Alicia | Pediatria Dexeus\nSticky Post By Alicia Posted in Notícies, Notícies Permalink\nPremi COMB 2014 a l’excel·lència professional\nSticky Post By Alicia On 28 desembre, 2014\nAl mes de desembre de 2014 el Col·legi Oficial de Metges de Barcelona ha atorgat al Departament de Pediatria del Institut Universitari Quirón Dexeus un dels premis a l’Excel·ència professional d’aquest any.\nPremi COMB 2014 a l’excel·lència professional març 27th, 2015Alicia\nNota de premsa Prodiscat Pediàtric\nSticky Post By Alicia On 28 abril, 2014\nHi ha un important nombre d’alumnes que veuen minvada la seva progressió en els estudis perquè presenten un trastorn d’aprenentatge. Coneixedor d’aquest Fet i preocupat per a millorar la situació d’aquests alumnes, el Departament d’Ensenyament ha publicat diversos protocols per tal que els mestres tinguin una eina útil per a ajudar als alumnes que presenten un trastorn d’aprenentatge i per tal que aquest no sigui un impediment per a que aprenguin i es desenvolupin cognitivament correctament. El Prodiscat, un protocol dirigit a detectar la dislèxia a les aules i per a proporcionar a mestres eines per a que els alumnes amb dislèxia aprenguin, va ser el primer dels protocols en ser publicat.\nNota de premsa Prodiscat Pediàtric març 7th, 2016Alicia


Traducció de Spicebird | El consultori de GNULinux.cat\nTraduccions » Traducció de Spicebird\t4\nEnviada per convidat el 14-07-2008 en Traduccions | 4 comentaris\nfa un temps em vaig posar en contacte amb la gent de Spicebird per saber si es podia fer la traducció al Català i, com que es va poder importar tota la traducció que ja havia fet Softcatalà del Thunderbird, el que faltava per traduir era relativament poc. Si hi ha algú que vulgui col·laborar en la traducció, manteniment, proves, etc. que m’ho faci saber, perquè és un ‘totxo’ de programa. Per aquells que no sabeu res del programa se’n va parlar a [url:1pdgbizu]http://www.somgnu.cat/spicebird-04/[/url:1pdgbizu]\nDesprés de veure les estadístiques d’ús del Thunderbird i tenint en compte l’estat del projecte, crec que l’Spicebird pot ser una alternativa i sembla que la versió 0.7 sortirà cap a finals de mes. Qualsevol ajuda serà benvinguda.\npellroja diu: Jo de la gent que conec que fa servir clients, thunderbird és el més usat. Ni usen el outlook. Però a veure si Sipcebird dona una mica de canya Respon\nHa estat d'ajuda aquesta resposta?LikeDislike 24-7-2008\nConvidat diu: [quote="Usuari":16z083ah]\nfa uns quants mesos vaig suggerir ajuda a la llista de traducció dels programes Mozilla (http://llistes.softcatala.org/pipermail … 00073.html). Si t’hi animes tu i més gent podem mirar de portar-ho endavant Respon\npellroja diu: En toniher per aquí i l’ altre dia em va semblar veure un comentari del marbel quins honors Benvinguts\nHa estat d'ajuda aquesta resposta?LikeDislike 25-7-2008\nConvidat diu: [quote="PellRoja":3jweeiip]Jo de la gent que conec que fa servir clients, thunderbird és el més usat. Ni usen el outlook. Però a veure si Sipcebird dona una mica de canya [/quote:3jweeiip]\nEm sembla que ara em passaré a l’evolution, al cap i a la fi, el thunderbird ja no el fan… Respon\nfunciona bé treure permissos...\nSimCity alliberat com a GPLv...\nEnviada per Pau el 13-01-2008\nEnviada per xavifumi el 03-03-2011


CE Sabadell – Barça B: Un punt de premi al setge i la superioritat (1-1) - FC Barcelona\nHomeFutbolBarça BNotíciesCE Sabadell – Barça B: Un punt de premi al setge i la superioritat (1-1)\nPAU CAMPAÑA - 12/03/2017 | 12:00\nPerea ha estat l'autor del gol de l'empat del Barça B | VÍCTOR SALGADO - FCB\nSabadell: Jokin Ezkieta, Javi Barrio, Manu Torres, Juanjo, Lucas Viale, Adri Díaz, Kike Carreño, París Adot, Borjas (Jordan Gaspar, min 68), Gai Assulin (Migue García, min 48), Txomin (Jordi López, min 77).\nBarça B: Suárez, Palencia, Cucurella, Fali (Mboula, mi 56), Marlon (Dani Romera, min 72), Martínez, Xemi (Carbonell, min 70), Gumbau, Alfaro, Perea, Marc.\nGols: 1-0 Marlon (gpp), min 12; 1-1 Perea, min 94.\nÀrbitre: Iván Caparrós Hernández. Ha amonestat els locals Manu Torres i Jordi López i els blaugranes Marlon i Gumbau. Ha expulsat, per doble amonestació, Juanjo Ciércoles.\nSabadell - FC Barcelona B (1-1)


CookiNoflis & TitoLuigi: BCN LAB\nLa fira de dissabte a la Casa Batlló va ser genial, des de l'organització diuen que van passar més de 8.000 persones. Com sempre no he fet moltes fotos i les que he fet no són gaire bones però igualment les penjo.\nGràcies a tots els vau passar per la nostra parada!\nAl blog "La florinata" podeu llegir l'entrevista que van fer a dos dels organitzadors de la fira.\nPublicat per Cookinoflis i Titoluigi a 13:55


Les matriculacions creixen al setembre un 65,2% respecte al mateix mes del 2015\nLes matriculacions creixen al setembre un 65,2%.\nActualitzada 06/10/2016 a les 12:42\nDurant el mes de setembre s'han matriculat 375 vehicles, el que suposa un creixement respecte al mes de setembre de l’any passat del 65,2%, segons les dades facilitades aquest dijous pel departament d'Estadística.\nAl setembre d'enguany presenten creixements tots els tipus de vehicles: camions i camionetes, amb un 115,4%; altres, amb un 75%; motocicletes i ciclomotors, amb un 66,7%, i turismes, amb un 60,5%. Durant el que es porta de l’any 2016, les matriculacions han augmentat un 13,7% respecte al mateix període de l’any passat. Pel que fa a les matriculacions dels darrers dotze mesos, han estat de 3.732, el que suposa un increment del 12,7% respecte al període anterior, en què es van matricular 3.311 vehicles. Les motocicletes i ciclomotors i els turismes han tingut una pujada del 21,3% i 11,8%, respectivament; els camions i camionetes d'un 6,3% i el grup altres un 2,3%.\nPel que fa a les matriculacions segons el tipus de carburant, al setembre han augmentat de manera significativa els vehicles híbrids tant endollables com no endollables, i també els de gasolina, mentre que en els de gasoli el percentatge d'augment ha estat més modest. De fet, durant el setembre s'han venut 8 vehicles electrics 100%, 4 dels de sense carburant i 1 híbrid de gasoli no endollable. Tot i que els augments en percentatge han estat grans -sobretot pel que fa als vehicles híbrids de gasolina-, les xifres són molt petites i cal tenir en compte que l'any passat encara no s'havia posat en marxa el pla d'ajudes per a aquest tipus de vehicles.\nDes del gener, les matriculacions de vehicles de gasolina, els elèctrics 100%, i els híbrids de gasolina -endollables i no endollables- han crescut respecte al mateix període de l’any anterior. Per contra, els de gasoli, híbrids de gasoli no endollables i els vehicles sense carburant han patit descensos. Val a dir que des del gener s'ha matriculat un vehicle híbrid de gasoli endollable mentre que al mateix període de l’any anterior no se’n va matricular cap.\nDels darrers dotze mesos cal destacar els augments dels vehicles de gasolina, els elèctrics 100% i els híbrids de gasolina i, per contra, els descensos de les matriculacions de vehicles de gasoli, d'híbrids de gasoli no endollables i dels vehicles sense carburant.\nFinalment, pel que fa a les dades ajustades, un cop eliminades les variacions causades pels efectes del calendari i del període de l’any en què ens trobem, es constata un creixement a la baixa els darrers tres mesos, situant-se aquest mes de setembre en un 1,3%. Els turismes, i motocicletes i ciclomotors mostren una tendència a l’alça, d’un 3,0% i un 1,6%, respectivament. En canvi, camions i camionetes mostra una tendència mensual a la baixa del -3,1%. El grup altres també mostra una tendència a la baixa però, en aquest cas, amb un valor positiu del 0,7% per a aquest últim mes.


Losantos amb Arrimadas, desvela què espera, nen o nena: "A finales de mayo" - CATzona\nLosantos amb Arrimadas, desvela què espera, nen o nena: “A finales de mayo”\nInés Arrimadas està de promoció. El Derechas Unidas Tour contra els indepes per convèncer el PP d'anar amb Cs junts a les llistes electorals de l'abril, a Galícia i Euskadi. Ha anat a una ràdio semi-clandestina com la de Jiménez Losantos. Allà el locutor ultradretà li ha fet la rosca preguntant-li pel fill que ha de parir la futura líder de Cs. Poca cosa se sap de la criatura, ni tan sols si serà nen o nena.\nPerò Federico li ha estirat de la llengua i ha dit "Cuando venga la criatura, el nene". Es tanca el cercle, Ana Rosa dona la notícia de l'embaràs i Federico la del sexe del nen. Aquí l'àudio, minut 40:35.\nFederico: "Bueno, ¿y cuándo es?". Arrimadas: "Me toca a finales de mayo. Lo llevo súper bien. Estupenda, con un montón de energía, animada, con ganas de hacer cosas. El embarazo en el segundo trimestre me va bien. No he comprado nada, no tengo tiempo, me pondré con la cunita. No me da abasto la vida. Me hace ilusión tener tiempo para comprar cositas".\nArrimadas està de 6 mesos, parirà a fiinals de maig i espera, segons Losantos, un nen. Ana Rosa ho va destapar a l'octubre estant Arrimadas de dos mesos. Una filtració com una casa de pagès. La taronja té una panxa no descomual i fa vida política fins que el 15 de març la triïn presidenta de Ciudadanos. O no.\nEl següent repte és que algun periodista li tregui com es dirà el nen. Té noms on triar: Carlos Alberto, Pelayo o Santiago.\nSofia repapieja: té por que li robin el mòbil, el du penjant del coll\nIlla imposa el seu ‘cafè per a tothom’ amb el rebuig de Madrid i Catalunya\nNeymar entra a la llista dels grans morosos amb Hisenda: deu 34 milions\nJxCat i ERC acorden que Aragonès assumeixi “funcions limitades” de Presidència i creen un grup de coordinació\nTorra presentarà recurs d’empara al TC aquest dimarts demanant la suspensió de la inhabilitació com a mesura cautelar\nSiri parlarà català


Ateus de Catalunya - Objectius\n5.3 Defensar la neutralitat religiosa de l’Estat en tots els àmbits, incidint especialment en l'abolició dels privilegis concedits a qualsevol confessió religiosa i suprimint tota discriminació per motius religiosos al nostre país.\n• La defensa de la neutralitat absoluta de l’Estat en qüestions de naturalesa religiosa, procurant recollir les inquietuds de qualsevol col·lectiu sempre que siguin mesurades i això no signifiqui fer prevaler interessos particulars per sobre dels del conjunt de tota la societat, mantenint especial cura perquè les confessions religioses es mantinguin en l'àmbit de la legalitat i no tractin d'apoderar-se de forma il·legítima dels recursos i dels mecanismes de l'Estat.\n• La modificació de l'actual estatut d'Estat No Membre Observador Permanent a l'ONU de la Santa Seu per situar-la en el lloc que realment li correspon en els fòrums internacionals, que és el de qualsevol altre organització no governamental de naturalesa religiosa.\n• La derogació de tots els acords de col·laboració de l'Estat Espanyol amb la Santa Seu i les demés confessions religioses, per considerar que vulneren la Constitució, la legislació europea, i que són contraris a l’esperit de llibertat i d’igualtat que emana de la Declaració Universal dels Drets de l’Home de 1948 i del Conveni Europeu per a la Protecció dels Drets Humans i les Llibertats Fonamentals de 1950.\n• El cessament unilateral de les relacions diplomàtiques de l’Estat Espanyol amb la Santa Seu i amb la Sobirana Ordre de Malta per considerar que aquests no són veritables Estats, sinó els aparells burocràtics i administratius d’una confessió religiosa concreta. Per substituir-les proposa regular la relació de l’Estat amb aquestes organitzacions dins la legislació interna de l'Estat, en igualtat de condicions amb altres organitzacions equiparables, i no en forma d'obligacions internacionals entre Estats.\n• La creació d'una Carta Europea de la Laïcitat que reculli els fonaments per a la construcció social i política de la Unió Europea en base als principis de la laïcitat i la neutralitat religiosa, amb la pretensió que sigui aprovada pels parlaments o els òrgans respectius corresponents i esdevingui un referent per a la redacció de la Carta dels Drets dels Ciutadans de l’Unió Europea, amb la voluntat que en el futur pugui ser presentada a l'ONU pel seu reconeixement arreu del món.\nEn vuitè lloc perquè no acceptem la pretensió de l’Església Catòlica d'emmarcar aquest sistema de finançament en el contingut del segon paràgraf del punt tercer de l’article 16 de la Constitució, recollit a l’apartat (b) d’aquesta relació, que indica la possibilitat de cooperació de l’Estat amb les confessions religioses, perquè aquesta col·laboració hauria de portar-se a terme en qualsevol cas salvaguardant els demés drets constitucionals de tots els ciutadans.\nL’associació no s’oposa a l’ensenyament de la religió, però sí que és radicalment contrària a barrejar els continguts de l’ensenyament oficial obligatori amb creences confessionals partidistes que haurien de ser reservades per a l'àmbit estrictament privat de les persones i per tant ser impartides de forma voluntària al marge de l’ensenyament oficial. El coneixement històric o cultural de les religions s'hauria d'incloure a les disciplines corresponents en forma de fenòmens històrics o culturals no doctrinaris i per tant haurien de ser ensenyats per professors amb la qualificació professional necessària, seleccionats pels mateixos procediments i amb les mateixes condicions laborals que la resta del professorat escolar, sense intervenció dels òrgans de cap confessió religiosa en aquest procés.\n• La implantació de la laïcitat a l’àmbit escolar mitjançant la millora de l'escola pública laica enfront la subvenció indiscriminada als centres escolars privats mitjançant el sistema de concertació, siguin o no siguin confessionals. Cal exigir l'ensenyament aconfessional als centres concertats independentment de la seva ideologia i al marge que fora de l’horari escolar puguin impartir ensenyaments confessionals a aquells qui ho desitgin de forma voluntària. Nosaltres entenem el punt tercer de l’article 27 de la Constitució, que diu\n• La supressió a les cerimònies oficials civils i militars de qualsevol element de culte o simbòlic que pertanyi a confessions religioses o a organitzacions ideològiques. Els juraments o promeses de càrrecs públics s'han de realitzar sobre la Constitució o sobre l’ordenament jurídic en virtut del qual han estat elegits per representar a tot el poble i que es comprometen a aplicar mentre no sigui modificat pels procediments legalment establerts. L'acció política en representació del poble ha de ser neutral confessionalment. Els compromisos espirituals han de romandre dins de l’àmbit privat de cadascú.\n• L’obligació pels poders civils d'oferir la possibilitat d’efectuar celebracions laiques en un entorn digne per als actes civils més importants de la vida social dels ciutadans, com a mínim per a la celebració de naixements o acollida de nous vinguts, per a la celebració de matrimonis o unions civils i pels funerals. En condicions físiques i materials, pel que fa a l’aportació de recursos públics, idèntiques a les que s’atorguin a les confessions religioses.


Apartments and Rooms Kristina Dreznik Grad Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 86 allotjaments a Dreznik Grad.\nDre?nik Grad 85, Dreznik Grad, Dreznik Grad, Croàcia, 47246 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nExcepcional 9,3 (335 comentaris)\nBarri Dreznik Grad Seliste Dreznicko\nMés informació sobre Apartments and Rooms Kristina\nConvenientment situat a Dreznik Grad, Apartments Kristina és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Apartments Kristina, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport, habitació familiar són només algunes de les comoditats que fan que Apartments Kristina sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, balcó/terrassa per satisfer els clients més exigents. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen platja privada, parc infantil, ping pong, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Apartments Kristina.


Història | Companyia de transports | Transports Tomàs\nAl principi, l'empresa només es dedica al transport local de mercaderies, tot i que ben aviat s'expandeix al mercat nacional\nL'empresa de transports internacionals Tomás neix l'any 1942 amb l'adquisició del seu primer vehicle, un tractor agrícola. Cinc anys més tard, el 1947, els fundadors de la companyia compren el primer camió. Al principi, l'empresa només es dedica al transport local de mercaderies, tot i que ben aviat s'expandeix al mercat nacional.\nHauran de passar setze anys, fins al 1958, perquè l'empresa adopti una de les mesures més importants de la seva història: la internacionalització del servei. Al mes de gener del 1969, finalment, l'empresa entra en el règim TIR (Transport Internacional Routier).\nEn l'actualitat, la companyia està dirigida per la segona i la tercera generació de la família Tomàs. Tants anys en el sector, amb una experiència tan dilatada, ens ha permès tenir el privilegi d'haver estat una de les empreses pioneres de l'Estat espanyol a operar amb els mercats escandinau i rus.


VÍDEO imprescindible Judit Mascó ensenya a fer dues mascaretes a casa pel virus – CATzona\nVÍDEO imprescindible Judit Mascó ensenya a fer dues mascaretes a casa pel virus\nJudit Mascó està esplèndida acabada de fer 50 anys. Pel coronavirus ha volgut ensenyar dos tipus de mascareta casolana que cadascú es pot fer: la de bellesa i la que evita contagis per les vies respiratòries. L'honora que posi un vídeo d'una senyora xinesa explicant com fer una mascareta amb una tovalloleta higiènica, tipus Art Attack o programes de manualitats però pels virus i evitant la xinofòbia. Olé Mascó, foto i vídeo clicant a la dreta:\nBonDia!!! No se me asusten?Dos tipos de mascarillas para haceros en casa???? #yomecuido #consejosTop #yomequedoencasa No dejéis de ver el vídeo ?????????? Ánimos ✊? @juditmasco #juditmasco #gràcies #quetatACasa #AmbTuSumem ✌?\nA post shared by Judit Masco (@juditmasco) on Mar 17, 2020 at 1:30am PDT\nAmb una gasa antisèptica de les d'eixugar el cul dels nadons la senyora xinesa en ensenya com fer-nos una mascareta per sortir de casa. No s'entén gens el que diu però no cal. Mascó ve de mascareta. Guapa i sana.\nHoròscop avui. Prediccions del 6 de març de 2021 en amor, feina i salut


Name: OGDEN, Courtney\n9 IM West. Australia 2016 MPRO 08:27:46 0:50:03 4:31:00 3:01:45\n6 IM Cairns (AUS) 2014 MPRO 08:47:48 0:52:14 4:39:59 3:11:22\n4 IM New Zealand 2013 MPRO 08:38:53 0:50:15 4:44:14 2:58:24\n5 IM Australia 2011 MPRO 08:49:56 0:49:18 5:01:11 2:56:09\n1 IM West. Australia 2010 MPRO 08:14:01 0:49:05 4:28:52 2:52:53\n2 IM Coeur d'Alene 2010 MPRO 08:38:17 0:53:47 4:44:35 2:56:29\n4 IM Australia 2010 MPRO 08:35:54 0:46:21 4:49:06 2:57:11\n4 IM West. Australia 2009 MPRO 08:22:06 0:48:33 4:35:24 2:55:22\n3 IM Canada 2009 MPRO 08:44:37 0:50:43 4:49:50 3:00:20\n2 IM Japan 2009 MPRO 08:42:54 0:49:51 4:45:03 3:08:00\n8 IM Canada 2008 MPRO 08:47:04 0:53:26 4:44:15 3:05:21\n7 IM West. Australia 2007 MPRO 08:19:17 0:48:38 4:33:43 2:56:54\n2 IM Canada 2006 MPRO 08:47:46 0:51:52 4:45:18 3:06:00\n1 IM Malaysia 2005 MPRO 08:59:35 0:00:00 0:00:00 0:00:00\n3 IM Lake Placid (USA) 2004 MPRO 08:50:45 0:50:53 4:57:01 2:56:55\n2 IM Japan 2004 MPRO 08:48:56 0:54:43 4:55:41 2:58:32\n2 IM Japan 2002 MPRO 08:50:49 0:55:52 5:06:18 2:48:39\n4 IM New Zealand 2002 MPRO 08:41:43 0:00:00 0:00:00 0:00:00


dimecres, 16 de novembre de 2011 13:34\nRegata 104 aniversari CNB XXVII Trofeu Filatèlic per a Patí a Vela\nEl proper26 i 27 de novembre, davant les aigües davant del Club Natació Barcelona, és celebrarà la regata 104 aniversari CNB XXVII Trofeu Filatèlic per a la classe Patí a Vela (1era i 2ona categoria).\nLa inscripció és gratuïta i il·limitada.\nEs correrà sota les regles tal i com es defineixen al reglament de Regates a Vela (RRV) i la Guia Esportiva de la FCV.


'Ex Libris', el documental sobre la Biblioteca Pública de Nova York | betevé\nEl veterà documentalista dissecciona "l’art de documentar la vida" en defensa de la cultura comunitària\nLa cartellera | dimarts, 14 d'abril del 2020, a les 13.03\nContràriament al que podria semblar, ‘Ex Libris’ no parla de llibres, ni de literatura. La Biblioteca Pública de Nova York és com un ésser viu que creix, canvia, evoluciona, s’adapta i es transforma. Mai, fins ara, s’havia analitzat tan minuciosament aquesta institució, una de les més importants de la ciutat, una de les més grans del país i una de les millor dotades del món, amb més de tres milions de llibres.\nEl responsable és Frederick Wiseman, un dels mestres del cinema documental que amb ‘Ex Libris’, Premi FIPRESCI de la Crítica Internacional al Festival de Venècia 2017, radiografia aquest espai que és molt més que un magatzem de llibres. El film, de més de tres hores, esperava des de feia temps poder estrenar-se a les sales comercials espanyoles. Ara, enmig de la crisi de la covid-19, la seva distribuïdora aquí, La Aventura (la mateixa de ‘Parásitos’), ha decidit estrenar-la en línia i, finalment, es pot veure a Filmin.\nEspai de coneixement, d’aprenentatge i de convivència\nDesprés de gairebé cinc dècades darrere de la càmera, i més de 40 films, Frederick Wiseman posa el focus sobre la prestigiosa Biblioteca Pública de Nova York, que el director explora tot recorrent les diferents seus per mostrar-ne, no només com és i com funciona, sinó per fer-ne un retrat absolutament ric i inspirador del lloc i les persones que l’habiten per apreciar-ne millor la seva funció. O millor dit, funcions. Al llarg de 197 minuts, il·lustra el paper vital que aquesta biblioteca, i les seves 92 sucursals, desenvolupen en la vida cívica i cultural de la ciutat.\nI se’ns mostra com una entitat molt complexa que té un paper cada vegada més important com a agent social a través dels seus programes educatius. Es fan classes de reforç escolar per als nens, ensenyen anglès als immigrants o a utilitzar un ordinador, però també es fan conferències, tallers de ball, concerts, exposicions, clubs de lectura i, tot això, mentre l’administració central discuteix sobre el finançament (tant públic com privat) i es compren llibres perquè segueixi sent un dels arxius més grans del món i un lloc de treball ideal per estudiants, acadèmics i curiosos on, evidentment, es fomenti la lectura i es consumeixi i produeixi cultura.\nMés enllà de la intricada xarxa burocràtica de membres del consell, personal i administradors responsables del manteniment, un dels elements més destacats d’aquest treball —i per extensió de tota la trajectòria del cineasta— és la seva capacitat per captar els moments més significatius i registrar-los per la posteritat. És molt reveladora l’escena, rodada en que aleshores era la sucursal més petita de la ciutat, la Macomb’s Bridge Library de Harlem— i que al gener es va traslladar a una nova seu més gran—, on un home explica que, com que no es podia permetre el luxe d’anar a una escola de cinema i havia de cuidar dels seus fills, va aprendre cinema en aquesta biblioteca.\n‘Ex Libris’ és el retrat d’una institució, d’una ciutat i d’un país\nWiseman distingeix i separa totes les parts per comprovar com interactuen entre si, ja que totes són iguals d’importants i totes acaben formant un tot que ens permet arribar a conèixer els seus principis i elements. El resultat és el d’una institució que, com qualsevol altra, és un servei públic amb una funció pública, en que tot i tothom és igual i que, a més, està en canvi permanent.\nUna imatge que contrasta, ara més que mai, amb l’Amèrica de Trump perquè, precisament, el president dels Estats Units és tot el contrari del que encarna aquesta biblioteca que aposta per la democràcia, la tolerància, la cultura, la transparència, l’aprenentatge, la ciència, i on tothom és benvingut independentment de la seva raça, ètnia, classe, gènere o posició econòmica. El president de la biblioteca, Anthony Marx, diu en una de les converses que la frontera informativa del nou segle és la digitalització i l’accés universal a la informació, i destaca que l’objectiu d’aquesta transformació és essencialment polític i democràtic: “L’accés generalitzat a la informació és central per reduir la desigualtat”.\n‘Ex Libris’ demostra que el més important no és acumular el coneixement, sinó preservar-lo, fomentar-lo i difondre’l. I, això, en realitat, és el que porta fent Frederick Wiseman al llarg de tota la seva extensa filmografia.\nFrederick Wiseman, considerat el millor documentalista viu\nConsiderat el director de documental en actiu més prestigiós de la història del cinema, Wiseman va venir a Barcelona el maig del 2016 perquè va ser investit doctor honoris causa per la Universitat Pompeu Fabra. Aprofitant la seva visita, la Filmoteca de Catalunya li va dedicar un cicle de nou títols per homenatjar-lo. Va ser aleshores quan vam poder entrevistar-lo i parlar d’una carrera que ha anat construint al llarg de mig segle.\nParlar de Frederick Wiseman és parlar d’un dels directors de documentals més importants de la història del cinema. Des del seu debut el 1967, amb ‘Titicut Follies’, sobre la vida dels reclusos d’una presó psiquiàtrica de Massachussetts, el cineasta ha acumulat un cos de treball de més de 40 pel·lícules i més de 100 hores de metratge. Als seus 90 anys, segueix en actiu. El seu darrer treball, ‘Monrovia, Indiana’ del 2018, retrata una comunitat agrícola de l’Oest Mitjà nord-americà, i es va poder veure a l’Americana Film Fest, que ha estrenat els seus tres últims títols.\nDurant 50 anys, s’ha convertit en el cronista del món occidental per antonomàsia. Mig segle d’història, sobretot dels Estats Units, ha estat captat per les seves càmeres, amb un interès particular per les institucions, sobretot aquelles anomenades “d’integració i normalització”, com ara un hospital, un institut, una comissaria de policia o una universitat. Però també s’ha endinsat en una base militar aèria, un parc públic, una estació d’esquí, uns grans magatzems, una agència de models, i ha viatjat per Europa, tot explorant un cabaret, un museu d’art… En tots els films, afronta qüestions polítiques, socials i ètiques, com si el cineasta tractés d’abastar tota l’experiència humana. Com si a més de cineasta fos antropòleg, historiador i analista, com explicava Wiseman a ‘La cartellera’ ara fa quatre anys a l’hotel on s’allotjava.\n“A gairebé totes les pel·lícules, he descobert coses que no sabia, perquè no sabia res abans sobre el tema. I és veritat per a quasi tots els films. O sigui que aquesta és part de la diversió de fer-ho: aprendre una cosa nova.”\nWiseman es caracteritza per ser un gran observador. A diferència d’altres documentalistes, la seva obra es basa, fonamentalment, en l’estudi i l’observació filmant la realitat de la manera més discreta possible i representant-la de forma sincera, tractant d’amagar el seu punt de vista. La idea és rodar com si la càmera fos gairebé invisible, sense entrevistes, sense veu en off, ni rètols identificadors o explicatius. És el que es coneix com el cinema directe, que és molt semblant en la ficció al cinema “verité” i que Wiseman descriu d’aquesta manera:\n“No és realment invisible. És bonic crear aquesta impressió. I, a vegades, dono a la gent micròfons sense fils perquè els duguin posats. Certament, no som invisibles. Però intento no molestar-los, i també intento no posar-los incòmodes. Quan hi ha l’oportunitat, explico què faig i com s’utilitzarà la pel·lícula. No vull que la gent es pensi que l’estic explotant o me n’estic aprofitant, perquè intento no fer-ho.”\nEvidentment hi ha part d’intervenció, entenent intervenció com una tria d’opcions: què filmar, com fer-ho, quant de temps gravar-ho, quan parar, a qui filmar, quin material quedar-se, quan saber tallar en el rodatge i en la sala de muntatge, quan deixar respirar… així ho definia:\n“M’agrada fer aquest tipus de pel·lícules perquè és totalment absorbent. Passa el temps i has d’estar totalment immers en la feina. I això m’agrada. Soc molt pacient. Bàsicament, has de seure en una cadira fins que la pel·lícula estigui feta. Normalment, l’edició es fa entre vuit mesos i un any. Trobo els temes, l’estructura, el que anomenen història, a l’edició.”\nI per a això ha seguit sempre el mètode que va adoptar en la seva “opera prima”, ‘Titicut Follies’, filmada en un hospital psiquiàtric per a criminals i que va estar prohibida en alguns estats nord-americans pel seu cru retrat dels abusos soferts pels interns en mans dels guardes de seguretat i els metges. Als seus documentals no hi ha narrador, ni arc narratiu tradicional, tampoc es fan discursos, ni proclames, ni judicis, tot esperant que sigui l’audiència la que n’extregui les seves pròpies conclusions.\nEl director d”Essene’, ‘Primat’, ‘Welfare’, ‘Model’, ‘Míssil’, ‘Near death’, ‘Aspen’, ‘Central Park’, ‘Ballet’, ‘Belfast, Maine’, ‘Domestic violence’, ‘La danza’, ‘National Gallery’ o ‘In Jackson heights’ ha radiografiat un munt d’institucions, la majoria públiques, i ha sabut dotar cada documental d’emocions i sentiments, com si es tractés d’una ficció. Wiseman ens ha proporcionat un material històric, social i cultural de primera mà d’un gran valor sobre l’individu i el seu entorn, sobre l’estat del benestar i sobre la vida en general. Al llarg dels anys, ha documentat i continua documentant la vida tal com és, sense filtres, amb una gran llibertat. Els seus són films que ens ajuden a entendre millor les persones, els col·lectius, els llocs i les diferents maneres de fer i pensar i afirmava:\n“Bàsicament, faig pel·lícules perquè m’agrada fer-les. És divertit, és interessant, és exigent. Exigeix l’ús de tota la meva capacitat. Demana resistència física, demana esforç en precisió mental.”\nAmb el pas del temps, ell mateix s’ha erigit en una institució del documental. Segur que, més tard o més d’hora, algú acabarà fent una pel·lícula sobre Wiseman. Mentrestant, gaudirem d’una filmografia que resumeix un bon tros de la història en general, i del cinema en particular.\nLa pel·lícula de la meva vida de Frederick Wiseman\n“La meva pel·lícula preferida és ‘Sopa de ganso’ (1933), de Leo McCarey amb els germans Marx. Si vols la veritable explicació de la política americana avui en dia, has de veure ‘Sopa de ganso’. Crec que té un valor etern. M’agraden els germans Marx, Buster Keaton i Charlie Chaplin. La seqüència que més m’agrada és aquella en què Groucho Marx fa la seva primera aparició com a president de Freedònia. Bé, pel diàleg i els gestos i el que fa amb el cigar… és divertit. Una vegada em van demanar que escollís el meu documental favorit, i que en parlés en un cinema a Nova York. I jo vaig escollir ‘Sopa de ganso’ com el meu documental preferit.”\n— biblioteques — cine — documental — llibres\nHerbie Hancock fa 80 anys\nJazz africà pel confinament\nSant Just Fever: Episodi 1


Bello estudio a estrenar a 700 mts del retiro - Alojamento gay para alugar em Madrid\nInício / Acomodações gays / Espanha / Madrid / Bello estudio a estrenar a 700 mts del retiro\nBello estudio a estrenar a 700 mts del parque el retiro, muy céntrico, amplio, decorado con gusto, con todo lo necesario para hacer de tu estancia en Madrid un lujo, tiene cocina equipada con utensilios, lavadora, cama doble, totalmente exterior, con mucha luz, barrio tradicional muy madrileño! Un lujo!\nRestaurantes, bares, disco, clubes, cafés, museos\nBello estudio a estrenar a 700 mts del parque el retiro, muy céntrico, amplio, decorado con gusto, con todo lo necesario para hacer de tu estancia en Madrid un lujo,...


Intra 90 | Recuperador | Ikos | Projectista\nProdutos»Sistemas de aquecimento e ar condicionado»Aparelhos de condicionamento central»Unidades de recuperação de calor»Intra 90 | Recuperador | Ikos\nIntra 90 | Recuperador | Ikos\nOs recuperadores a lenha Intra 90 proporcionam aquecimento por condução para o ar, por convecção em torno da chaminé no interior do saco da lareira, e por radiação através do vidro cerâmico.\nPrincipais características do recuperador Intra 90, a saber:\nDimensões (comp. x alt. x larg.): 806 x 615 x 530 mm\nPorta (comp. x alt.): 723 x 499 mm


l'Emperador | Enderrock.cat\nL'acte ha tingut la presència del periodista Xavier Aliaga i de la directora adjunta de música i cultura popular valenciana de l'Institut Valencià de Cultura, Marga Landete | El Diluvi, Miquel Gil, Feliu Ventura, Auxili i Dj Rule també han acudit a la presentació\nL'Emperador | Xepo W.S.\nL'Emperador, recepta de pop i grans melodies\nEl grup valencià és un dels 18 grups seleccionats pel Sona9 2017\nEls guanyadors de la preliminar del Sona9 van ser Barbaritats | Xepo W.S.\nConcert preliminar del Sona9 a València\nFotografies de Barbaritats, Deliri i L'Emperador a la sala Matisse\nEl Sona9 s'obre a València\nLa plataforma més important de la música emergent en català obre les portes a grups valencians | Barbaritats, Deliri i L'Emperador actuaran a la sala Matisse de València aquest proper dijous


Quan la capseta desmereix el regal\nMontserrat de Anciola\nRegidora d’Ensenyament de l’Ajuntament de Botarell\nActualitzada 09/05/2018 a les 19:20\nL’Escola Mare de Déu de la Candela de Botarell ja fa molts anys que està pendent d’un edifici nou. Des de l’AMPA i l’Ajuntament de Botarell hem manifestat la nostra queixa als SSTT d’Ensenyament de la Generalitat, de manera reiterada, ja que la precarietat de l’edifici evidencia la necessitat d’un nou equipament que compti amb unes instal·lacions apropiades per a que el professorat pugui desenvolupar la seva tasca en òptimes condicions.\nEl Departament d’Ensenyament és conscient de les mancances de l’edifici si bé, tot i manifestar-nos que Botarell es troba entre els deu municipis en els quals la necessitat de comptar amb un edifici nou és prioritària, fa molts anys que no aconseguim col·locar-nos en primera posició.\nActualment, la major part de l’activitat docent es realitza en mòduls –quan es van instal·lar ja no eren nous–, la sala de mestres és alhora l’aula d’informàtica i la sala de reunions, el passadís de l’edifici es converteix en l’aula de psicomotricitat de P3, P4 i P5 quan plou i el menjador, amb capacitat per a 35 alumnes, acull a diari una mitjana de 45 nens i nenes. Al pati conviuen 110 alumnes i, es preveu que el curs 2018-2019, aquesta xifra sigui superior.\nBotarell sembla ser l’excepció del que passa en d’altres municipis, ja que lluny de veure disminuir la ràtio, experimenta cada any un augment d’alumnat.\nTot i les condicions en què es troba l’escola, els alumnes de Botarell acaben la primària amb excel·lents resultats i les proves competencials realitzades durant el curs 2016-2017 en són una prova evident.\nL’Ajuntament de Botarell realitza anualment el manteniment d’un edifici vell que presenta un estat molt precari. Ja fa anys que el consistori té reservat un magnífic terreny per a la construcció del nou edifici, cosa que permetria construir un equipament amb totes les condicions que es mereix la comunitat educativa del poble. Tanmateix, cal amb urgència el compromís del Departament d’Ensenyament per a tirar endavant aquest anhelat projecte.\nTenim el terreny, tenim el regal que suposa un equip docent preparat i compromès, però ens manca la capseta que dóna valor i ressalta el gran treball que realitza el claustre de l’Escola Mare de Déu de la Candela.\nEsperem que, aquest any sí!, el Departament ens tingui en compte i es comprometi a posar data a la construcció del nou edifici.\nSimón creu que «molt aviat» es podran retirar les mascaretes en exteriors\nTarragona celebra simbòlicament els 700 anys de l'arribada del braç\nEspanya registra 11.061 nous positius de covid-19 i 93 defuncions més des de divendres\nEl nou Govern tindrà 14 departaments i ERC i JxCat en gestionaran la meitat cadascú\nCatalunya es replantejarà l'ús de la mascareta ...\nTercera pujada de preu consecutiva de la...\nDenuncien una festa il·legal amb un centenar ...\nLa pesca recreativa es concentra a Tarragona...\nReus posa en circulació 200.000 euros en bons ...\nDetecten els dos primers casos de la variant...\nUn sondeig de La Vanguardia indica que el 'no'...\nLupu es trenca i perilla l'inici de temporada...\nEl nou Govern tindrà 14 departaments i ERC i ...\nOriol Mitjà opta per inocular la segona dosi ...\nUn estudi revela com la covid pot alterar una...\nL'OMS adverteix que la pandèmia «està lluny de...\nTarragona celebra simbòlicament els 700 anys ...\nPuc prendre alcohol o medicaments després ...\nSimón creu que «molt aviat» es podran retirar l...\nEspanya registra 11.061 nous positius de...\nUn centenar de participants s'immergeixen en...\nUn ferit lleu en un accident a l'N-340 a...\nRocafort de Queralt, la Cellera de Ter i el...\nL'Associació de Restauració i Oci Nocturn de S...\nComenta el contingut : Quan la capseta desmereix el regal


17 Elements en aquesta proposta\nSegueix els passos de Francesc de Verntallat, el cabdill remença que va fer la guerra per acabar amb els mals usos que patien els pagesos pobres.\nAquesta ruta ens durà més de 500 anys enrere, quan molts pagesos catalans sotmesos a condicions d’esclavitud i determinats costums feudals, coneguts com els mals usos, es rebel•laren contra aquesta situació fundant un sindicat i prenent les armes contra els senyors feudals. Explicarem aquesta història i visitarem els indrets que hi estan vinculats de la mà del líder remença més recordat i estimat: Francesc de Verntallat. Francesc de Verntallat (1428 - 1499) va néixer en una masia de la Vall d’en Bas, on començarem aquesta ruta. Prop de la seva masia hi trobem altres elements que tenen relació amb els orígens de Verntallat, descendent de la nissaga dels Puigpardines. D’aquesta manera, prop del Mallol, i continuant dins el terme de la Vall d’en Bas, hi trobem l’església i el castell de Puigpardines i el mas Toralles, antic casal dels senyors de Puigpardines. A la Vall d’en Bas, doncs, és on hem d’anar a buscar els orígens familiars del cabdill remença. Verntallat es va erigir com el líder de la pagesia més radical en la lluita per acabar amb els mals usos i les humiliacions que sofrien els pagesos per part dels seus senyors. Els senyors feudals exercien un control excessiu sobre els pagesos i les seves famílies, que no podien abandonar el mas si el senyor no els alliberava. A part dels maltractaments físics que rebien, els pagesos també havien de pagar uns tributs abusius per poder treballar les terres del senyor. En aquest clima, Verntallat va saber erigir-se com la figura a qui la pagesia va seguir per aconseguir la justícia i la llibertat. Va tenir la voluntat i l’habilitat de construir un petit exèrcit que li permetia controlar gran part de la Garrotxa i les Guilleries, des d’on feia incursions per atacar altres punts de Catalunya. La guerrilla de Verntallat va créixer ràpidament, i va crear un sistema que permetia l’estabilitat dels voluntaris. Els pagesos que s’unien a la causa de Verntallat tenien l’ajuda d’altres pagesos que es quedaven treballant la terra, amb la promesa de mantenir els seus conreus mentre durés la guerra. Aquest sistema de solidaritat va permetre a Verntallat i els remences d’aguantar el pols durant molts anys, fer-se forts i acabar guanyant la guerra. A part d’aquest sistema d’estabilitat, un altre dels factors fonamentals en la victòria dels remences va ser l’aliança amb el rei Joan II. Enfrontat amb el seu fill Carles de Viana, Joan II va veure amenaçat el seu regnat per la Diputació del General, organisme fidel a Carles de Viana. Joan II es va veure obligat a exiliar-se a Aragó, i en la seva absència va deixar el mandat a la seva dona, la reina regent Joana Enríquez, que va mantenir la suspensió dels mals usos durant la seva regència, fet que li va servir per guanyar-se la simpatia dels pagesos. Quan la reina sofrí un setge a Girona i Verntallat i els seus homes van baixar a la ciutat per socórrer-la, es va enfortir una aliança que seria clau per a la vida de Verntallat i per l’esdevenir de la guerra. La reina, agraïda, el va nomenar capità reial. Aquest fet significava formalment el liderat de Verntallat. A partir d’aquest moment, els seus seguidors foren anomenats verntallats. El mateix any que Verntallat va ser nomenat capità general, el 1463, va prendre el castell d’Hostoles i el va fortificar. Quan pugem a la Garrotxa per la Selva interior, veiem a la nostra dreta unes ruïnes a sobre d’un turó. Aquest és el castell d’Hostoles, que Vicens Vives, historiador i escriptor, va descriure com “la més insigne fortalesa remença de muntanya”. El castell d’Hostoles, de fet, va ser el centre del poder remença durant tot el període bèl•lic. Després de la fortificació es va convertir en un punt inexpugnable per a les tropes enemigues, i sempre va ser utilitzat com un indret de replegament segur. També ho van ser els castells de Puig-Alder i Colltort, que antigament marcaven la frontera entre els comtats de Besalú i de Girona. El castell d’Hostoles és un punt de referència geogràfic en molts sentits. Es troba situat entre els municipis de les Planes d’Hostoles i Sant Feliu de Pallerols. A les Planes d’Hostoles hi trobem l’ermita de Sant Salvador, on posteriorment es construiria el castell de Puig-Alder. A mesura que hi anem arribant, la situació geogràfica ens ajuda a entendre l’avantatge militar que el terreny oferia als homes de Verntallat. A l’altra banda de la carretera que connecta Girona, les Planes d’Hostoles i Sant Feliu de Pallerols, hi trobem l’església de Sant Pere Sacosta. Hi ha constància que, ja al segle XIII, totes les masies de la parròquia estaven sotmeses als mals usos. A les Planes també hi trobem la casa Jonquer, bressol d’una important nissaga garrotxina de l’època. A Sant Feliu de Pallerols hi podem visitar el molí de la Conqueta, un molí fariner esmentat per primer cop al segle XII. És rellevant destacar com era d’important que, mentre la guerra continuava al camp de batalla, a la rereguarda tot seguís funcionant i no es deixés de produir, per poder seguir alimentant els pagesos del front. Actualment el molí és de propietat municipal i es pot visitar. Prop de Santa Pau hi trobem el castell de Colltort, des d’on ja podem veure la zona volcànica de la Garrotxa. En aquesta ruta també podrem descobrir un parell d’elements que, tot i no estar lligats al conflicte remença, bé valen una visita. El primer són els rentadors de la Pinya, a la Vall d’en Bas, exponents d’un temps on rentar la roba es convertia en un exercici molt dur, però conciliador socialment. I el segon, el Firal de Sant Feliu de Pallerols, on ens podrem aturar i gaudir d’una bona estona enmig de la tranquil•litat de la plaça del poble. Entre el 1463 i el 1469 la guerra avança amb petites victòries i derrotes de tots dos bàndols. Finalment els remences perden el control de Besalú i Olot, i Verntallat es replega a les muntanyes al voltant del castell d’Hostoles. Des d’allà, el 1470 els remences avancen, sempre en inferioritat numèrica, fins a Girona, i hi posen setge. L’any 1471 Girona es rendeix davant la pressió de Verntallat, que va rebre un suport vital de la zona de Finestres, a l’oest del castell d’Hostoles. El territori que avui comprèn el terme municipal de Sant Aniol de Finestres tingué una importància estratègica cabdal en molts conflictes armats de la història de Catalunya. El fet de ser una zona muntanyosa i de difícil accés, prop d’Olot, Banyoles i Girona, l’han fet refugi de bandolers. Una bona mostra és l’ermita de Finestres, amb un paper rellevant també en l’esdevenir de la tercera guerra carlina. Més a prop dels nuclis habitats, en l’actualitat hi trobem l’església de Sant Esteve de Llémena i la de Sant Aniol de Finestres. Si reprenem el fil de Verntallat, encara el 1471, Olot també cau amb el setge dels remences. El 28 d’octubre de 1472 acaba la guerra civil catalana amb la victòria dels reialistes amb l’ajuda dels remences. Aquests esperaven que el rei suprimís els mals usos després de la contribució de la pagesia en la victòria, però no va ser així, i s’entrà en un període de desconcert. Anys més tard el conflicte es reobrirà, però aquest cop serà un company de Francesc de Verntallat, Pere Joan Sala que iniciarà la segona guerra remença. Després d’algunes victòries a prop de Barcelona serà fet presoner i executat públicament a Barcelona. Verntallat aquesta vegada no va anar a la guerra sinó que va intentar negociar, i va acabar obtenint gairebé tot el que buscava. Va presidir la delegació remença que signà la sentència arbitral de Guadalupe, a Extremadura, que posa fi als mals usos, al dret a maltractar i a d’altres abusos fins llavors legals. Molts d’aquests drets no es van aconseguir a la majoria de països europeus fins ben entrat el segle XVIII. Després de la sentència, Verntallat va residir a la cort i va estar en contacte amb personatges rellevants com ara Cristòfor Colom. Més tard es va retirar a Sant Feliu de Pallerols on va viure al mas Claperols, prop de Sant Miquel de Pineda, i a la casa fortificada que tenia dins el poble, lloc on va morir al voltant de l’any 1499. Avui hi podem trobar una estàtua que el recorda. A la comarca també hi trobem molts altres elements que en fan memòria: escoles, carrers i establiments mostren que Verntallat és un personatge estimat i recordat en aquestes terres. En aquesta ruta hem resseguit la vida de Francesc de Verntallat, i hem descobert una de les primeres revoltes socials organitzades que va triomfar a Europa, la revolta dels remences, i també la història, les viles i les muntanyes del sud de la comarca de la Garrotxa.\nEn aquesta ruta visitarem diferents pobles i muntanyes de la Garrotxa. A la Garrotxa hi ha viscut gent des de fa molts milers d’anys i hi han hagut èpoques de tota mena. A l’edat mitjana, sis o set-cents anys enrere, la majoria de pagesos no vivien gaire bé. Eren molt pobres, treballaven molt dur cada dia i moltes vegades no tenien res per menjar. No podien fer el que volien, sinó que estaven sotmesos al seu senyor per tota la vida, i també els seus descendents. I patien molts altres càstigs i obligacions, una situació que avui en dia, per sort, ens costa d’imaginar. Aquests pagesos s’anomenaven remences. Els remences, cansats de la situació, i amb Francesc de Verntallat al capdavant, es van revoltar contra els senyors el 1462, i van estar en guerra fins al 1472. Durant tota la guerra es van fer forts a les muntanyes que hi ha entre Sant Aniol de Finestres i Sant Feliu de Pallerols o les Planes d’Hostoles. En aquestes muntanyes hi podem trobar molts castells des dels quals van resistir molt de temps, no només durant la guerra, sinó durant molts anys després. Podem fer una passejada per descobrir aquest territori proper i moltes vegades desconegut. Podrem descobrir el conjunt de Puigpardines, la nissaga d’on provenia Verntallat i el lloc on hi havia les cases que el van veure néixer i morir. Verntallat no va participar en la segona guerra remença, sinó que es va refugiar al castell d’Hostoles i es va fer fort a la zona. Després de la guerra, va acabar signant la pau a canvi d’acabar amb els privilegis dels senyors. Avui recordem Francesc de Verntallat com un noble que es va posar al costat dels pagesos per ajudar-los a aconseguir la llibertat i la dignitat. A partir de llavors, la vida lligada a la terra va continuar sent dura, però les condicions dels pagesos havien millorat per sempre.\nExplica la llegenda que Francesc de Verntallat era una guerrer ferotge, gran estratega i posseïa un caràcter indomable. Un dia que estava amb els seus homes a la muntanya, alguna cosa el va enfurismar. Va agafar la seva espasa i d’un sol cop va tallar pel mig un vern. Des de llavors va ser conegut com Francesc de Verntallat.\nRecomanació: Que et perdis passejant per les muntanyes que envolten el castell d’Hostoles, el castell de Colltort o la serra de Finestres. T’endinsaràs en un territori muntanyenc que, tot i no tenir l’alçada ni el nom dels Pirineus, té una singularitat especial. Plena de boscos frondosos, durant dècades els remences en van fer el seu feu inexpugnable.\nEl sistema feudal i els Mals usos: El sistema feudal es va instaurar a Catalunya a principis del segle XI, en un procés paral•lel a la resta d’Europa. Va ser una època en què els poders locals usurparen les terres i els castells al poder central, representat a Catalunya per un afeblit comtat de Barcelona. Ramon Berenguer I, comte de Barcelona, va recuperar el poder sobre la noblesa a canvi d’acceptar les usurpacions de béns i drets públics que havien fet, i la submissió de la pagesia als seus respectius senyors. Els mals usos eren una sèrie de costums feudals que la noblesa de cada territori exercia sobre els seus vassalls, els pagesos que treballaven i residien a les seves terres i masies. Fonamentalment eren gravàmens o obligacions dels pagesos envers el seu senyor. Entre d’altres, els pagesos i tota la seva descendència estaven lligats al seu noble i no podien abandonar el mas on treballaven sense la seva autorització. Els qui es trobaven en aquesta situació eren anomenats pagesos remences. Els mals usos, però, anaven molt més enllà, des d’haver de dedicar uns dies de feina al senyor, fins al pagament d’impostos abusius o la pèrdua de part de patrimoni personal en cas d’incendi o adulteri de la muller, o en casos molt extrems, el famós dret de cuixa.\nLa crisi demogràfica dels Segles XIV i XV: Al llarg de l’edat mitjana, i coincidint amb un creixement econòmic al Principat, els mateixos senyors feudals van promoure la creació de masos i la seva ocupació per famílies remences. Fins que al segle XIV es va produir una important davallada demogràfica com a conseqüència de les pestes que assolaren el país, i molts masos van quedar abandonats (masos rònecs). No obstant això, els senyors feudals no van voler renunciar als seus guanys, de manera que van apujar els impostos als pocs pagesos que quedaven i van aplicar de forma més extrema els mals usos per no perdre ingressos, cosa que va provocar moltes tensions entre els pagesos i la noblesa. Com a conseqüència d’aquest malestar i de les pressions d’uns i altres, a mitjans segle XV, per primera vegada es permeten les reunions de pagesos i es crea un sindicat remença molt actiu.\nLes guerres remences: Les guerres remences esclaten a la segona meitat del segle XV en un moment molt convuls per al principat. De fet, la primera guerra remença es produeix simultàniament a la guerra civil catalana que enfrontava Joan II i les institucions del país: la Generalitat i el Consell de Cent. En una lluita de poders i interessos, les institucions es posen al costat dels nobles i a favor de continuar amb el sistema feudal, mentre que el rei Joan II rep el suport dels pagesos remences. El febrer del 1462 es van produir diverses revoltes remences, sobretot a la vall d’Hostoles, a la vall d’en Bas, a Santa Pau i a Castellfollit de la Roca, protagonitzada pels “remences de muntanya”, liderats per Francesc de Verntallat. Aquest territori esdevindria un refugi inexpugnable fins i tot més enllà de la guerra civil catalana, que va finalitzar el 1472. La victòria de Joan II no va comportar automàticament els resultats que els pagesos esperaven, ja que el rei no va abolir els mals usos. Això no obstant, sí que va reconèixer un estatus especial per a la zona dominada pels remences de muntanya. Amb la mort de Joan II i la pujada al poder de Ferran II (Ferran el Catòlic) les coses no van millorar, ja que es va cedir de nou a les pressions dels nobles. Davant d’aquesta situació, Francesc de Verntallat, que continuava fort i dominant una bona part del territori de muntanya de la Garrotxa, el Ripollès i Osona, va preferir continuar amb la via judicial i diplomàtica, mentre que altres sectors remences van optar per la lluita. És el que es coneix com la segona guerra remença. Aquesta segona guerra remença fou liderada per Pere Joan Sala, nascut a Granollers de Rocacorba i antic lloctinent de Verntallat. Sala, veient que el nou rei es desentenia de la situació dels remences i l’opressió dels nobles i la Generalitat seguia, decidí revoltar-se a inicis del 1485, 13 anys després de la fi de la primera guerra remença o guerra civil catalana. Sala, amb poc més de 400 homes aconseguí importants victòries com la batalla de Montornès del Vallès i l’assalt a Granollers. Des d’allí aconseguí estendre la revolta al voltant de Barcelona en llocs com el Vallès, el Baix Llobregat. Quan la revolta amenaçava seriosament la ciutat de Barcelona, les autoritats van enviar un gran exèrcit a lluitar contra els remences i els van derrotar a Llerona el 28 de març del mateix any 1485. Pere Joan Sala va ser fet presoner. Les autoritats no tingueren cap compassió i va ser executat públicament a Barcelona. Així acabava la segona guerra remença, amb la derrota dels revoltats, però el problema remença no acabà amb la derrota militar sinó que Verntallat i els seus homes resistien al territori segur al voltant del Castell d’Hostoles intentant la via política i de negociació. La Sentència de Guadalupe: L’acció judicial i política de Verntallat, en canvi, va tenir la seva recompensa. El novembre del 1485 els remences van firmar un arbitratge reial a Amer (la Selva), que venia a ser una declaració de bones intencions per acabar amb el conflicte, i en el que es comprometien a abandonar les armes i retornar els castells ocupats als seus senyors. Just un any més tard, el novembre del 1486, al monestir de Guadalupe, a Extremadura, se signava la sentència arbitral de Guadalupe. D’aquesta manera els abusos, i en especial la remença personal (per la qual el pagès i la seva família quedaven lligats al mas i al seu senyor) desapareixien. Aquest fet de la nostra història, potser no gaire conegut, és transcendental i molt avançat als seus temps. S’ha de tenir present que a França, per exemple, els pagesos no assoleixen els mateixos drets fins a la revolució francesa, el 1789. Les guerres remences, en el fons, van ser una autèntica revolució social que va tenir un gran impacte sobre el posterior desenvolupament del nostre país, com va posar de manifest el gran historiador gironí Jaume Vicens Vives. Francesc de Verntallat: No es coneixen gaires detalls de la vida de Francesc de Verntallat. S’indica que hauria estat membre de la nissaga dels Puigpardines, una família important de la Garrotxa i aquest fet l’hauria alliberat de patir la remença personal. En canvi, és probable que la seva dona sí que estigués subjecta a aquest mal ús. Verntallat va néixer al Mallol, a la Vall d’en Bas. Tot i el seu origen noble, sembla que hauria hagut de treballar la terra. Va liderar l’aixecament remença a la Garrotxa i va ser una acció seva la que va ajudar a segellar l’aliança entre els remences i el rei Joan II, ja que hauria salvat la seva muller i reina -Joana Enríquez- quan aquesta estava assetjada a Girona per les forces de la Diputació del General (Generalitat). Després de la victòria de Joan II a la guerra civil catalana, fou nomenat vescomte d’Hostoles. Malgrat que no va intervenir en la segona guerra remença, continuava sent fort en una àmplia zona de muntanya i dominant castells estratègics. Tot plegat, sumat a una habilitat política notable, li van permetre forçar la sentència arbitral de Guadalupe, que abolia els mals usos. Després de romandre a la cort dels Reis Catòlics, va passar els seus últims anys a Sant Feliu de Pallerols. La seva memòria és ben viva en l’imaginari col·lectiu com un garrotxí que lluità per la llibertat i la dignitat dels pagesos pobres.\nEsglésia i Castell de Colltort\nEsglésia Sant Aniol de Finestres\nEsglésia Sant Pere Sacosta\nOrdena les frases 2


Presenten una guia per als professionals que avaluen el risc de les víctimes de la violència masclista - À Punt\nPresenten una guia per als professionals que avaluen el risc de les víctimes de la violència masclista\nAquests informes permeten adoptar mesures de protecció per a les dones i els menors en situació vulnerable\nImatge d'arxiu d'una concentració contra la violència masclista\n17 de juny 2021 - 14:03\nEls professionals de les unitats de valoració forense integral contra la violència masclista tenen a la seua disposició una nova guia, que ha presentat aquest dijous la Conselleria de Justícia, per a elaborar els informes que demanen els jutges i els fiscals per a avaluar el risc de les víctimes de la violència de gènere i els seus fills, així com la situació dels agressors.\nAquests informes són fonamentals per a decretar les mesures de protecció per a les dones i els menors. Durant la presentació, la consellera de Justícia, Gabriela Bravo, ha destacat que aquesta nova guia que s’ha presentat unifica els criteris i el procediment de comunicació dels jutjats.\nEl nou document servirà de referència per als forenses, psicòlegs i treballadors socials de les unitats de valoració forense integral contra la violència masclista de tota la Comunitat Valenciana. La guia és un instrument per a combatre millor la violència masclista i ajudar a previndre-la, segons la Conselleria.\nLa Comunitat Valenciana és l'única autonomia que té aquest servei organitzat de manera comarcal, la qual cosa permet cobrir tot el territori, segons assenyalen des de la Conselleria de Justícia.\nLes unitats de valoració forense integral dels instituts de Medicina Legal i Ciències Forenses de la Comunitat Valenciana es van crear al gener de 2019 amb la finalitat de "dissenyar protocols d'actuació global i integral en casos de violència de gènere".


CAPERUCITA ROJA. PERRAULT, CHARLES ; GRIMM, JACOB Y WIHELM ; TIECK, LUDWIG. Libro en papel. 9788492683420 Punto e Coma


Les grans superfícies lluiten contra la venda per Internet - Diari de Girona\nLes grans superfícies lluiten contra la venda per Internet\nLa patronal d'empreses com Carrefour o Ikea considera impossible la competitivitat amb les botigues digitals com Amazon. Demanen la mateixa llibertat en horaris i els mateixos impostos\nddg/efe 17.04.2018 | 07:09\nUna de les grans superfícies que reclama canvis en el marc legal. ddg\nLa patronal de les grans distribucions, Asociación Nacional de Grandes Empresas de Distribución (Anged), considera que l'actual marc legal suposa un «embolic» inassumible per a la competitivitat de les botigues i adverteix que si es manté penalitzarà extraordinàriament els establiments físics i, sobretot, l'ocupació.\nEn la situació actual de transformació cap a una societat digital no té sentit mantenir una legislació del segle passat que penalitza unes empreses que generen riquesa i ocupació enfront d'unes altres, com Amazon o Alibaba, que només operen per internet, ha dit en una entrevista el director general d'Anged, Javier Millán-Astray.\nLes empreses d'Anged, com El Corte Inglés, Ikea, Carrefour o Alcampo, «no vol cap tipus de proteccionisme» enfront d'aquest tipus de companyies, sinó gaudir de la mateixa llibertat per poder competir en igualtat de condicions en aspectes com els horaris de venda, l'obertura d'establiment o pagar els mateixos impostos. «Són dies en els quals quan s'obre hi ha molta venda», segons Millán-Astray, que ha subratllat que a ningú li semblaria lògic que els operadors d'internet no poguessin vendre durant dos mesos a l'any i ha recordat que la regulació d'horaris, que es va fer en els anys 90, no ha servit per protegir el petit comerç, perquè ha seguit perdent pes. A més, les grans superfícies han de fer front a un sens fi de traves administratives per obrir un establiment, mentre que companyies de menor grandària o les firmes que operen per internet ho tenen molt més fàcil.\nD'altra banda, els operadors d'internet poden radicar les seves seus allà on més beneficis fiscals poden obtenir, com per exemple Luxemburg o Irlanda, on l'impost de societats és fins a quatre vegades menor que en altres països europeus, com Espanya.\nPer això, ha considerat que cal replantejar-se l'estratègia i avançar cap a la unificació, cosa que hauria de fer-se a nivell global, perquè en cas contrari es genera «una discriminació en la competència per motius fiscals molt clara».\nMalgrat aquestes dificultats, les empreses d'Anged «saben què han de fer» per subsistir. Per això, en els últims anys han destinat grans inversions a la seva digitalització per arribar al que ara demanda el mercat, la omnicanalitat, que un consumidor pugui comprar indistintament un producte a internet o en una botiga física, ha apuntat. No obstant això, en uns anys el que importarà és ser o estar en una plataforma digital, que és molt més que una simple botiga a internet i que, en la seva opinió, es convertirà en el primer accés al client pels serveis que presta, tant als comerciants com als usuaris, i els milers de milions de dades que maneja.\nPer a una companyia europea, tenir una plataforma digital pròpia és quelcom difícil de fer en solitari per les reduïdes dimensions dels mercats locals. Per això, ha recolzat la iniciativa llançada pel president d'El Corte Inglés, Dimas Gimeno, d'impulsar la creació d'una plataforma europea que pugui competir de tu a tu amb Amazon (Estats Units) o Alibaba (Xina). «No sé els tancaments que hi haurà però si es manté el marc legal, es penalitzarà la competitivitat de la botiga física», va reiterat Millán-Astray.


viurealspirineus | 23 de marzo de 2020\nMolt conegut i estimat a l’Alt Urgell, Eladi Duch va viure molts anys a Casa Gramunt de Castellbò\nEladi Duch va ser un artista molt conegut i estimat a la Seu d’Urgell i a la comarca de l’Alt Urgell on s’hi poden veure alguns dels seus treballs, com el mosaic del Ball Cerdà, a la font del Passatge de la Míssió de la Seu d'Urgell. També la Catedral de la Seu d'Urgell té obra seva, on hi destaca el retrat de Joan Brudieu. A l'ermita de Sant Antoni del Tossal, al límit del terme de la Seu d'Urgell amb Alàs i Cerc, també s'hi pot trobar una pintura de l'artista. A l’entrada principal de l’església de la Missió, a la Seu d’Urgell, fent servir personatges reals com a models, va pintar un mural dedicat a la Verge.\nPuede ver este artículo en la siguitente dirección /articulo/cultura/mor-pintor-i-muralista-eladi-duch/20200323122832018033.html


HolaDomus ajuda en la reforma energètica de 40 habitatges en el seu primer any i es planteja doblar la xifra en el segon - Garrotxa Digital\nOlot - Publicat a les 10.47\nComentaris tancats a HolaDomus ajuda en la reforma energètica de 40 habitatges en el seu primer any i es planteja doblar la xifra en el segon\nEl programa HolaDomus d’eficiència energètica ja ha complert el primer any de funcionament. L’objectiu del pla és impulsar l’eficiència energètica i l’energia renovable en habitatges i està gestionat per la Fundació EuroPACE, entitat sense ànim de lucre. El consistori destaca que programes com aquest han convertit Olot en una ciutat pionera en aquest sector.\nMalgrat l’impacte causat per la pandèmia de la covid-19, l’oficina ha atès 235 ciutadans durant el primer any i s’han portat a terme 135 visites a habitatges, 55 diagnòstics energètics i 40 projectes de rehabilitació energètica que han suposat una reducció de 170 tones d’emissions de CO₂ anuals. HolaDomus també ha ajudat uns 40 propietaris d’Olot a reformar energèticament el seu habitatge mobilitzant aproximament un milió d’euros en reformes.\nTots els ciutadans atesos van emplenar una enquesta i el servei ha rebut una nota de nou sobre deu. Aquest programa és fruit del treball conjunt d’un consorci format per 9 organitzacions europees tant públiques com privades, finançat per la Comissió Europea.\nEl programa s’havia marcat arribar en dos anys a 420 intervencions amb un finançament màxim de 5,2 milions d’euros. La pandèmia del 2020 ha refredat les expectatives, tot i que l’Ajuntament encara espera doblar les intervencions aquest proper any, i creu que ja han acomplert l’objectiu de la difusió del model.\nJordi Güell, regidor d’Habitatge de l’Ajuntament d’Olot: Ja s’està en converses amb altres municipis de la demaració de Girona i de la comarca per extendre el projecte. Els propis instal·ladors recomanen als seus clients que vinguin a la nostra oficina. Com que ha tenim una base de clients satisfets, el que creiem és que això ens ajudarà molt a doblar els resultats en aquest proper exercici.\nL’olotí Santiago Vilanova entrarà al Parlament amb la proposta de crear una vicepresidència de transició energètica i ecològica al Govern\nBegudà celebra la Festa Major i treu a ballar la faràndula\nEl petit municpi de Begudà de Sant Joan les Fonts ha celebrat aquest cap de setmana la seva pròpia Festa Major. Un cap de setmana dedicat a totes les edats. Les activitats van començar dissabte a la tarda amb el partir de futbol disputat entre els solters…\nLes Festes del Tura només havien quedat afectades per conflictes bèl·lics abans de la pandèmia\nLes Festes del Tura, en la seva concepció de festa major de la ciutat, existeixen des del 1859. Des de llavors, s’han celebrat cada any amb normalitat a excepció de comptades ocasions, i sempre per raons bèl·liques. Les primeres afectacions van arribar amb…\nLa Fageda i la Fura dels Baus preparen un espectacle d’alçada, música i llum per al Festival Lluèrnia\nLa Fura dels Baus i la Fageda preparen un espectacle conjunt per al Festival Lluèrnia. Aquest serà un dels actes centrals del festival de la llum i el foc d’Olot i hi participaran un centenar de treballadors de la Fageda a més de les col·laboracions externes…\nLa Mostra de Pessebres torna a comptar amb una instal·lació de l’Escola d’Art d’Olot\nUn dels muntatges més esperats de la mostra de pessebres és la instal•lació efímera que duu a terme l'Escola d'Art d'Olot. Aquest any, el centre s'inspira en els equinoccis i les nits festives que viuen els ciutadans durant el període nadalenc. Esferes…


Sentimsentits - Recomanació teatral - Francesc Esteve i Tomàs - Teatro Barcelona\nUn regal per cada un dels sentits ……\nA través del espectáculo Glimpse de Cesc Gelabert, que trata sobre las emociones, los pensamientos y el imaginario, temas comunes entre los bailarines, Pol Jiménez, se centra en uno de los fragmentos de la pieza: los 5 sentidos. En Pol escoge una temática cercana a todo el mundo, haciendo que uno de los miembros del público decide l´orden de l´espectáculo. Siempre desde la manera de entender la danza española del bailarín: una danza inquieta, creativa y que hable desde el presente, que remueva el alma del espectador y lo haga vibrar. Nos muestra una danza, que va más allá del propio cuerpo.\nLa setmana passada vam veure un espectacle de dansa molt recomanable a La Vilella. SentimSentits és un espectacle de Pol Jiménez i la seva reinterpretació sobre un fragment de “Glimpse” de Cesc Gelabert. Un espectacle díficil de definir, ja que tracta dels 5 sentits que tots tenim. Com expresar tots ells i transmetre-ho al públic assistent és una quimera díficil de realizar. Si pot ser difícil definir com sentim un so, un sabor, un soroll,.. imagineu-vos com definir-ho amb el […]\nEls sentits en forma de moviment\nCom hi veiem? Com sentim el so? Com sentim els sabors? Per què l’olfacte i el gust ens transporten al passat? Com influeix el tacte en el cos? “Sentimsentits” és la re-interpretació d’un fragment de la peça guanyadora del programa RE-MOU-TE de l’APDC “Glimpse” de Cesc Gelabert, que tracta sobre les emocions. El ballarí i coreògraf Pol Jiménez, s’ha centrat en un dels fragments d’aquesta peça, la dels cinc sentits, i n’ha construït una de nova que porta per títol […]


L'IQS Tech Fest reuneix més de 1200 assistents al primer festival de startups industrials d'Espanya | Universitat Ramon Llull - www.url.edu\nInici\_L'IQS Tech Fest reuneix més de 1200 assistents al primer festival de startups industrials d'Espanya\nL'IQS Tech Fest reuneix més de 1200 assistents al primer festival de startups industrials d'Espanya\nLa jornada, organitzada per l'IQS Tech Factory a l'Antiga Fàbrica Estrella Damm de Barcelona, ha concentrat a 50 startups industrials i més de 200 inversors\nDimarts, 30 de gener de 2018. L'IQS Tech Fest, el primer festival de startups industrials d'Espanya, ha reunit a més de 1200 assistents a l'Antiga Fàbrica Estrella Damm de Barcelona. L'esdeveniment ha estat organitzat per IQS Tech Factory, el centre d'emprenedoria d'IQS i la primera acceleradora industrial d'Espanya, que ha fet un pas més en la promoció de la innovació industrial a l'Estat. La jornada ha rebut el suport del Consell General de Cambres de Catalunya; la Cambra de Comerç de Barcelona i Catalunya Emprèn de la Generalitat de Catalunya.\nEn aquesta primera edició, l'IQS Tech Factory ha transformat l’IQS Tech Fair, celebrada el 2016, en un festival que ha estat la trobada de referència de l'emprenedoria industrial, a través de l'exposició de les tecnologies de 50 startups industrials diferents en una àrea d'exhibició, un programa de conferències amb ponents internacionals i un Fòrum d'Inversió.\nIQS Tech Fest, l'epicentre de l'emprenedoria industrial\nL'IQS Tech Fest ha reunit a més de 1200 assistents durant un dia complet, entre els quals han destacat més de 200 inversors. Entre els assistents també s'han pogut trobar empreses industrials, institucions de l'àmbit públic i privat, i actors de l'ecosistema. El nucli de l'esdeveniment s'ha centrat en l'exposició de les tecnologies de 50 startups de base cientificotècnica procedents dels sectors de: tècniques industrials avançades; automatització i robòtica; salut; nous materials; química; energia i medi ambient; wearables; alimentació i esport. Tots els projectes presentats han comptat amb un prototip funcional i una tecnologia validada.\nA més, les 9 startups més consolidades del festival han tingut l'oportunitat de presentar els seus projectes en un Fòrum d'Inversió exclusiu per a inversors i directors d'innovació d'empreses industrials.\nInnovació i futur en un programa de conferències internacionals\nParal·lelament, el festival ha ofert als assistents, un programa de conferències en castellà i anglès, liderat per ponents internacionals. Stephen Dunne, director general d'Neuroelectrics, empresa especialitzada en el desenvolupament de dispositius tecnològics per estimular i tractar malalties relacionades amb el cervell, ha estat l'encarregat d'oferir la xerrada inaugural del festival.\nLa jornada també ha comptat amb la ponència de Lynette Kucsma, CEO i fundadora de Natural Machines, l'empresa creadora de Foodini, la primera impressora 3D capaç d'imprimir i coure tot tipus d'aliments, que s'està obrint camí en el món de la restauració. Alfons Cornella, CEO d'Infonomia i un dels referents en innovació d'Espanya, també ha ofert un workshop en el qual s'ha analitzat el futur que ve, preveient les transformacions tecnològiques més impactants.\nEl primer festival de startups industrials s'ha tancat amb la ponència final de la mà de Neil Harbisson, el primer ciborg del món reconegut legalment pel Govern britànic.\nHarbisson és un artista i ciborg que va néixer amb acromatòpsia, una malaltia congènita, que només permet veure en blanc i negre. Els assistents han pogut descobrir la seva història després de dissenyar l'antena que actualment porta implantada al cervell, que li permet escoltar els colors.\nLa jornada ha finalitzat amb una festa final en què tots els assistents han pogut establir noves sinergies.\nIQS Tech Fair 2016, l'origen de l'IQS Tech Fest\nEl passat 14 de desembre de 2016, IQS Tech Factory, el centre d'emprenedoria d'IQS, organitzava per primera vegada a Barcelona, la IQS Tech Fair, la primera Fira de Startups Industrials del país. L'esdeveniment, que va acollir a més de 400 assistents, va presentar per primera vegada les tecnologies de les 18 startups a les que el centre oferia assessorament en una àrea d'exhibició i va comptar amb un discurs inaugural de la mà de Carme Artigas, CEO i fundadora de Synergic Partners.\nAquest any 2018, el centre d'emprenedoria ha transformat la fira en IQS Tech Fest, un festival dedicat a l'emprenedoria industrial que s'ha convertit en referència en l'ecosistema emprendedor.\nIQS Tech Factory, el centre d'activitat emprenedora d'IQS, va néixer el 2015 com la primera acceleradora industrial d'Espanya. Des de la seva creació treballa amb l'objectiu de contribuir al desenvolupament industrial transformant tecnologies disruptives en oportunitats de negoci. El centre ofereix assessorament en les diferents etapes de l'impuls d'una startup relacionades amb el desenvolupament de negoci, l'accés a finançament públic i privat, estratègia de creixement, connexió amb la indústria o assignació de mentors. Actualment IQS Tech Factory ofereix assessorament a un total de 34 startups procedents de dins i fora de la universitat, que des 2016 s'han creat 156 llocs de treball i han mobilitzat més de 16 milions d'euros.


Lleida és la ciutat amb més desigualtat en la distribució d'alumnes després de Barcelona\nL’elecció de les famílies i la planificació de l’oferta escolar, entre d’altres factors, van fer que gairebé un terç de les escoles de la capital del Segrià tinguessin sobredemanda l'any passat mentre que un altre terç va rebre sol·licituds per menys del 75% de les seves places\nAlumnes d’educació infantil de l’Institut Escola Torre Queralt de Lleida | Foto: Victòria Oliveres\nAl bell mig del centre històric de Lleida, l’escola Cervantes ha estat una institució educativa durant més de dos segles. Actualment és un centre públic d’una línia que compta amb una ràtio reduïda a l’educació infantil. L’any passat, però, només sis famílies van demanar matricular-hi els seus fills a P3.\nA l’altra banda del riu Segre, en canvi, una altra escola pública creada el 2006 atrau moltes més famílies de les que pot acceptar. L’escola Francesco Tonucci, al barri de Cappont, va rebre el curs passat 43 sol·licituds per omplir les 25 places de P3.\nTot i que aquests són els dos casos més extrems, la demanda a la resta d’escoles també segueix una distribució desigual. Lleida és el segon municipi català de més de 100.000 habitants amb una diferència de demanda més gran entre les seves escoles, només per darrere de Barcelona.\nAl curs 2017-18, dels 39 centres d’educació infantil pública o concertada de Lleida*, només 15 van tenir una demanda considerada adequada segons la descripció del Síndic de Greuges de Catalunya. Gairebé un terç (31%) tenien sobredemanda -més sol·licituds que places- i un altre terç (31%), demanda feble – menys del 75% de les places sol·licitades.\nTenir poca demanda no només afecta la imatge de l’escola sinó que en pot canviar el funcionament. Per exemple, si aquell centre no acaba omplint les places, les activitats a l’aula programades per fer entre diferents grups s’han d’adaptar. Quan s’hi inscriuen pocs alumnes, el Departament pot decidir tancar grups, cosa que comporta una pèrdua de professorat i recursos pel centre.\nAquest mapa educatiu desigual no es dóna només per les decisions de les famílies, que tenen llibertat d’elecció establerta a la Llei d’Educació de Catalunya (LEC). La manera com l’administració planifica l’oferta escolar i gestiona els processos d’admissió dels alumnes també l’afecten.\nUn excés de places buides\nEs podria pensar que, encara que la demanda sigui desigual, un cop redistribuïts els alumnes que no han entrat a l’escola escollida en primera opció les classes s’equilibren. Aquest no és el cas de Lleida, ja que en aquest municipi s’ofereixen més places escolars de les que s’acaben omplint.\nEl curs passat l’oferta total era de més de 1500 places però gairebé 200 van quedar vacants. Això significa que hi havia un 12% de sobreoferta. Si ho comparem amb el nombre de nens i nenes en edat de començar P3 – poc més de 1300 segons el padró-, la sobreoferta en la programació inicial de places pujava fins al 14%.\nÉs habitual que l’oferta superi la demanda. Lleida, però, és la tercera ciutat de més de quaranta mil habitants on van quedar més places buides en relació amb l’oferta inicial, just per darrere de Badalona i Sabadell.\nQuan hi ha desequilibri entre oferta i demanda, és més fàcil que algunes escoles concentrin moltes places vacants, diu el Síndic. Això pot portar altres problemes: un “escenari de sobreoferta és propici per a la segregació escolar dels centres”, afegeix. Com planifiques l’oferta, on poses les escoles, on obres i tanques grups…, en definitiva, on situes les places elegibles en el territori és un dels elements claus per lluitar contra la segregació, explica el sociòleg Miquel Àngel Alegre.\nEls desequilibris es repeteixen en diferents zones de la ciutat, però en diferent mesura. Per zones educatives – que no comparteixen els mateixos límits que els barris i que a Lleida es categoritzen per colors -, l’àrea que va des del Centre Històric fins a Pardinyes (zona blava) va tenir fins a un 20% de places buides el curs passat. En canvi, l’àrea inclosa des del barri de Cappont fins a Instituts-Templers i La Mariola (zona verda) només en tenia un 3%.\nUna altra diferència és que a totes les zones educatives s’hi van matricular menys nens dels que constaven al padró en edat de començar l’escolarització. En totes menys en una: la lila. En aquesta àrea, que inclou el Secà de Sant Pere i Ciutat Jardí però també una extensa àrea dels afores de la ciutat, els alumnes inscrits en les diferents escoles triplicaven als empadronats a la zona. Aquesta àrea, però, consta amb una característica especial: és on hi ha més centres apartats de zones residencials.\nLes escoles de l’anella\nLa filla de la Pilar i el Fran comença aquest setembre P3 a Lleida. Abans de fer la preinscripció, els pares van anar a les portes obertes de diferents centres. Principalment buscaven una escola que s’ajustés a la visió que ells tenen de l’educació, però alhora consideraven “molt important tenir-la a prop de casa”.\nPer exemple, explica la Pilar, “a l’escola Sant Jordi tenen una metodologia que està molt de moda – Montessori – però teníem l’inconvenient que estava lluny i havíem d’agafar autobusos i, és clar, això també condiciona”. Finalment, van apostar per l’escola del barri.\nLa proximitat al domicili és el motiu que més famílies diuen que consideren a l’hora de triar escola, segons un estudi de la Fundació Bofill, tot i que el percentatge de les que ho consideren prioritari varia segons la procedència i el capital instructiu familiar. El projecte educatiu, la titularitat del centre (públic, concertat o privat) i el perfil de la resta de famílies del centre són altres factors que afecten la decisió.\nA Lleida, la ubicació d’algunes escoles als afores fa canviar el mapa escolar i és un factor clau per entendre la composició social dels centres. Sis de les 39 escoles que ofereixen P3 a Lleida es troben a l’anomenada “anella” (exceptuant les escoles rurals del municipi).\nAquestes escoles, tant públiques com concertades, estan separades de les zones residencials. Per anar-hi, les famílies han de portar-hi els fills amb transport privat o pagar una quota d’autobús. “Això ja és una manera de seleccionar”, diu Isabel Santiago, directora de l’escola pública Joan Maragall.\nL’anàlisi mostra que els alumnes que s’inscriuen als centres de l’anella provenen d’altres barris de la ciutat on ja hi ha oferta educativa. Sense dades de composició social ni de domicilis dels alumnes, però, és molt difícil determinar quines famílies les escullen.\nEntre la comunitat educativa de Lleida, molts no entenen per què s’ha arribat a aquesta situació. “Hi ha una cosa que em sembla fatal que és que alumnes d’aquí [del barri del Secà de Sant Pere] puguin anar a aquestes escoles, no ho trobo normal”, diu Maite Torrelles, directora de l’Institut Escola Torre Queralt. Ella creu que caldria tenir més en compte el domicili dels alumnes: “si vius aquí, doncs et toca anar aquí”, afegeix.\nQualsevol canvi en la zonificació i el sistema d’admissió de l’alumnat, però, necessitaria l’impuls de l’administració i el suport de tots els actors de la comunitat educativa.\nCom és la demanda escolar on vius?\nTria un municipi:\n* Aquest reportatge s’ha fet amb dades obtingudes a partir d’una petició de dret d’accés a la informació pública. L’anàlisi no inclou les escoles rurals perquè no segueixen les mateixes dinàmiques d’oferta i demanda. En el cas de Lleida, s’ha inclòs l’escola Alba, ja que encara que està al municipi adjacent de Corbins l’administració la inclou a les possibilitats de tria de les famílies de Lleida. No consta a l’anàlisi l’escola Terraferma perquè com que no ofereix educació infantil concertada el procés d’admissió a P3 no és públic i, per tant, no consten publicades la demanda ni la matriculació. Consulta la metodologia de l’anàlisi.\nBarcelona, primera ciutat catalana en adherir-se a… La Declaració ha estat signada per tots els grups municipals…\nOrientació a les famílies o escoles de segona… A Catalunya, actualment, hi ha vora un 32% de fracàs…


inici / notícies / Un Nàstic emmirallat a Toni Seligrat\nPublicat dimarts 04 de Febrer de 2020 07:01\nUn cop tancat el mercat de fitxatges en aquesta finestra d’hivern, és l’equip que li ha quedat a l’entrenador per aquesta segona volta de la lliga.\nCinc incorporacions expresses del tècnic per donar un salt qualitatiu i sobretot resultadista per fugir de la zona baixa de la classificació. Jugadors com Fran Miranda, Jesús Rueda, Fausto Tienza i Fran Carbia, li donen a l’equip experiència per jugadors que tots han jugar en categories superiors i que són de perfil al que el tècnic els hi treu molt rendiment. Els tres primers jugadors de perfil defensiu, contundents i que no acostumen a perdre la posició al terreny de joc, mentre que el tarragoní és un autentic supervivent entre les defenses rivals per ser un jugador de lluita i amb gol. Javi Ribelles és un futbolista més de creació però que no veurem per la seva lesió que fa que no tingui fitxa per competir i per tant haurem d’esperar a la propera temporada per veure al futbolista valencià.\nUns moviments demanats per Seligrat, que a la vegada ha fet neteja al vestidor amb jugadors que restaven més que no pas sumaven tal i com ha confirmat el director general del Nàstic Lluís Fàbregas, en una entrevista a Tarragona Ràdio.\nFàbregas, també va parlar dels dos jugadors que no entren en els plans del tècnic. El de Lolo Pla que s’ha quedat sense fitxa i no ha sortit del club tot i les ofertes que ha tingut per poder marxar. El director general, diu que no entén la decisió del jugador al que continua convidant a tancar un acord i poder sortir de l’entitat, mentre que tal i com marca la normativa continuara entrenant i fent vida com qualsevol altre jugador de la plantilla tot i que no pugui jugar partits.\nSituació diferent la de Viti que tot i tenir dorsal ja que ocupa fitxa de jugador sub 23, està suspès de sou i feina de forma indefinida. Una situació del seu expedient que sembla irreversible i que Fàbregas ja recorda que pot continuar així el que resta de temporada i la que ve ja que el migcampista encara tindrà contracte amb el Nàstic. El director general ha parlat d’un Viti que ha faltat al respecte als companys, tècnics, entitat i aficionats.\nLa plantilla del Nàstic gaudeix avui del segon dia consecutiu de festa abans de tornar demà als entrenaments i començar a preparar el partit de diumenge a Cornellà.\nEl Nàstic organitza desplaçament lluny de Tarragona per a que els nastiquers puguin acompanyar a l’equip el proper diumenge a Cornellà serà el proper rival a domicili i tots els nastiquers socis que vulguin formar part de l’expedició grana ho podran fer al preu de 25€, que inclou el viatge en bus i l’entrada al Nou Municipal de Cornellà de Llobregat. També es podran adquirir entrades individuals a les oficines del Nou Estadi, sense bus, al preu de 15€. Mentre que els joves de fins a 12 anys només hauran d’abonar 10 € del bus. La sortida es realitzarà el mateix diumenge a les 15.15 h, des de la Imperial Tarraco; i a les 15.30 h, des de les instal·lacions del Nou Estadi.


Triodos | Edicions Els Llums\nQuan el dubte persisteix, la resposta s'esvaeix\nNotas al pie y enlaces\n¿Buscas una alternativa a tu banco?\nBusques una alternativa al teu banc?\nCuando sucede lo inesperado\nQuè és els llums?\nBotiga / Tienda on-line\nArxiu d'etiquetes: Triodos\nParlem de banca ètica\nPublicat el 30 gener 2013 per ainapedret\nUn interessant reportatge al programa latituds de tv3 sobre banca ètica: http://blogs.tv3.cat/latituds.php?itemid=37710 Al llibre “Busques una alternativa al teu banc? Preguntes i respostes sobre finances ètiques” s’aborden les causes i les conseqüències de la crisi econòmica, a més de donar … Continua llegint →\nPublicat dins de General\t| Etiquetat com a Banca ètica, Coop57, Finanaces ètiques, Irene Peiró, Triodos\t| Deixa un comentari\nBusques una alternativa al teu banc? Amb Irene Peiró i Arcadi Oliveres\nPublicat el 27 Novembre 2012 per joanriera\nPresentació del llibre “Busques una alternativa al teu banc?” d’Irene Peiró. Amb Arcadi Oliveres, president de Justicia i Pau i Joan R. Riera, editor. Acte celebrat a l’Ateneu Roig el proppassat dilluns 26 de novembre de 2012. Per accedir a … Continua llegint →\nPublicat dins de Llibres\t| Etiquetat com a Arcadi Oliveres, Ateneu Roig, Banca ètica, Fiare, Finances ètiques, finanzas éticas, Irene Peiró, Joan R. Riera, Triodos\t| Deixa un comentari\n26 de novembre presentació del llibre “Busques una alternativa al teu banc? Preguntes i respostes sobre finances ètiques” d’Irene Peiró\nPublicat el 6 Novembre 2012 per ainapedret\nL’acte es realitzarà a l’Ateneu Roig de Gràcia (c/Ciudad Real 25) el 26 de novembre a les 20h Amb la participació d’Arcadi Oliveres. Per consultar al fitxa del llibre: http://www.edicionselsllums.com/llibreria/index.php?route=product/product&product_id=64\nPublicat dins de Economia, Llibres, Política\t| Etiquetat com a Arcadi Oliveres, Ateneu Roig, Banca ètica, Coop57, els llums, Fiare, Finances ètiques, finanzas éticas, Irene Peiro, Triodos\t| 1 comentari\nCompra on-line …\nVisita la nostra llibreria on-line / Visita nuestra librería on-line\nEdicions Els llums / La Lluvia\nEdicions Els Llums a Youtube\nFes clic per visitar el canal Els Llums\nInstitut d'estudis Nord-americans\nJoan R. Riera\nLuís Miguel Guerra\nSeis discursos del New Deal\nEls Llums / La Lluvia\nNueva campaña de Verkami para “El pensamiento atrapado” de Abel Ros\nEl soroll després de Kerouac a Caldes de Montbui\nEdicions Els Llums a la Primera Fira del Llibre d’editors independents de Llinars del Vallès\nPresentació a Vic de “El soroll després de Kerouac” de Josep Fortuny\nPresentació a Castelló de “Nosaltres els federalistes”


EQUIPO EDITORIAL - Llibreria Online de Banyoles | Comprar llibres en català i castellà online\nAutor: Equipo editorial Editorial: VICENS VIVES Llançament: 01/10/2019 Exhaurit\nAutor: Equipo editorial vicens vives Editorial: VICENS VIVES Llançament: 01/10/2019 Disponible\nAutor: Equipo editorial Editorial: VICENS VIVES Llançament: 01/09/2019 Disponible\nAutor: Equipo editorial Editorial: VICENS VIVES Llançament: 01/09/2019 Exhaurit\nAutor: Dorling kindersley , equipo editorial Editorial: CRUILLA Llançament: 01/10/2018 Disponible\nConocer nuestro propio cuerpo y su funcionamiento nunca fue tan entretenido. Atrévete a descubrir sus características y los datos más sorprendentes de nuestro organismo, desde los ... Equipo editorial LIBSA martes, 1 de noviembre de 2016\nAutor: Equipo editorial Editorial: LIBSA Llançament: 01/11/2016 Exhaurit\nEquipo editorial círculo ... IMAGINARIUM jueves, 1 de septiembre de 2011\nAutor: Equipo editorial círculo de lectores Editorial: IMAGINARIUM Llançament: 01/09/2011 Exhaurit\nThema equipo editorial SUSAETA EDICIONES miércoles, 1 de enero de 1800\nAutor: Thema equipo editorial Editorial: SUSAETA EDICIONES Llançament: 01/01/1800 Exhaurit\nPicos de europa. guia del viajero


Trabajo: Electricista en Segriá (comarca) - 18 Ofertas de Empleo | Jooble\nTrabajo Electricista Segriá (comarca)\nNOAWORK ETT - Lleida\nNecessitem incorpora un electricista d'equips industrials Detall de les funcions del treball Diagnòstic, manteniment i reparació d'equips industrials\n...requisits de la vacantFuncions:Important empresa de la província de Lleida dedicada a la comercialització i distribució de material elèctric busca un/a Venedor/a Extern/a. El professional incorporat dependrà directament del Director comercial de l'empresa. FUNCIONS:...\n...equip de personal extern.Supervisar el control i seguiment de les reparacions.Realitzar tasques menors de manteniment en els àmbits elèctric, mecànic, etc. i soldadura.Gestió i relació amb proveïdors.Gestió de les compres de l’àrea, així com recepcionar, comprovar i...


OPINIÓ: El significat de les paraules... - AEIRaval - AEIRaval\nEl llenguatge és mòbil i viu. Les paraules evolucionen.\nEls conceptes es reformulen i van sent un reflex d’una societat en constant canvi.\nNosaltres també canviem i algunes paraules no tenen el mateix significat per nosaltres ara que fa 20 anys.\nAlgunes paraules canvien seguint noves corrents i models.\nEl que anteriorment era minusvalidesa va passar per discapacitat i ara comença a entrar a la diversitat.\nLa malaltia mental passa per salut mental i arriba a persones amb problemàtica de salut mental.\nLa integració evoluciona a la inclusió.\nPerò que són les paraules sense el seu significat?\nÉs necessària una revisió dels conceptes i les paraules perquè aquestes ajuden a configurar el món i el pensament col·lectiu.\nPerò també hem d’exigir la revisió d’aquests significats i l’aplicació, entre tots, de mesures perquè es compleixin.\nNo ens serveix canviar la paraula discapacitat a diversitat quan aquesta persona no pot gaudir de la seva diversitat. La seva diversitat continua essent una discapacitat, enfront un món mancats de suports.\nNo podem parlar d’inclusió dels infants amb diversitat quan les aules no estan dotades de suficients suports, (vetlladors, psicopedagogs).\nHem d’aconseguir baixar les paraules i els seus significats del món conceptual. De les àrees tècniques i llibres de textos i fer-les un reflex real i pràctic de la societat.\nPotser a les sales i aules és més interessant parlar de necessitats de suport que de diagnòstics…\nL’esforç és doble perquè mentre aprenem a caminar ja hem de córrer i a la vegada anar pensant en el següent salt.\nAquest exercici de reflexió també existeix a l’AEIRaval.\nLa comissió per a la inclusió d’infants amb discapacitat o problemàtica de salut mental està realitzant aquesta anàlisi.\nApostant per la inclusió dels infants en els centres oberts però no qualsevol preu.\nPensant, reflexionant i exigint aquests suports necessaris per a una posada en pràctica real.\nPerò mentrestant fem aquesta reflexió, a les sales ja tenim infants amb aquestes necessitats i suports.\nFent aprenem a desfer, caminant aprenem a córrer.\nEl significat ens porta a les paraules i les paraules al significat.\nResponsable del Grup de Mitjans (8-9 anys)


UNIÓ DE COMUNITATS ISLÀMIQUES DE CATALUNYA: Els Joves musulmans de Tortosa i Roquetes organitzen una exposició sobre la cultura islàmica a la ciutat de Tortosa.\nEls Joves musulmans de Tortosa i Roquetes organitzen una exposició sobre la cultura islàmica a la ciutat de Tortosa.\nUCIDCAT.INFO Tortosa 26-06-2014\nDissabte passat, Dia 14 de juny de 2014, l’Associació Cultural Esperanza - Joves Musulmans -, amb la col·laboració de la Comunitat Islàmica de Roquetes-Tortosa i la Unió de Comunitats Islàmiques de Catalunya (UCIDCAT) va organitzar una exposició de llibres sobre la cultura islàmica sota el lema “Coneixes la cultura Islàmica? … Anem a conèixer-la!”. La jornada va tenir lloc a la plaça Barcelona des de les 10:00h fins a les 20:00h on els joves organitzadors van rebre a més de 400 persones al llarg del dia. Comenta el coordinador de l'exposició Mohamed, un jove molt actiu, que els ciutadans que van visitar l'exposició van mostrar un gran interès a conèixer l'islam i la cultura musulmana.\nEntre tasses de te i dolços àrabs els visitants no paraven de preguntar als organitzadors sobre temes relacionats amb l'islam i la cultura musulmana. Al llarg del dia els organitzadors van repartir llibres en llengua espanyola i catalana sobre l'Islam i la cultura islàmica gratuïtament als interessats. A l'exposició ha assistit també l'alcalde de Tortosa el senyor Ferran Bel i Accensi i ell de Roquetas el senyor Paco Gas, que després de la seva visita han agraït als Joves de Roquetes i de Tortosa per aquesta iniciativa d'apropar-se als ciutadans i vetllar pel coneixement de la cultura i la religió musulmana.\nPublicado por UNIÓ DE COMUNITATS ISLÀMIQUES DE CATALUNYA en 0:33


PANAJI. Heads of educational institutions across Goa roundly slammed chief minister Pramod Sawant for putting the onus of drug abuse among children on their parents ... TimesView ... By blaming the parents, Sawant is eroding their trust in the system ... “There has been a raid in a government college itself ... He has the power, he has the machinery,” he said ... City....\nNICOSIA, Cyprus — Turkey's vice president said Saturday that his country is dispatching a survey vessel to join two drillships and another research boat to search for hydrocarbons off ethnically divided Cyprus ... The EU has said Turkey is breaching international law by drilling in waters where member nation Cyprus has exclusive economic rights ... .......\nChennai ... `20 lakh to the plaintiffs (Sorna and her son) towards the compensation for the medical negligence on the part of the doctors of the hospital ... She has two elder daughters and one son ... The hospital which was equipped with government machinery with several facilities ought to have verified the allegations in their written statement ... .......\n5-month-old Mandya boy dies of suspected dengue in B’luru\nBengaluru ... The boy was cremated on Saturday afternoon ... The BBMP has identified 30 wards with high number of cases and taken up a household survey to identify larvae breeding ... This has been learnt during our survey to reach out to these patients,” he said, adding that the Palike has taken up awareness campaigns in the ward to reduce larvae breeding ... ... C....\nMost of the monuments maintained by the Archaeological Survey of India enjoys the splendour of only rickety notice boards, peddlers and guides spouting suspiciously ornate trivia ... Archaeological Survey of India Akbar Shah Jahan Jehangir Mumtaz Mahal Khandesh Mughal Empire Daniyal....\nWALTA fails to walk the talk\nCleared. Arun. Hyderabad ... As a result, the Act is losing it steam, the experts say ... When pressed further, he said they did not file a single case under WALTA in the last one year ... “It conducts a hydrogeology survey on a particular site and recommends digging borewells up to a depth of 120 meters below the ground level,” he added ... Hyderabad. City. ....


Recents archivos : Associacio d'Amics del Centre de Formació del Laberint\nPublicat a 13 juny, 2019 14 juny, 2019\nCronica viatge Escocia\nCom cada any, un grup de 50 socis, farem un viatge per visitar jardins. La destinació escollida enguany és Escòcia. Entre el 5 i l’11 de juny farem 4 nits a Edimburg i 3 a Glasgow, on visitarem 14 jardins de diferents estils. Si voleu donar una ullada al programa complet del viatge, cliqueu aquí.\nNotes del viatge\nMarga Trallero. Associada núm. 46\nPublicat a 31 maig, 2019 14 juny, 2019\n4a edició de la Setmana Natura\nLes biblioteques públiques de Catalunya i els centres amb documentació ambiental de Catalunya celebren les efemèrides ambientals que s’estan celebrant des del 24 de maig (Dia Europeu dels Parcs) fins al 5 de juny (Dia Mundial del Medi Ambient).\nPer la qual cosa es concentraran la majoria de les seves activitats entre aquestes dates.\nLa biblioteca del Centre de Formació del Laberint també se suma a la 4a edició de la Setmana Natura sota el lema ‘Llegeix Natura’ on s’ha seleccionat un repertori de llibres sobre biodiversitat, natura i medi ambient.\nPublicat a 30 maig, 2019 19 juny, 2019\nCelebracio 25 anys CFL\nEl Centre de Formació del Laberint celebra 25 anys.\nEl Centre de Formació del Laberint va celebrar dimecres 22 de maig els seus primers 25 anys de vida, en un acte que va reunir més d’un centenar de persones relacionades amb aquesta institució. Responsables, professors i alumnes d’ara i d’abans es van acostar al Palau del Marquès d’Alfarràs, a l’entrada del parc del Laberint d’Horta, per gaudir de la celebració.\nPublicat a 14 maig, 2019 30 maig, 2019\nEl divendres 10 de maig de 2019, alum@s del Centre de Formació del Laberint, van col·laborar amb el muntatge del projecte que Dani Vilana va realitzar per a les escales de l’església del Sagrat Cor de Girona dins l’exposició anual de Temps de Flors.\nPublicat a 3 abril, 2019 31 agost, 2019\nIntercanvi de Plantes\nM. J. Cardelús. Març 2019\nDijous 25 d’abril de 2019\nMercat d’intercanvi de plantes\nAmb l’assessorament de Salvador Pi, que recordarà algunes tècniques com per exemple la de reproducció que es pot dur a terme de primers a meitat de primavera, els esqueixos de tija tendra , de fulla, capficada, empelt, divisió de mata i el mètode de sembra i aconsellarà als assistents.\nLa idea clau del mercat és intercanviar plantes, relacionar-se amb la resta de participants i arribar a un acord satisfactori per a totes les parts.\nNo es podran fer servir euros… no valdrà demanar la compra… S’haurà de ser creatiu-creativa!\nEls participants portaran les plantes que vulguin per intercanviar o regalar.\nEls participants tindran disponibles un parell de taules que es faran servir en rigorós ordre d’arribada.\nEls assistents que vulguin podran portar pica-pica per compartir.\nLloc: Jardí domèstic del Parc del Laberint\nLa convocatòria de la primera edició del Mercat d’intercanvi de plantes…..