 – 14 Ezetimiba 10mg cp 0 – 1 – 04 Enalaprilo 10 mg cp 1 – 0 – 04 Metformina/Sitagliptina 1g/50mg cp 1 – 0 – 14 Salbutamol inhalador A demanda4 Recomanacions: Tornar a fer seguiment farmacoterapèutic quan hi hagi canvis de medicació o daquí 6 mesos. INFORME DALTA SEGUIMENT FARMACO-TERAPÈUTIC\n6 6 PACIENT: XXXXXXXXXXXXXXXData: 3 NOVEMBRE 2010 Signatura: Farmacèutic: XXXXXXXXXXXXXXXX Lliçenciat en Farmàcia XXXXXXXX XXXXXXXXXXXXX, 3 novembre 2010 INFORME DALTA SEGUIMENT FARMACO-TERAPÈUTIC\nDownload ppt "SEGUIMENT FARMACOTERAPÈUTIC EN EL PACIENT GERIÀTRIC HISTÒRIA FARMACOTERAPÈUTICA DEL PACIENT PACIENT: OF FARMÀCIA Nº: POBLACIÓ: DATA DINICI DEL SEGUIMENT:"\nSEGUIMENT FARMACOTERAPÈUTIC EN EL PACIENT GERIÀTRIC\nPerformance PLG 7 th September, 2011 Richard Wells, Head of Knowledge & Intelligence Performance Report.


Els Barcelona Rainbow Singers tornen amb el seu nou espectacle 'BRS i punt' - Panteres Grogues\nEls Barcelona Rainbow Singers tornen amb el seu nou espectacle 'BRS i punt'\nEl cor de Panteres Grogues, els Barcelona Rainbow Singers (BRS), celebra els seus 4 anys sobre els escenaris amb el seu nou espectacle 'BRS i punt', el dissabte 22 de març a les 20 hores en el Teatre del Centre Cívic Can Felipa, a Barcelona. En el primer concert de la temporada 2014, els cantants de BRS presentaran el seu nou repertori i grans èxits anteriors, que destacaran encara més amb l'ús de coreografies i de veus solistes, i moltes sorpreses pel públic.\nCompartint l'escenari, Lola Bastarda serà la mestra de cerimònies de la gala, demostrant amb el seu humor per què pertany a la cinquena generació d'una saga de vedettes d'èxit internacional... o això és el que la simpar drag sempre explica en els seus espectacles. A més, per primera vegada a Barcelona, una selecció dels Mallorca Gay Men Chorus, la coral masculina agermanada amb BRS, pujarà a l'escenari amb ells, en una invitació especial que completa el cicle iniciat per un grup de BRS al juny de 2013 en la presentació en societat dels MGMC.\nCom a novetat, s'ajuntaran per primera vegada en un mateix espectacle les tres seccions no esportives del club: Panteres Grogues Dansa i Urpes-T també compartiran el seu talent amb els BRS. L'espectacle 'BRS i punt' estarà, a més, adaptat a persones sordes gràcies al seu intèrpret de Llengua de Signes Catalana.\nQuan: dissabte 22 de març de 2014.\nHora: 20 h (obertura de portas: 19.30 h).\nOn: Teatre Centre Cívic Can Felipa Pallars, 277 (3a planta) 08005 Barcelona.\nCom arribar: Metro L4 Poblenou - Bus 41, 192 i B20.\nEntrada anticipada: 6 € a http://www.bandeed.com/concierto/brs+i+punt\nEntrada a taquilla: 8 € (el mateix dia de l'espectacle).


El sector turístic registra aquest estiu una contractació laboral històrica - Empordà\nEl sector turístic registra aquest estiu una contractació laboral històrica\nUn estudi de la companyia Randstad fixa en 272.776 treballadors la contractació mitjana a la Seguretat Social entre els mesos de juny, juliol i agost de les empreses turístiques\nJOSEP MOLINA | ACN 25.09.2015 | 13:31\nLes empreses del sector turístic com els establiments hotelers, les agències de viatges, els serveis d'allotjament, els restaurants i els operadors turístics van registrar una contractació mitjana de 272.776 treballadors a la Seguretat Social entre els mesos de juny, juliol i agost, segons la companyia de treball temporal Randstad. Aquesta xifra que s'ha registrat aquest estiu és la més alta de la història, segons la sèrie de mitjana d'afiliats a la Seguretat Social en aquests mesos d'aquest sector que comença el 1999. En relació amb l'any 2007, abans de començar la crisi, el nombre de treballadors contractats s'ha vist incrementat aquest 2015 en 34.064 treballadors, un 14,27% més d'empleats.\nEl millor mes a Catalunya d'aquest estiu ha estat el mes de juliol, amb una mitjana de contractació de 278.315 empleats de mitjana.\nEn relació amb l'any passat, el nombre de nous contractes durant aquests tres mesos de l'estudi s'ha incrementat en un 4,3% i si la comparació es fa en relació amb la plantilla que tenia el sector abans de començar la crisi, l'any 2007, l'increment de contractació de treballadors ha estat del 14,27%, 34.064 empleats més que la plantilla que hi havia en aquell any.\nDe fet, segons es pot observar en l'estudi de Randstad, dels últims vuit anys, només entre els anys 2008 i el 2009, els pitjors de la crisi, ha caigut el nombre de treballadors contractats de mitjana durant aquest període de l'estiu. Mentre que el 2008 hi havia 245.085 empleats, el 2009 es van reduir fins els 235.847 empleats, amb un retrocés del 3,77% menys.


Descobreix la teva comarca: Alt Empordà\nEl confinament comarcal limita la nostra mobilitat, però hi ha autèntiques joies al costat de casa\nper Redacció 09 d’abril de 2021 04:30\nDescobrir Catalunya sorprèn. I és que hi ha mil i un racons carregats d'encant i d'història que no deixen indiferent ningú. Molts cops, ni tan sols cal allunyar-se massa de casa; la nostra comarca de segur que té atractius que, o ens eren desconeguts, o per la seva proximitat, mai n'havíem parat massa atenció.\nAra que la mobilitat està limitada, i que des del 9 d'abril s'ha tornat a la situació de confinament comarcal a Catalunya, des de Catalunya M'agrada anirem recorrent les diferents comarques perquè trobis indrets ben a prop de casa on gaudir del temps lliure, sempre respectant les mesures sanitàries establertes.\nComencem el nostre recorregut al nord del país, a les comarques gironines. Descobrim alguns dels indrets que has de conèixer si vius a l'Alt Empordà.\nComencem per descobrir alguns dels pobles amb encant de l'Alt Empordà.\nSituat al final d'una llarga i estreta carretera, el petit poble de Cadaqués captiva a grans i petits. Visitar-lo és perdre's entre carrerons de casetes blanques, gaudir d'àpats al costat del mar i banyar-se a les caletes de la Costa Brava. I és que per conèixer la història de Cadaqués és indispensable visitar el nucli antic i deixar-se perdre pels seus carrers laberíntics.\nEl punt més alt del nucli antic és on es troba l'església de Santa Maria de Cadaqués. Des d'aquí tenim una bonica panoràmica del poble, i de la badia de Cadaqués. A més, a Cadaqués hi ha una gran diversitat d'edificis amb estils arquitectònics molt diferents que s'entrellacen íntimament amb la història del poble. Edificis com la torre del colom, el Casino de l'Amistat o el Far de cala Nans, entre molts altres. I també podeu visitar els diferents museus del municipi, com el Museu de Cadaqués, la Casa-Museu Salvador Dalí, o l'Espai Cap de Creus.\nEl Port de la Selva. Cala Taballera\nEl Port de la Selva és un municipi situat al nord del Cap de Creus, a la Costa Brava, on podem trobar una gran riquesa de paisatges: des de la blavor del mar, fins a la verdor de les vinyes, i les muntanyes esculpides pel pas del temps, amb cims com el de Sant Salvador o el Puig de Queralbs.\nL'any 1998 es va crear el Parc Natural de Cap de Creus, que protegeix poc més del 90% del terme municipal. A més de l'important patrimoni natural, destaca també el patrimoni arquitectònic, amb l'imponent monestir de Sant Pere de Rodes com a referent.\nSant Llorenç de la Muga\nDeixem la costa per descobrir aquest bonic municipi medieval situat a l'alta vall de la Muga, travessat pel riu La Muga que, en un recorregut d'onze quilòmetres, s'hi troben una gran diversitat de gorgues. De la vila destaca el recinte emmurallat d'època medieval, que es caracteritza pel seu bon estat de conservació, així com la majoria de les cases del nucli antic.\nUn poble que conserva l'esperit d'un poble rural tranquil i acollidor, i que guarda petits tresors arquitectònics, com l'ermita de Sant Jordi, l'oratori de Sant Ponç, l'ermita i el pont de Sant Antoni vora La Muga, l'ermita i la font de Palau, el Pont Vell, o la Font del Lleó.\nVisitar Castelló d'Empúries és fer un viatge en el temps. La Vila Comtal conserva tots els vestigis de la seva capitalitat medieval (fins ben passada l'Edat Mitjana, la vila va ser la capital del comtat d'Empúries): carrers estrets, les muralles, el Call Jueu o la magnífica Basílica de Santa Maria, l'interior de la qual conté grans tresors, com el retaule d'alabastre de la Verge de la Candelera (s. XV), així com les piques baptismals (s. XIV) i l'orgue del segle XIX.\nEls museus d'Història Medieval de la Cúria-Presó del segle XIV i l'Ecomuseu-Farinera són llocs idonis per conèixer la història i el llegat d'aquest poble encantador del Mediterrani.\nMés enllà dels molts pobles amb encant, la natura també captiva a l'Alt Empordà:\nEl Cap de Creus és un espai de gran bellesa, dotat d'una configuració geològica singular, amb estructures i afloraments que formen un conjunt únic al món. L'efecte de la tramuntana ha fet que apareguin formes d'erosió capricioses i ha transformat el paisatge d'una manera molt especial.\nAquí trobem el Parc Natural del Cap de Creus, primer parc maritimoterrestre del país. Va ser creat gràcies a una llei del 1998, mitjançant la qual es protegeix la península del cap de Creus (unes 11.000 hectàrees) i el seu entorn marí (unes 3.000 hectàrees).\nA més de l'inqüestionable valor biològic i geològic de la zona, destaca també l'excepcional bellesa paisatgística que ofereix: salvatge, variada i acolorida. El patrimoni arquitectònic del cap de Creus és de primera magnitud. L'exemple més notable és el monestir de Sant Pere de Rodes, seu del centre d'informació del parc.\nEls Aiguamolls de l'Empordà són una de les principals zones humides de Catalunya, juntament amb els deltes de l'Ebre i el Llobregat. Es troben ubicats a la plana empordanesa, entre les desembocadures dels rius Fluvià i Muga, i va ser creat el 28 d'octubre de 1983 mitjançant la Llei 23/1983, de declaració de paratges naturals d'interès nacional i de reserves integrals zoològiques i botàniques dels Aiguamolls de l'Empordà.\nFormat per diferents estanys d'aigua dolça i dunes poden descobrir una reserva amb abundància d'espècies d'aus migratòries, vora les 330 espècies, i una flora característica de la zona.\nI parlant de patrimoni arquitectònic...\nEl Monestir de Sant Pere de Rodes, a l'Alt Empordà, forma part d'un dels conjunts monumentals més interessants per conèixer el món medieval, juntament amb el poblat de Santa Creu i el castell de Verdera.\nDes del monestir es pot gaudir d'una de les millors vistes del Cap de Creus. Poc abans d'arribar-hi, hi ha les restes del poble medieval de Santa Creu de Rodes, entre les quals destaca l'església de Santa Helena de Rodes.\nEn podeu saber més en aquest enllaç.\nConjunt arqueològic d'Empúries\nEl Teatre-Museu Dalí, inaugurat el 1974, s'erigeix sobre les restes de l'antic Teatre Municipal de Figueres i és considerat com la darrera gran obra de Salvador Dalí. Tot en ell va ser concebut i dissenyat per l'artista, per tal d'oferir al visitant una veritable experiència i endinsar-lo en el seu món captivador i únic.\nLa col·lecció del Teatre-Museu Dalí permet a l'espectador copsar la trajectòria artística de Salvador Dalí (1904-1989) a través del més ampli ventall d'obres.\nDescobreix-ne més en aquest enllaç.


Pintures acriliques fluorescents Createx per aerografia\nEls colors Createx Fluorescents són colors molt vius, brillants i intensos, però NO són resistents a la llum. Podem protegir-los amb capes de vernís, amb la qual cosa pot perdre la seva intensitat, i l'efecte fluorescent. No recomanem utilitzar aquests colors per murals exteriors, i aconsellem protegir-los de la llum solar directa. Els pigments fluorescents són més aviat de naturalesa transparent, i és recomanable treballar sobre una base blanca opaca o negra opaca.\n5401 Createx Fluorescent Violet (240 ml.)\n19,50 EUR En estoc\nEls colors Createx Fluorescents són colors molt vius, brillants i intensos, però NO són resistents a la llum. Podem protegir-los amb capes de vernís, amb la qual cosa pot perdre la seva intensitat, i l'efecte fluorescent. No recomanem utilitzar aquests colors per murals exteriors, i aconsellem protegir-los de la llum solar directa. Els pigments...\n5402 Createx Fluorescent Raspberry (240 ml.)\n5403 Createx Fluorescent Blue (240 ml.)\n5404 Createx Fluorescent Green (240 ml.)\n5406 Createx Fluorescent Magenta (240 ml.)\nEls colors Createx Fluorescents són colors molt vius, brillants i intensos, però NO són resistents a la llum. Podem protegir-los amb capes de vernís, amb la qual cosa pot perdre la seva intensitat, i l\_\_\_'efecte fluorescent. No recomanem utilitzar aquests colors per murals exteriors, i aconsellem protegir-los de la llum solar directa. Els pigments...\n5407 Createx Fluorescent Hot Pink (240 ml.)\n5408 Createx Fluorescent Red (240 ml.)\n5409 Createx Fluorescent Orange (240 ml.)\n5410 Createx Fluorescent Sunburst (240 ml.)


Banc dels Aliments de Catalunya: La Carta fundacional dels Bancs dels Aliments Europeus compleix 25 anys.\nLa Carta fundacional dels Bancs dels Aliments Europeus compleix 25 anys.\nEnguany fa 25 anys es va crear la Federació Europea dels Bancs dels Aliments a partir d’una carta fundacional a subscriure per tots els bancs dels aliments. Al cap de vint-i-cinc anys, els principis són vigents, ja que varen preveure adequadament la futura evolució de la societat. Per això voldria revisar la modernitat dels 6 punts més importants.\nUn model original: lluitar contra el malbaratament.\nLa principal innovació dels Bancs dels aliments fou la de lluitar contra el malbaratament, ens uns moments en que pràcticament no se’n parlava a tot Europa. Precisament ara està de moda, en la darrera Berlinale, el premi dels documentals fou adjudicat al documental “Taste the waste” http://www.tastethewaste.com/ . La mateixa FAO en el seu darrer estudi sobre “les pèrdues i el malbaratament d’aliments” interpack 2011, parla del malbaratament de més de 1.300 milions de tones d’aliments, entre elles un 20% corresponen a aliments elaborats.\nDonar, rebutjant la primacia del diner.\nEls Bancs dels Aliments exigeixen la gratuïtat en les donacions al llarg de tota la cadena solidària: en les donacions de les empreses, en la distribució a les entitats benèfiques i finalment en la justa i equitativa donació entre els que pateixen fam. Però també cal demanar ajuts i aportacions econòmiques a tots els actors de la societat, però només per cobrir les despeses de gestió e inversions per tal de tenir especial cura en aconseguir noves fonts d’aliments per tal de cobrir la demanda, ara creixent en temps de crisi, dels més necessitats.\nCompartir : una exigència per conèixer la realitat.\nPer tal de lluitar contra la pobresa s’han de conèixer els diferents rostres que presenta la pobresa, cadascun d’ells precisa d’una atenció diferenciada. Els problemes dels infants, el de les famílies monoparentals, el dels malalts, el de les vídues, el dels immigrants, i tants d’altres, s’han de resoldre de forma especialitzada. L’objectiu no és el de la distribució d’aliments, l’objectiu és el de resoldre els problemes de les persones, donar-li la mà per tal de fer-los sortir de la pobresa.\nDes d’un punt de vista comercial, les empreses alimentàries, ja apliquen cada vegada més la mateixa tècnica. Per tal de vendre, ja no n’hi ha prou en fer estudis de mercat o enquestes i estadístiques que no palpen la veritable realitat. cal participar amb els consumidors i així resoldre els seus problemes en l’alimentació quotidiana.\nLes captes públiques permeten compartir els problemes de la pobresa.\nLa capta és sempre un acte d’humilitat pel que demana. La capta d’aliments per donar als pobres honra als Bancs dels Aliments i al demanar només menjar, els hi dona un caràcter d’originalitat que els diferència de les altres organitzacions. Les captes populars permeten a tots els ciutadans participar i compartir la lluita contra la pobresa. El gest de cada persona aportant aliments, encara que sigui només un quilo, representa una opció personal, una adhesió i un recolzament de la societat a l’acció que estem realitzant. És també una acció de protesta, i advertiment al Governs sobre els problemes de la pobresa. A la vegada representa no només una indignació, diríem ara, sinó a més una resposta i una proposta d’un nou model d’acció en que la societat civil participa a la solució dels seus problemes. L’acció formativa i també de capta d’aliments en les escoles representa una voluntat d’actuar ara i avui, però allò més important és el de preparar les noves generacions per un futur més solidari i responsable.\nEl voluntariat com a base de l’acció dels bancs dels aliments.\nTotes les religions i diferents formes de pensar, sempre han estat històricament sensibles als problemes dels que pateixen. La societat, la gent i les persones sempre han estat disposades a realitzar una aportació personal a la solució dels problemes dels més necessitats. L’aposta per bastir el model dels Bancs dels Aliments en una acció bàsicament voluntària li dona un valor afegit d’altruisme. Al principi potser rellenteix la implantació, però finalment el fa créixer exponencialment, li dona sostenibilitat a llarg termini i el consolida com a alternativa a altres propostes més oneroses. Si un dels principis fundacionals és el de lluitar contra el malbaratament, en aquest cas es tracta del malbaratament de les persones. La societat en que vivim és injusta i malbarata les persones farcides de coneixements i experiència: les prejubila, jubila o els engega al atur quan ja no els necessita i en moments de plena creativitat. Al treballar per una causa justa, els voluntaris no solament es fan sentir útils personalment, sinó que representen tot un munt de persones que decideixen i opten per l’acció, davant del conformisme, donant allò més important: el seu temps, part de la seva vida.\nL’especialització en la distribució d’aliments ha aconseguit un alt nivell de professionalització.\nLa societat actual és un afer d’especialistes. La limitació dels Bancs dels Aliments en la captació i distribució d’aliments a entitats socials ha permès cobrir un petit esglaó de la cadena solidària però a aconseguit un alt nivell de professionalització.\nAvui els Bancs dels Aliments se situen en molt països d’Europa com a primera organització de “lluita contra la Fam Ara i Aquí”, constituïda per persones d’inspiració humana i espiritual diversa.\nPersonalment, jo voldria expressar la meva felicitació, a tots els que van participar en la redacció de la Carta Fundacional dels Bancs dels Aliments i especialment la meva simpatia personal a en Bernard Dandrel, el primer president dels Bancs dels Aliments europeus, que va saber impulsar un nou model de lluita contra la pobresa, integrant-los a la societat. Bernard Dandrel va saber copsar l’esdevenidor proposant una utopia, que desprès de 25 anys ha demostrat “que la solidaritat pot ser un motor de l’economia”. Avui s'han contituit 244 Bancs d'Aliments a Europa, que ajuden a 5 milions de persones\nEn aquests temps de crisi és també el moment d’exigir que els Governs, recolzin aquest model original. La petició que els Bancs dels Aliments han realitzat de que augmentin les desgravacions als que col·laboren en aquesta acció, no només és una demanda justa, sinó que a més és una proposta que permet consolidar un nou model de baix cost, basat en la participació de la societat civil en la solució dels problemes socials.\nPublicat per Banc dels Aliments a 20:47\nL’alimentació en les llars catalanes 2010\nLa Charte fondatrice des Banques Alimentaires euro...\nLa Carta fundacional dels Bancs dels Aliments Euro...


L'alcalde de Castelló d'Empúries es nega a facilitar la formació de meses electorals el 25-D - El Gerió Digital\nL'alcalde de Castelló d'Empúries es nega a facilitar la formació de meses electorals el 25-D\nSalvi Güell (ERC) avisa que "per sentit comú" no convocarà el ple per designar els membres de les meses\nDivendres, 2 de setembre de 2016 14:21h\nL'alcalde de Castelló d'Empúries, Salvi Güell (arxiu) © ACN\nBegoña Fuentes, ACN / Alt Empordà / Castelló d'Empúries\nL'alcalde de Castelló d'Empúries (Alt Empordà), Salvi Güell (ERC), es nega a facilitar la designació de membres de les meses electorals en cas que el 25 de desembre hi hagi eleccions espanyoles. La legislació obliga els ajuntaments a convocar un ple per triar, a l'atzar, els membres d'aquestes meses, però Güell ja ha avisat que "no es veu amb cor" de fer-ho.\nDiu que no tem les possibles conseqüències d'aquesta acció de protesta, que obeeix al "sentit comú" i no a la "ideologia". "No pot ser que els nostres conciutadans hagin d'anar a treballar el dia de Nadal", ha expressat tot recordant que una jornada electoral requereix la mobilització de treballadors municipals, representants polítics i policies, entre d'altres.\nL'elecció dels membres de les meses electorals es fa per atzar i a través d'un sistema informàtic, durant un ple i amb la supervisió d'un secretari municipal. Davant la possibilitat que el 25 de desembre, hi hagi terceres eleccions espanyoles, l'alcalde de Castelló d'Empúries ja ha advertit que no pensa signar l'ordre de convocatòria de l'esmentat ple.\nD'aquesta manera, ha expressat el seu descontentament amb la possible nova data electoral, que "només se li ha pogut ocórrer a algú que no ho ha pensat bé o amb ganes de fer mal a algun altre partit polític", ha etzibat.\nGüell ha recordat que votar és "un dret" però alhora "una obligació" per a molta gent que aquell dia hauria de treballar a fi de garantir un correcte desenvolupament de la jornada. És a dir, per als membres de les meses electorals, els representants de la Junta Electoral, secretaris municipals, policies locals, Mossos, etc.\nCom a representant públic "més proper" a la ciutadania, es nega a "fastiguejar" els seus veïns, ha dit. "Crec que els alcaldes no hem de fer-ho, molts ja m'han dit que coincideixen amb mi", ha explicat, alhora que ha deixat clar que no tem a les possibles conseqüències. "No ho veig un delicte o una falta greu, hem d'actuar en base a la nostra consciència", ha puntualitzat.


Tot i que es basa en un llenguatge de so sofisticat, molta investigació social és realment explicant coses. A l'edat de grans dades, els investigadors poden comptar més que mai, però això no vol dir que hagi de començar a comptar sense parar. En lloc d'això, els investigadors haurien de preguntar: què val la pena comptar? Això pot semblar una qüestió totalment subjectiva, però hi ha alguns patrons generals.\nSovint, els estudiants motiven la seva recompte d'investigacions dient: vaig a explicar alguna cosa que mai ningú ha comptat abans. Per exemple, un estudiant podria dir que moltes persones han estudiat migrants i molta gent ha estudiat bessons, però ningú ha estudiat bessons migrants. En la meva experiència, aquesta estratègia, que jo anomeno motivació per absència , no sol portar a una bona investigació. La motivació per absència és com dir que hi ha un forat, i vaig a treballar moltíssim per omplir-lo. Però no cal omplir tots els forats.\nEn lloc de motivar per absència, crec que una estratègia millor és buscar preguntes de recerca que siguin importants o interessants (o idealment les dues). Tots dos termes són una mica difícils de definir, però una manera de pensar en una investigació important és que té un impacte mesurable o s'alimenta d'una decisió important dels responsables polítics. Per exemple, mesurar la taxa d'atur és important perquè és un indicador de l'economia que impulsa decisions de política. En general, crec que els investigadors tenen un bon sentit del que és important. Per tant, en la resta d'aquesta secció, vaig a proporcionar dos exemples on crec que comptar és interessant. En cada cas, els investigadors no estaven explicant de forma incessant; en comptes d'això, es comptaven en entorns molt particulars que revelaven idees importants sobre idees més generals sobre com funcionen els sistemes socials. En altres paraules, una gran part del que fa que aquests exercicis particulars de comptes siguin interessants no són les mateixes dades, prové d'aquestes idees més generals.\nUn exemple del simple poder de comptar prové de l'estudi de Henry Farber (2015) sobre el comportament dels taxistes de la ciutat de Nova York. Tot i que aquest grup pot no semblar intrínsecament interessant, és un lloc estratègic de recerca per provar dues teories competidores en economia laboral. Per als propòsits de la investigació de Farber, hi ha dues característiques importants sobre l'entorn laboral dels taxistes: (1) el seu salari per hora fluctua dia a dia, basat en part en factors com el clima, i (2) el nombre d'hores que fan el treball pot fluctuar cada dia segons les seves decisions. Aquestes característiques generen una pregunta interessant sobre la relació entre els salaris horaris i les hores treballades. Els models neoclàssics en economia prediuen que els taxistes treballaran més en dies on tenen salaris més alts. Alternativament, els models d'economia conductual preveuen exactament el contrari. Si els conductors fixen un objectiu de renda particular (per exemple, $ 100 per dia) i funcionen fins que es compleixi aquest objectiu, els conductors acabaran treballant menys hores en dies que guanyen més. Per exemple, si fos un destinatari, podria acabar treballant quatre hores en un bon dia ($ 25 per hora) i cinc hores en un dia dolent ($ 20 per hora). Per tant, els conductors treballen més hores en dies amb salaris més alts (tal com preveuen els models neoclàssics) o més hores en dies amb menors salaris per hores (tal com preveuen els models econòmics conductuals)?\nPer respondre a aquesta pregunta, Farber va obtenir dades sobre cada viatge de taxi preses per les cabines de Nova York de 2009 a 2013, dades que ara estan disponibles públicament. Aquestes dades, que es van recollir per mitjà de comptadors electrònics que la ciutat necessita per utilitzar els taxis, inclouen informació sobre cada viatge: hora d'inici, ubicació d'inici, hora de finalització, ubicació final, tarifa i propina (si es va pagar amb targeta de crèdit) . Mitjançant aquestes dades dels taxis, Farber va trobar que la majoria dels conductors treballen més en dies en què els salaris són més alts, d'acord amb la teoria neoclàssica.\nA més d'aquesta troballa principal, Farber va poder utilitzar la mida de les dades per a una millor comprensió de l'heterogeneïtat i la dinàmica. Va trobar que, amb el temps, els conductors més recents aprenen gradualment a treballar més hores en jornades d'alt salari (per exemple, aprenen a comportar-se com prediu el model neoclàssic). I els nous conductors que es comporten més com a destinataris són més propensos a deixar de ser taxistes. Aquests dos resultats més subtils, que ajuden a explicar el comportament observat dels controladors actuals, només van ser possibles a causa de la mida del conjunt de dades. Van ser impossibles de detectar en estudis anteriors que van utilitzar fulls de paper per part d'un petit nombre de taxistes durant un breu període de temps (Camerer et al. 1997) .\nL'estudi de Farber va estar a prop d'un cas millor per a una investigació que utilitzava una gran font de dades perquè les dades recollides per la ciutat estaven molt a prop de les dades que Farber hauria recopilat (una diferència és que Farber hauria volgut dades sobre el total tarifes salarials més consells, però les dades de la ciutat només inclouen consells pagats amb targeta de crèdit). Tanmateix, les dades no eren suficients. La clau de la investigació de Farber va ser una pregunta interessant a les dades, una qüestió que té implicacions més grans més enllà d'aquest entorn específic.\nUn segon exemple de comptar les coses prové de la investigació de Gary King, Jennifer Pan i Molly Roberts (2013) sobre la censura en línia del govern xinès. En aquest cas, però, els investigadors havien de recollir les seves grans dades i havien de fer front al fet que les dades eren incompletes.\nKing i els seus col·legues van estar motivats pel fet que els mitjans de comunicació social a Xina es censuren per un enorme aparell estatal que es creu que inclouen desenes de milers de persones. Tanmateix, els investigadors i els ciutadans tenen poc sentit de com aquests censors decideixen el contingut que s'hauria d'eliminar. Els estudiosos de la Xina en realitat tenen expectatives conflictius sobre quins tipus de publicacions són més probable que s'eliminin. Alguns pensen que els censors se centren en missatges que són crítics de l'estat, mentre que altres pensen que se centren en missatges que fomenten el comportament col·lectiu, com ara protestes. Detectar quines d'aquestes expectatives són correctes té conseqüències sobre com els investigadors comprenen la Xina i altres governs autoritaris que es dediquen a la censura. Per tant, King i col·legues volien comparar les publicacions publicades i, posteriorment, esborrar amb publicacions publicades i mai eliminades.\nLa recol·lecció d'aquests missatges va implicar la increïble obra d'enginyeria de rastreig més de 1.000 llocs web -cada xinesos els mitjans de comunicació social amb diferents dissenys de pàgina de cerca de missatges rellevants, i després tornar a visitar aquests missatges per veure que s'elimina posteriorment. A més dels problemes d'enginyeria normals associats a gran escala web de rastreig, aquest projecte tenia el repte afegit de que havia de ser molt ràpid perquè molts missatges censurats es prenen en menys de 24 hores. En altres paraules, un rastrejador lenta es perdria una gran quantitat de missatges que van ser censurades. A més, els rastrejadors van haver de fer tot això mentre que la recol·lecció de dades evadir la detecció no sigui que els llocs web de mitjans socials bloquegen l'accés o d'una altra manera canviar les seves polítiques en resposta a l'estudi.\nEn el moment en què aquesta tasca d'enginyeria massiva s'havia completat, King i col·legues havien obtingut prop de 11 milions de publicacions en 85 temes diferents prespecificats, cadascun amb un nivell de sensibilitat assumit. Per exemple, un tema d'alta sensibilitat és Ai Weiwei, l'artista dissident; un tema de sensibilitat mitjana és l'apreciació i la devaluació de la moneda xinesa, i un tema de baixa sensibilitat és la Copa del Món. D'aquests 11 milions d'enviaments, s'han censurat prop de 2 milions. De manera sorprenent, King i els seus col · legues van trobar que les publicacions sobre temes molt sensibles només es van censurar una mica més sovint que publicacions sobre temes de baixa i mitjana sensibilitat. En altres paraules, els censors xinesos tenen la probabilitat d'censurar una publicació que esmenta Ai Weiwei com a publicació que esmenta la Copa del Món. Aquestes troballes no recolzen la idea que el govern censura totes les publicacions sobre temes sensibles.\nTanmateix, aquest simple càlcul de la taxa de censura per tema podria ser enganyós. Per exemple, el govern pot censurar missatges que donen suport a Ai Weiwei, però deixen publicacions que són crítiques per ell. Per distingir entre les publicacions més atentament, els investigadors necessitaven mesurar el sentiment de cada publicació. Malauradament, malgrat molt de treball, els mètodes totalment automatitzats de detecció de sentiment utilitzant diccionaris preexistents encara no són molt bons en moltes situacions (pensi en els problemes que generen una cronologia emocional de l'11 de setembre de 2001 descrita a la secció 2.3.9). Per tant, King i els seus col·legues necessitaven una manera d'etiquetar els seus 11 milions de missatges publicitaris sobre si eren (1) crítics de l'estat, (2) de suport de l'estat, o (3) informes irrellevants o fets sobre els esdeveniments. Sembla una tasca massiva, però la van solucionar utilitzant un potent truc que és comú en les ciències de la informació, però relativament poc freqüent en les ciències socials: l' aprenentatge supervisat ; vegeu la figura 2.5.\nEn primer lloc, en un pas que generalment es denominava preprocessament , els investigadors van convertir les publicacions de les xarxes socials en una matriu de documents , on hi havia una fila per a cada document i una columna que registrava si la publicació contenia una paraula específica (per exemple, protesta o trànsit) . A continuació, un grup d'assistents de recerca va etiquetar a mà el sentiment d'una mostra de publicacions. A continuació, van utilitzar aquestes dades etiquetades a mà per crear un model d'aprenentatge automàtic que podria inferir el sentiment d'una publicació en funció de les seves característiques. Finalment, van utilitzar aquest model per estimar el sentiment dels 11 milions de publicacions.\nAixí, en lloc de llegir i etiquetar manualment 11 milions de missatges -que seria logísticament impossible- King i col·legues van etiquetar manualment una petita quantitat de publicacions i després van utilitzar l'aprenentatge supervisat per estimar el sentiment de totes les publicacions. Després de completar aquesta anàlisi, es va poder concloure que, una mica sorprenent, la probabilitat que es eliminés una publicació no tingués relació amb si era crític amb l'estat o el suport de l'estat.\nFigura 2.5: Esquema simplificat del procediment utilitzat per King, Pan, and Roberts (2013) per estimar el sentiment d'11 milions de publicacions de mitjans de comunicació xineses. En primer lloc, en un pas de preprocessament , els investigadors van convertir les publicacions de les xarxes socials en una matriu de documents (vegeu Grimmer and Stewart (2013) per obtenir més informació). En segon lloc, codificaron manualment els sentiments d'una petita mostra de publicacions. En tercer lloc, van entrenar un model d'aprenentatge supervisat per classificar el sentiment de publicacions. En quart lloc, van utilitzar el model d'aprenentatge supervisat per estimar el sentiment de totes les publicacions. Vegeu King, Pan, and Roberts (2013) , apèndix B per obtenir una descripció més detallada.\nAl final, King i els seus col·legues van descobrir que només es van censurar tres tipus de publicacions: la pornografia, la crítica dels censors i els que tenien un potencial d'acció col·lectiva (és a dir, la possibilitat de provocar protestes a gran escala). En observar un gran nombre de publicacions que es van eliminar i publicacions que no es van eliminar, King i col·legues van poder saber com funcionen els censors amb només mirar i comptar. A més, prefigurant un tema que es donarà al llarg d'aquest llibre, l'enfocament d'aprenentatge supervisat que utilitzaven, etiquetant alguns resultats i després la construcció d'un model d'aprenentatge automàtic per etiquetar la resta, resulta molt comú en la recerca social en l'era digital . Veureu imatges molt similars a la figura 2.5 als capítols 3 (Preguntes) i 5 (Creació de la col · laboració massiva); aquesta és una de les poques idees que apareixen en diversos capítols.\nAquests exemples -el comportament laboral dels taxistes a Nova York i el comportament de la censura de mitjans socials del govern xinès- mostren que el recompte relativament senzill de grans fonts de dades pot conduir, en algunes situacions, a una recerca interessant i important. En ambdós casos, però, els investigadors van haver de fer preguntes interessants a la gran font de dades; les dades per si soles no van ser suficients.


Ingelmo il.lustrarà el cartell de festes de Santa Quitèria | Socialistes Almassora\nIngelmo il.lustrarà el cartell de festes de Santa Quitèria\nPublicado 23/03/2016 | Por Socialistes Almassora\nL’artista de Borriana Juan Diego Ingelmo il·lustrarà el cartell de les festes de Santa Quitèria d’Almassora amb la seua obra “Un fum de festa”. L’obra cedeix el protagonisme a les Calderes i reserva un espai a la patrona, la música i els bous, que centren l’activitat de la setmana gran de maig. La regidora de Festes, Isladis Falcó, ha felicitat a l’artista i ha incidit en l’alt nivell de les 14 obres presentades al concurs. “El jurat no ha tingut gens fàcil triar l’obra guanyadora”, ha assenyalat Falcó.\nL’autor és un experimentat artista que ja va vèncer en altres dues ocasions en el certamen d’il·lustració d’Almassora i en la trajectòria professional del qual figuren també l’elaboració de cartells de les Falles de Borriana, les Fogueres d’Alacant o les festes de la Magdalena de Castelló, entre uns altres.\nPer la seua banda, Chesco Martínez Mateu, d’Almenara, rebrà un premi valorat en 300 euros i il·lustrarà el cartell dels “bous al carrer” de maig després de resultar guanyador del XIII Concurs de fotografia taurina de les festes de Santa Quitèria 2016 amb la imatge “Eixida del piló”. L’àccesit, premiat amb 200 euros, ha recaigut en José Joaquín Montón Montesinos, veí de la Vall, per la seua obra “Sombras y luces” que il·lustrarà el cartell del cicle taurí d’octubre.


Taller de reciclatge! - Pitus - Escola Bressol a Bellaterra\nPublicat a les 10:06h a curiosity approach, Descoberta de l'entorn, Educació medioambiental, Romanís, Som remena-cassoles de mena\tper\tadmin\nReciclar, REUTILITZAR ♻ és un joc de nens! Fem púding de 🥖 i 🍎 sobreres i els hi donem una segona vida la mar de dolça 🙃… Reciclar, REUTILITZAR MOLA ♻!\nL’educació ambiental on es treballa el respecte i la cura del medi ambient comença de ben petits, no creieu???\nReciclem, reutilitzem i reduim ♻🌱!\n#educacióambiental #reciclemreutilitzemreduïm #3r #donemunasegonavida #fempúdingdepa #cuinemambinfants #somremenacassolesdemena #pitus #llardenpitus #pedagogiaactiva #acompanyamentrespectuós #schoolpostcovid #escolaviva #escolaactiva #bilingualschool #nurseryschool #llardinfants #escolabressol


El Col·legi més present a les Xarxes Socials\nEncara no ens segueixes?\nFes-ho estaràs informat al moment de totes les novetats.\nEl Col·legi, en els darrers anys, ha estat present tant al Facebook com al Twitter, informant de totes les novetats del nostre sector, amb el principal objectiu de donar a conèixer tots els serveis, formacions i activitats que organitza el nostre Col·legi.\nLa nostra tasca d'informar no s'ha centrat exclusivament en el nostre Col·legi, també s'ha donat difusió a notícies d'altres entitats vinculades a la nostra professió, ITeC, el Consejo de la Arquitectura Técnica (CGATE), altres Col·legis professionals, la Univesitat de Girona i altres institucions que formen part del món de la construcció i edificació.\nAmb la idea d'ampliar la nostra oferta informativa i que tothom estigui al dia de les novetats, legals, constructives, formatives..., el Col·legi ha afegit a les seves Xarxes, Instagram i Linkedin.\nEn aquesta nova etapa a les xarxes socials hem volgut unificar el criteri visual per fer reconeixible la nostra marca a tota la xarxa i difondre la informació d'una manera clara i actual.


Villa Roussa Syros Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVilla RoussaMina Diakaki St., Poseidonia, Syros, Grècia, 84100 - Veure al mapaVilla RoussaVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 18 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranaire condicionatpiscina privadabalcó/terrassamini bar\nSobre l'allotjamentDescripcióVilla Roussa offers pet-friendly accommodation in Posidhonía, 40 km from Mýkonos City. The property is 43 km from Náousa and free private parking is provided.\nSanta Maria is 45 km from Villa Roussa, while Kini is 7 km away. The nearest airport is Mykonos Airport, 41 km from the property.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatestris de cuinarenta vaixellesaparell de televisióforn microonesreproductor de DVD/CDassecador de cabellinsonoritzaciósala d'estarbalcó/terrassamini barservei de planxabanyeraneveratelèfoncafetera/teterapiscina privadatelevisió de pantalla planacalefaccióplat de dutxaTV satèl•lit/cableempolles d'aigua de cortesiarentadoraventiladorIdiomes ParlatsAnglèsCroat AlemanyItalià Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Xavier Rius ha informat que s'ha engegat l'enregistrament de les dues bandes guanyadores del certamen de música de la Diputació d'enguany, Requena de la categoria especial i Carlet de la primera secció, els enregistraments de la qual seran els dos programes pilots del projecte d'enregistrament de bandes i del projecte d'internacionalització de la música que es desenvoluparà durant el pròxim any. “Volem internacionalitzar la idea que València és música, que la gent associe la nostra provincia amb la música i d'aquesta manera la posem en valor”, ha subratllat el responsable de l'Àrea de Cultura. Una altra novetat de la qual ha informat Xavier Rius, són les ajudes atorgades a les bandes guanyadores del certamen perquè puguen fer una eixida d'àmbit nacional o internacional a realitzar un concert. Enguany l'ajuda s'ha concedit a la banda de Carlet, els qui han oferit un concert a Barcelona, i Rius ha assegurat que en els pròxims any s'estendrà a les guanyadores de totes les seccions. La campanya “Retrobem la nostra música” ha editat enguany cinc partitures en lloc de tres com era habitual, i s'han realitzat 400 exemplars de cadascuna de les cinc partitures. A més, s'ha gravat el CD del Retrobem número 33 i s'han realitzat 1000 còpies. Les partitures i els CDs es repartiran a les bandes de música a l'abril de 2017 i el pròxim Certamen de Bandes de la Diputació de València se celebrarà en el mes de maig, i el termini d'inscripció ja està obert.\nRius ha fet esment de les diferents ajudes que es deriven del Retrobem, com són les ajudes a les escoles d'educandos, a l'adquisició d'instruments, a bandes de música, corals, associacions de dolçaina i percussió, orquestres de puls i polcre, rondalles i grups de danses. A més, també es concedeixen ajudes a l'adquisició de partitures. D'altra banda, el Retrobem inclou ajudes per a la promoció de la banda guanyadora mitjançant un concert fora de València. En aquesta campanya també s'atorguen ajudes a ajuntaments, com per a la realització d'actes commemoratius de l'aniversari d'una societat musical, i per a l'engegada de certàmens de bandes de música, en els participants han de competir per un premi.\nDurant la present campanya, s'han editat cinc partitures per a bandes, les quals són Quatre moviments, de Francisco Andreu Comos, Des de 1993, de Francisco Arturo Bort Ramón, El miracle de la vida, de Bernardo Adam Ferrero, Innsbruck Bus, de Rafael Doménech Pérez, i Pumkins, de Juan – Gonzalo Gómez Deval.\nLes obres que s'inclouen en el CD del Retrobem la Nostra Música van ser gravades en el Palau de la Música de València en el marc del Certamen Provincial de Bandes 2015. La primera obra és Estratègia, de Francisco Tamarit Fayos i interpretada per la Soceidad Musical Lira i Casino Carcaixentí S.M.R de Carcaixent, guanyadora de la Secció Especial, sota la direcció de José Onofre Díez Monzó. La segona peça és Imatges a contrallum, de Teo Aparicio Barberán. Està interpretada per la Unió Musical de Godelleta, guanyadora de la Secció Primera i dirigida per Jesús Perelló Fuster.\nEn tercer lloc està Valencianes, d'Eduardo López – Chávarri, interpretada per la Unió Protectora Musical de Llombai, guanyadora de la Segona Secció i dirigida per Miguel Roig Ortega.\nDesprés d'aquesta, està La venda dels gats, de José Serrano amb instrumentació de Francisco Moral. Està interpretada per la Unió Musial El Arte de Sinarques, guanyadora de la Secció Tercera, sota la direcció de Francisco José Martínez Gallego. L'última obra del CD és Aurora, composta per José Manuel Izquierdo i interpretada per la Unió Musical d'Algímia d'Alfara, guanyadora de la Secció Quarta i dirigida per Xesco Guillem i Escobar.


Casado renovarà almenys un 40% dels números u\ncanvi segur a barcelona\nCasado renovarà almenys un 40% dels números u en les llistes al Congrés\nAndalusia i la Comunitat Valenciana seran dues de les autonomies amb més canvis en els cap de cartell\nMadrid - Divendres, 15/03/2019 | Actualitzat a les 12:38 CET\nEl president del PP, Pablo Casado, renovarà almenys un 40% dels números u del partit que es presentaran al Congrés dels Diputats en les pròximes eleccions generals del 28 d’abril. El seu objectiu és emprendre una "renovació tranquil·la", combinant experiència i la joventut, segons han informat fonts de la formació.\nLa direcció del PP preveu donar a conèixer ben aviat els seus caps de llista a la cambra baixa i, de fet, planeja un gran acte de presentació amb Casado, que podria produir-se aquest cap de setmana. Les formacions polítiques disposen del 20 al 25 de març per registrar les llistes a les Juntes Electorals.\nA Catalunya hi haurà canvi amb tota seguretat a Barcelona, ja que no es contempla que repeteixi com a número u l’exministre Jorge Fernández Díaz. Algunes fonts del partit situen l’actual portaveu al Congrés i exministra de Sanitat Dolors Montserrat al capdavant d’aquesta plaça, tot i que no es descarta que Casado pugui apostar per un independent. Per Lleida, Tarragona i Girona, no està clar si tenen opcions de repetir José Ignacio Llorens, Jordi Roca o Concepción Veray.\nAndalusia és una de les comunitats en les quals hi haurà més renovació en els 'número u’. De moment, hi ha un nou fitxatge a Màlaga amb el periodista Pablo Montesinos, que serà cap de cartell per aquesta província, que fa tres anys va liderar Carolina España i prèviament l’exministra i exalcaldessa Celia Villalobos. També seran nous els candidats a Còrdova i Jaén, ja que en la primera va encapçalar la llista el 2016 l’exalcalde José Ignacio Nieto –ara portaveu del PP al Parlament andalús– i en la segona l’exregidor José Enrique Fernández Moya. A Cadis hi haurà una altra cara nova al capdavant perquè l’exregidora Teófila Martínez acaba de ser nomenada presidenta de l’Autoritat Portuària de la Badia de Cadis. A Almeria, també Rafael Hernando deixarà de ser candidat per anar a la llista europea, segons fonts del partit. En el cas de Granada i Huelva, s’ha de veure si repeteixen com a caps de cartell Carlos Rojas, exportaveu del Parlament andalús, i l’exministra de Treball Fátima Báñez. També hi ha dubtes sobre si Casado buscarà fer encaixar l’exministre Juan Ignacio Zoido en la llista per Sevilla o el situarà al Parlament Europeu.\nFonts del PP asseguren que la direcció del partit apostarà per la renovació en la llista de València. Fa tres anys la va encapçalar l’exalcaldessa Elena Bastidas i a les travesses hi figura la jove diputada Belén Clot, que va recolzar Casado des d’un primer moment en la seva carrera a la presidència del PP. També hi haurà novetat en la llista d’Alacant. L’exministre d’Afers Exteriors José Manuel García-Margallo la va liderar el 2016 i ara ha expressat la seva preferència per tornar al Parlament Europeu a Brussel·les. En el cas de Castelló, no està clar si Miguel Barrachina podria repetir.\nAna Pastor repeteix a Pontevedra\nEn el cas de Galícia, la presidenta del Congrés, Ana Pastor, repetirà com a cap de cartell per Pontevedra; i es preveu que a Lugo no hi hagi gaires canvis en el tàndem al Congrés que formen Joaquín María García Díez i Jaime Olano. Per la seva banda, la vicesecretària de Comunicació del PP, Marta González, liderarà la llista per la Corunya –el 2016 ho va fer Miguel Lorenzo– i a Ourense no es descarta que pugi a número u Ana Belén Vázquez, que ha sigut diputada per aquesta província en les últimes cinc legislatures.\nPer Múrcia, de nou liderarà la llista Teodoro García Egea, que en aquesta ocasió és, a més, secretari general del PP i està pilotant aquest procés d’elaboració de llistes electorals per als comicis del 28 d’abril.\nCastella i Lleó serà una altra comunitat amb una certa renovació en els cap de cartell. De moment, serà nou el'número u d’Àvila perquè el 2016 va encapçalar la llista Pablo Casado i ara anirà per Madrid, com sol ocórrer amb els candidats a la presidència del Govern. També hi haurà canvi a Palència, on Mariano Rajoy va situar fa tres anys Iñigo Méndez de Vigo, exministre d’Educació, que ha anunciat aquesta setmana que deixa la política. No es preveu que l’ex secretari d’Estat Tomás Burgos sigui de nou cap de cartell per Valladolid, una plaça que podria encapçalar l’exministra Isabel García Tejerina si al final no forma part de la candidatura de Madrid. En el cas de Zamora, es dona per descomptat que repetirà l’excoordinador general del PP Fernando Martínez-Maillo, i el mateix s’espera per Salamanca amb José Antonio Bermúdez de Castro. També podrien repetir Beatriz Escudero a Segòvia i Jaime Mateu a Burgos i és més dubtós que encapçali la llista per Sòria l’exministre Jesús Posada, segons fonts de la formació.\nA Castella-la Manxa, s’ha de veure qui és el cap de cartell per Toledo, província que va encapçalar María Dolores de Cospedal el 2016. S’espera que repeteixin per Albacete Carmen Navarro i per Conca, l’exministre Rafael Catalá. També podria fer-ho per Ciudad Real Rosa Romero i per Guadalajara no està clar si continuarà Silvia Valmaña o serà cap de cartell Antonio Román.\nMalgrat l’hermetisme de la direcció nacional, també hi podria haver canvis a Astúries, on fonts del partit no veuen clar que repeteixi Susana López Ares. En el cas de Cantàbria, s’ha de veure si continua Ana Madrazo o es juga per una cara nova com Diego Movellán.\nLa novetat de Navarra\nA Navarra, després de l’acord firmat entre el PP i UPN, el cap de cartell al Congrés correspondrà com sempre a la formació regionalista, que està immersa en un procés de primàries que es resol aquest diumenge. Això sí, en qualsevol cas serà nou perquè Iñigo Allí, que va ocupar aquest lloc fa tres anys, ha anunciat la seva marxa.\nAl País Basc, el cap de cartell per Àlaba serà en aquesta ocasió el vicesecretari d’Organització i exalcalde de Vitòria, Javier Maroto. També hi haurà canvi a Guipúscoa, ja que Borja Sémper és candidat a l’alcaldia de Sant Sebastià i ocupa un escó al Parlament basc. En el cas de Biscaia, es desconeix si repetirà o no Leopoldo Barreda.\nA La Rioja hi ha hermetisme total, però no es descarta que repeteixi Emilio del Río. El mateix passa amb Extremadura, les províncies de la qual van liderar en els comicis del juny de 2016 Carlos Floriano a Càceres i Teresa Angulo a Badajoz.\nEls candidats d’Aragó també són una incògnita. Fa tres anys van encapçalar la llista Eloy Suárez a Saragossa, Ana Isabel Alós a Osca i Manuel Blasco a Terol.\nEn el cas de les Canàries, per Las Palmas es dona gairebé per segur que el cap de cartell serà el diputat Guillermo Mariscal, actual portaveu adjunt al Congrés, que va recolzar Casado quan va decidir presentar-se a les primàries del PP. Per Tenerife, repeteix com a número u Ana María Zurita.\nPer les Balears hi haurà canvi perquè el seu número u en les últimes generals, Mateo Isern, és ara candidat a l’alcaldia de Palma de Mallorca. Entre els noms que s’estudien a les travesses hi figura el de Margalida Durán, actual portaveu al consistori, o el de l’exdelegada del Govern María Salom.\nA Ceuta, hi ha renovació també perquè Juan Bravo va ser designat conseller de la Junta d’Andalusia amb el nou Govern de Juan Manuel Moreno i s’apunta a la possibilitat que el substitueixi Yolanda Bel. En el cas de Melilla, s’ha de veure si repeteix Carmen Dueñas.\nFonts del PP asseguren que la direcció del partit apostarà per la renovació en la llista de València. Fa tres anys la va encapçalar l’exalcaldessa Elena Bastidas i a les travesses hi figura la jove diputada Belén Clot, que va recolzar Casado des d’un primer moment en la seva carrera a la presidència del PP. També hi haurà novetats en la llista d’Alacant. L’exministre d’Afers Exteriors José Manuel García-Margallo la va liderar el 2016 i ara ha expressat la seva preferència per tornar al Parlament Europeu a Brussel·les. En el cas de Castelló, no està clar si Miguel Barrachina podria repetir.\nCasado s'envolta de fidels i pica l'ullet a Cospedal i Feijóo


BORGES TRAIL: 12/04/2010\n▼ d’abr. 12 (1)\nMOLT BON PAPER DEL BORGES TRAIL A LA III TRAVESSA ...\nMOLT BON PAPER DEL BORGES TRAIL A LA III TRAVESSA DE MOLINS DE REI – VILAFRANCA\nEl passat 11 d’abril, es va celebrar la III Travessa de Molins de Rei – Vilafranca del Penedès de 45 km i 2000 m de desnivell.\nI el BORGES TRAIL hi era present amb la figura de Joan Iniesta com a representant.\nCal dir que el Joan, aquesta temporada s'ha proposat principalment realitzar la totalitat de Marxes de Resistència de la FEEC, formada per 20 proves, i acumulant l'impresionant volum en competició de més de 1300 quilòmetres.\nNou-centes persones van sortir del Pavelló “La Sínia” de Molins de Rei a les 7 del matí. Joan Iniesta va despuntar col•locant-se en el grup capdavanter fins el km 5. Les sensacions eren molt bones, però pensant en la dura temporada que encara queda en cada cap de setmana, va decidir guardar forces per poder acabar-la bé físicament.\nA partir del km 9 el desnivell es va endurir molt: senders verticals amb cordes per agafar-se,....\nLes vistes immillorables: per una banda Montserrat i per l’altra el mar. Això feia més amè el sol de justícia que queia.\nEls kms anaven passant tranquils per Joan Iniesta, que va arribar a meta amb 5 hores i 25 minuts, classificant-se en 48ena posició. Així doncs, ja té 7 punts més per la classificació general.\nEl pròxim 18 d’abril continua la temporada, participant així en la marxa “Pels Camins dels Matxos’10” de 62’5 km i 6100m de desnivell, una de les més dures de la Copa Catalana de Marxes de Resistència.


Petit racó de sucre: d’abril 2012\nAhir em vaig decidir a fer hamburgueses. He de dir que a mi no m'han agradat mai, però vaig pensar i si utilitzo la carn de la llonganissa en lloc de carn picada? I si, així ho vaig fer, a més a més utilitzant la carn de la llonganissa ens estalviem amanir la carn, perquè ja està condimentada.\nNo en tenia n'hi idea de com es feien les hamburgueses, així que em vaig ficar a buscar receptes i maneres de fer-les, fins que vaig trobar un vídeo que ho explica molt bé i em va anar de perles.\n1 llonganissa amb pebre negre\n2 llesques de pa bimbo\nAgafem la llonganissa i treiem la carn de dins del budell i l'anem ficant a un bol. Mentrestant escalfem una mica de llet i la tirarem amb les molles de es dues llesques de pa de motlle, fins que ens quedin ben ampapades.\nBatrem un ou i hi tirarem una mica de sal, i tant l'ou com les molles de pa empapades de llet, les tirarem a la carn. I amb les mans anirem treballant bé perquè tots els ingredients es vagin incorporant tots.\nPelem un all i el trenquem a trossets ben petits, el mateix fem ammb el julivert i ho afegim tot a la carn i novament ho barregem tot.\nFicarem una mica de pebre negre i un polsim de nou moscada rallada i toranrem a barrejar molt bé els ingredients. Ja per acabar tirarem una mica de pa rallat a dins de la barreja i tornarem a barrejar-ho tot.\nAra només ens queda donar forma a les hamburgueses és pot fer amb un motlle especial per hamburgueses o be amb la mà, com ho vaig fer jo. Agafem una mica de carn i l'anem aplastant amb la mà per tal de donar-li forma a hamburguesa. Quan ja la tinguem, "l'arrebossarem" amb pa rallat i només ens quedarà fregir-les.\nJo al utilitzar una llonganissa em van sortir unes 10 hamburgueses i bastant grossetes, animeu-vos! Estan boníssimes!\nUs fico l'enllaç http://www.youtube.com/watch?v=Xj9NNS3zt2E\nNo tinc imatges perquè amb el mòbil em van quedar borroses!\nPublicat per Rosa a 3:19 Cap comentari:\nCanya de pasta de full i nutella\nHolaaa!!! Què tal? Com us proven les vacances? Les meves estan anant força bé, desconectant de la feina i de la rutina del dia a dia. Ara fa molts dies que no actualitzo, no és que no em passi per la cuina, el que passa és que tinc el temps just per poder actualitzar. També us he de dir que la meva càmera de fotos s'ha mort, i les fotos que veureu les he fet amb el mòbil, potser la qualitat no és molt bona però...de moment és el que hi ha :P tot i que ja tinc una càmera mirada.\nAprofiteu bé aquests dies!! :)\nCanyes de pasta de full i nutella\n1 làmina de pasta de full fresca (a mi m'agrada molt la del lidl)\nAgafarem la làmina de pasta de full i la treurem del seu envàs. Tot seguit agafarem un foli i en tallarem un rectangle de l'amplada i llargada que nosaltres volguem. Si el volem més gran, més estret, més llarg...al nostre gust.\nAquest retall l'utilitzarem com a plantilla i el ficarem damunt de la pasta de full i anirem tallant. A continuació untarem amb nutella un rectangle i amb l'altre l'utilitzarem com a tapa i sellarem els dos trossos de pasta de full amb la punta d'una forquilla. I anirem seguint aquest procès fins que se'ns acabi la pasta de full. Com heu vist jo no he treballat la pasta de full, sinó que l'he utilitzat amb el mateix tamany que l'he tret de l'envàs.\nAra només ens queda agafar una mica de mel i desfer-la amb aigua una mica calenta i pintar les nostres canyes amb l'ajuda d'un pinzell, desprès i ficarem una mica de sucre i ja ho podrem ficar al forn preescalfat prèviament a uns 170ºC. En funció del nostre forn ho tindrem més temps o menys però jo ho vaig tenir uns 15-20 minuts. Ja veureu quines canyes més bones! ;)\nPublicat per Rosa a 2:54 1 comentari:


Tubs d'acer inoxidable de la Xina ASTM 249 Proveïdors i fàbrica - Preu de descompte - CANGZHOU GALAXY\nCasa > Producte > Tub dacer > Tub d'acer inoxidable\nEspecificació estàndard per a la caldera d'acer austenítica soldada, el calentador super, el bescanviador de calor i els tubs de condensació. Som el principal fabricant i proveïdor de distribució de tubs i tubs industrials, amb inventaris estratègics per a trucades ràpides. Amb el nostre ampli coneixement, podem donar suport al vostre ...\nEspecificació estàndard per a la caldera d'acer austenítica soldada, el calentador super, el bescanviador de calor i els tubs de condensació.\nSom el principal fabricant i proveïdor de distribució de tubs i tubs industrials, amb inventaris estratègics per a trucades ràpides. Amb el nostre ampli coneixement, podem donar suport a la vostra empresa des del manteniment fins a la construcció de nous projectes. Com ara petroli i gas, GNL, plantes termals i nuclears, indústries químiques, plantes d'abonaments (petro) químics, construcció naval, dessalació, tractament d'aigües, indústries energètiques, EPC i tubs per a finalitats d'enginyeria general.\nEl nostre objectiu és satisfer les màximes expectatives dels nostres clients per al lliurament i la qualitat del producte del tub d'acer inoxidable ASTM A249. Informació per a aquells interessats a comprar tubs d'acer inoxidable ASTM A249 . la font més confiable de tubs d'acer inoxidable ASTM A249.\nCalderes, intercanviador de calor, escalfadors o condensadors, tub sanitari\nAcers de canonada Graus:\n304,304L, 316, 316L, 321, 310, 310S, 309S Altres tipus o mides poden estar disponibles a petició.\nOD d'1 '' a 4 ''\nGruix de la paret: 0,035 '' a 0,079 '' (0,9 mm a 2 mm)\nEmbalatge: embotit marí o cala d'acer\nASTM A249 / A269 / A270 (TP304 / 304L, TP316 / 316L)\nJIS G3447 / G3463 (SUS304TBS, 304LTBS, SUS316TBS, 316LTBS)\nCNS 6668/7383 (304 / A304LTBS, 316 / A316LTBS)\nAS 1528.1 (304 / 304L, 316 / 316L)\nHot Tags: tubs inoxidables ASTM 249, Xina, proveïdors, fàbrica, barat, preu, descompte, a granel, personalitzat\nCanonada sense costura API 5L X52\nTubs sense costura ASTM A 179


La ColActiva | Creativitat, educació en emprenedoria i infomediació\nEl passat 9 de juny es va cloure la primera edició del programa d’educació emprenedora i transformadora Banyoles ets tu!, un projecte que ha implicat quatre escoles i 180 alumnes de la ciutat i en el qual els alumnes de cinquè o sisè durant tot el curs han dissenyat una trentena de projectes de millora de la seva comunitat.\nEs tracta d’un projecte de base social en què es convida a repensar la pròpia ciutat amb mirada crítica: els alumnes, doncs, esdevenen ciutadans participatius que han de detectar mancances ecològiques, socials, urbanístiques de la ciutat i fer propostes de millora. I no ho fan sols: l’Ajuntament comparteix les línies de treball, les entitats expliquen als estudiants la tasca que desenvolupen i els orienten si és necessari, els professionals de la ciutat s’hi impliquen en el procés i assessoren als alumnes en el disseny de les seves propostes ….\nEl programa Ets tu! ha estat dissenyat per la ColActiva i ha tingut un impacte important en la premsa. Vegeu alguns exemples:\nDiumenge passat, dia 10 d’abril, el llibre Creatividad va sortir al diari L’Econòmic de la mà de Franc Ponti. En el seu article periòdic, Ponti va fer referència al nostre llibre quan reclamava la necessitat d’actuar per tal que la creativitat flueixi, de posar-se a treballar en comptes de d’esperar que la inspiració aparegui sobtadament. “Innovar”, diu, “és moure’s, fer, actuar, definir, acabar, millorar, revolucionar”, tal com nosaltres defensem també en la nostra obra.\nFranc Ponti dirigeix el Centre d’Innovació d’EADA, una de les quatre grans escoles de negoci d’Espanya, i es considera un “apassionat de la creativitat i la innovació”, temes sobre els quals ha realitzat nombrosos projectes de consultoria i ha escrit diversos llibres.\nL’article representa una bona ocasió per aturar-se a reflexionar sobre el temps que dediquem a les idees, als projectes, a imaginar, a innovar… Somiar i crear no només és un plaer, sinó també una necessitat. Atorguem-nos, doncs, un espai i un temps per a la creativitat. Només així podrem transformar i millorar el nostre entorn.\nUs presentem el nou llibre de La ColActiva: Creatividad. La empresa de tu vida, una obra pràctica i inspiradora que t’impulsarà a tirar endavant les teves idees.\nAquest llibre descobreix tot el procés creatiu, des de la primera guspira fins a l’execució d’un projecte i ens recorda les eines de creació que tots tenim al nostre abast.\nLa creativitat és un element transformador de la societat que s’ha d’activar. Per això cal actuar per crear i crear per actuar: buscar moments per a la ideació, projectar les idees i passar a l’acció, provocant millores en el nostre entorn, família, feina, barri, escola o grup d’amics.\nLa bona notícia és que tots som creatius i que la creativitat es pot exercitar. Així que, endavant! No siguis només emprenedor, sigues també, i sobretot, transformador!\nDes de l’octubre de 2015 ha començat la primera fase del projecte emprenedor i transformador Banyoles ets tu!, coordinat pels educadors de la ColActiva. Durant aquest curs, els mestres de cicle superior de Banyoles s’empoderaran de les eines necessàries per tal que a partir del curs vinent puguin ajudar els seus alumnes a detectar necessitats de la seva ciutat i mirar de resoldre-les amb la complicitat de les entitats socials del municipi i de l’Ajuntament de Banyoles. Quinzenalment, la ColActiva porta a terme sessions sobre comunicació, crea tivitat, emocions i treball per projectes en què mestres de totes les escoles de la ciutat participen activament; en aquestes trobades les entitats banyolines també presenten la tasca que estan desplegant als barris i en diferents sectors –socials, culturals i artístics- per tal de començar a generar aliances entre el consistori, les associacions i les escoles. Banyoles ets tu! és un projecte educatiu de ciutat que es proposa impulsar complicitats entre l’escola i la societat, en la línia de l’aprenentatge servei i amb metodologies afins a l’aprenetatge per projectes. La iniciativa compta amb el suport de l’Ajuntament de Banyoles i el Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya.\nTrobareu més informació a l’enllaç següent.\nUna seixantena d’alumnes de cicle superior del Centre Escolar Empordà de Roses van celebrar durant la tarda del dilluns 9 de novembre, una sessió amb representants i treballadors de l’Ajuntament i de diferents associacions de Roses amb la intenció de recollir les seves impressions i idees sobre quines són les necessitats del municipi. Aquesta sessió donava el tret d’inici del Programa d’Educació Emprenedora “Roses ets tu”, desenvolupat i impartit per La ColActiva, que té com a objectiu que els alumnes treballin en un projecte d’anàlisi, participació i acció vinculat al seu municipi.\nDurant la sessió, els alumnes van compartir amb les entitats i els representants municipals diferents problemàtiques de Roses i van recollir tota aquesta informació per al seu posterior estudi i anàlisi, ja que el programa preveu que siguin els propis estudiants els encarregats de proposar solucions a les necessitats detectades, treballant en equip i d’una forma innovadora i creativa. L’objectiu final és que els alumnes adquireixin les eines necessàries per convertir les seves inquietuds i idees en projectes que es puguin presentar i portar a terme en equip.


Viajes de empresa (3)\nMolt bona ubicació i tranquilitat.\nLa Torre del Prior està situat a pocs quilomètres del centre de la ciutat de Tortosa, en un entorn molt tranquil i ha pocs metres del canal.\nLes instal·lacions i que puguis disposar de cuina.L'esmorzar molt bé, complet i bo.El tracte del Ignasi molt amable i familiar.