La consulta de notes, la gestió d’horaris i la recepció d’avisos, els primers serveis personalitzats de l’app ‘UPC Estudiants’ La nova versió de l’app ‘UPC Estudiants’ permet, a una part de l’estudiantat, accedir des del mòbil als primers serveis que s’ofereixen prèvia autentificació amb les credencials de la Universitat: consultar les notes, gestionar els horaris o rebre avisos. Altres funcionalitats incorporades són la visualització ràpida dels horaris de les biblioteques, la distància a la qual es troben (si es té activada la ubicació) o l’estat d’ocupació. Continua oferint a tot l'estudiantat la informació sobre beques i ajuts i l’actualitat de la UPC, però de manera més àgil i completa. https://www.upc.edu/ca/sala-de-premsa/noticies/primers-serveis-autenticats-app-upc-estudiants https://www.upc.edu/ca/sala-de-premsa/noticies/primers-serveis-autenticats-app-upc-estudiants/@@download/imatge


Opinió Paraula de Papa\nOpinió 03/04/2019 19:21\nVaig néixer en ple papat de Pau VI. Així, acumulo cinc vicaris de Crist al llarg de la meva història: l’esmentat, Joan Pau I, que va durar 33 dies, Joan Pau II, que va governar l’Església durant 27 anys, Benet XVI, que per motius de salut va renunciar al papat després de vuit anys per esdevenir emèrit, i Francesc, l’actual Papa, el primer successor de Sant Pere natiu del continent americà. El meu primer record papal el tinc arran de la mort de Joan Pau I. La prematuritat del decés i la bonhomia del personatge, conegut com ‘el Papa del somriure’, va alçar molt rebombori; encara avui, quaranta anys després, s’especula sobre l’origen de la misteriosa mort, amb elucubracions variades sobre el seu possible assassinat. Després va venir Joan Pau II, que, després de 27 anys de papat, se’ns va fer etern. Tot i que, per insistència, es convertiria en el Papa de capçalera de molts pecadors com ara jo, ni ell ni el seu successor, el Papa emèrit Benet XVI, són ‘papes’ de la meva devoció. Els meus pares, de creença moderada, sempre m’han parlat bé de Joan XXIII, també conegut com ‘el Papa bo’. Des de la meva moderada descreença, sempre he buscat sense èxit un Papa a l’estil de Joan XXIII; potser Joan Pau I si hagués durat més... Francesc s’esforça per assemblar-s’hi.\nVaig seguir amb delit l’entrevista que Jordi Évole va fer-li al Papa Francesc en el programa “Salvados” de la Sexta, segurament buscant indicis de Joan XXIII. La veritat és que a vegades Francesc desborda ‘el Papa bo’ per l’esquerra, però altres també per la dreta. Potser per por a seguir el sender de Joan Pau I, l’actual bisbe de Roma a vegades sembla l’alumne avantatjat de Joan XXIII en temes d’aggiornamento (actualització), però alhora també es converteix en el darrer de la classe quan parlem d’aspectes com l’homosexualitat, el feminisme o l’avortament.\nSuccintament, parlant del bloqueig de l’Open Arms per part del govern espanyol: "Em sembla una injustícia molt gran. ¿Per què ho fan? ¿Perquè s'ofeguin?". Sobre la venda d’armes de països com Espanya: “Fomenten la guerra en un altre país i volen la pau en el seu? No tenen dret a parlar de pau". "L'Església i els homes de l'església han de pagar impostos. Són ciutadans, els han de pagar". Sobre les cunetes del franquisme: "Una societat no pot somriure al futur tenint els seus morts amagats". "El periodisme comet quatre pecats: la desinformació, la calumnia, la difamació i la coprofília". "La dona ha de tenir un paper rellevant a l'església. S'escriu en femení, no en masculí". El Papa, va voler matisar sobre l’homosexualitat i la conveniència a anar al psiquiatre si els fills tenen “tendències estranyes”, com havia dit: "Una vegada que la tendència homosexual estigui fixada en una persona, aquella persona té dret a tenir una família". El Papa també va voler matisar sobre la seva idea del feminisme, abans havia dit que el feminisme radical podia ser un masclisme encobert: “Em vaig equivocar, no penso que el feminisme sigui això”. “No és lícit que s’avorti encara que hi hagi una violació”. Finalment, Évole li pregunta sobre si Messi és Déu i el Papa, entre somriures, diu: "Aquestes coses són expressions de la gent. Però com juga...\nQuan a Espanya no es posaven notes numèriques als escolars, s’usaven eufemismes més o menys encertats com ara “progressa adequadament” o “necessita millorar”. Doncs això, Francesc no és Joan XXIII, però tampoc Joan Pau II; així, “progressa adequadament”, però “necessita millorar”. També va dir: “El món s’oblidà de plorar”, i aquí hi estic d’acord, fil per randa.


Saben patir (54-64) - Diari de Sant Adrià\nSaben patir (54-64)\n13/11/2016 – El Snatt’s Femení Sant Adrià assalta la pista de l’Añares Rioja Iraurgi malgrat lamentar la lesió d’Olga Ruano.\nPer mantenir-se dins del grup capdavanter del campionat, cal saber guanyar partits poc vistosos i lluïts. En la seva visita a Azkoitia, el Snatt’s Femení Sant Adrià (5/2) podria sumar el cinquè triomf en set jornades i situar-se segon a l’espera dels resultats que sumin la resta de rivals.\nAl pavelló de l’Añares Rioja Iraurgi, les jugadores de Jordi Vizcaíno acusarien la seva manca de continuïtat i haurien d’adaptar-se a un guió de partit on els errors i el desencert es convertirien en la tònica habitual.\nL’encert ofensiu brillaria per la seva absència durant el primer període (12-12), mentre que en el segon el Femení hauria de lamentar la lesió d’Olga Ruano, una de les referències interiors liles. La pivot no podria tornar a saltar a la pista després de disputar 15 minuts, però el Snatt’s sabria mantenir el tipus (26-27).\nEn un dia on l’atac no estaria massa inspirat (20/54 en tirs de camp), els intangibles i els petits detalls adoptarien una importància cabdal (45-47). Mireia Vila tiraria del carro en els moments importants (19 punts i 15 de valoració), tot i que el matx arribaria fins al seu últim minut amb el desenllaç per definir (52-56).\nUna tècnica xiulada a l’Iraurgi i l’encert del Snatt’s en els últims instants (8 punts anotats en el darrer minut) acabarien sentenciant el xoc a favor de les adrianenques (54-64). El Femení segueix a dos triomfs del líder del grup A de la LF2.\nArticle anteriorLa defensa decideix (27-21)\nArticle següentO tot o res (4-2)


Ajjana Chambres d'hôtes Saint-Saud-Lacoussiere França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAjjana Chambres d'hôtes\n38 Route Du Grand Etang Les Marottes, Saint-Saud-Lacoussiere, Saint-Saud-Lacoussiere, França, 24470 - Veure al mapa\n"Friendly, welcoming hosts who were very helpful. Wonderful..."\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Saint-Saud-Lacoussiere, Ajjana Chambres d'hôtes és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAjjana Chambres d'hôtes ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa, biblioteca, àrea de fumadors.\nL'ambient de Ajjana Chambres d'hôtes es reflexa en cada habitació. calefacció, servei de despertador, ventilador, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Camp de golf (a 3 km), pesca, equitació, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Ajjana Chambres d'hôtes és una selecció idònia per a la vostra estada a Saint-Saud-Lacoussiere.\nCal que informeu el Ajjana Chambres d'hôtes de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (84) Parelles (33) Viatgers en solitari (14) Famílies amb infants petits (18) Famílies amb infants grans (13) Grups (6)


Debats europeus sobre la biotecnologia\nPere Puigdomènech, membre de la Secció de Ciències Biològiques\nLa biotecnologia és un conjunt d’activitats difícil de definir, perquè si acceptem que és qualsevol activitat que tracta d’obtenir béns o serveis a partir de sistemes vius, hi hem d’incloure, per exemple, tota l’agricultura i la ramaderia en conjunt. En canvi, si només hi acceptem les modernes tecnologies basades en el DNA, ens quedem amb un nombre de tecnologies relativament reduït. En qualsevol cas, el desenvolupament d’algunes d’aquestes tecnologies produeix reaccions diverses, que en l’àmbit europeu poden ser especialment complicades de tractar.\nEl debat europeu sobre biotecnologies ha de tenir en compte una doble complexitat. D’una banda, la diversitat de les biotecnologies. Podem parlar de tecnologies que impliquen directament humans: les tècniques de diagnòstic basades en el DNA, l’ús de cèl·lules mare —especialment discutides si provenen d’un embrió humà— o la teràpia gènica. Darrerament hi podríem afegir les tecnologies de la informació que fan servir dades sobre el genoma humà o la salut de les persones. També hi ha tecnologies que tenen a veure amb animals, com la clonació, o amb plantes, com és el cas de les plantes modificades genèticament; o aplicacions de microorganismes que, en general, es fan en entorns confinats.\nD’altra banda, la complexitat del debat a Europa prové de la diversitat social, cultural i econòmica dels països que formen la Unió Europea. Tenim països amb una tradició cultural amb un fort component religiós, països que han passat de sistemes dictatorials a democràtics recentment i països on la laïcitat està molt arrelada. També hi ha països amb nivells molt diferents de desenvolupament tecnològic, o països en què la indústria i l’agricultura tenen un pes molt divers. Això fa que les diferències siguin grans, fins i tot en les respectives legislacions. Aquesta diversitat de situacions fa que els diversos països prenguin decisions sobre les biotecnologies molt diferents.\nJa fa temps que a Europa es va veure la necessitat de fer reflexions sobre les diverses biotecnologies, atès que a Europa es prenen moltes decisions en aquest camp. La Unió Europea finança programes de recerca i té competència per a regular activitats industrials i comercials directament relacionades amb les biotecnologies. Per exemple, hi ha una regulació europea dels productes farmacèutics i una altra de les tecnologies mèdiques, i també, de l’alliberament deliberat d’organismes modificats genèticament, de la patentabilitat dels productes biotecnològics i de la recerca que es fa amb animals de laboratori. Es pot produir, per tant, una situació contradictòria entre la necessitat de prendre decisions comunes en temes que són competència de la Unió Europea i la diversitat d’actituds que tenen els estats membres que són competents en moltes d’aquestes qüestions.\nEls criteris que es fan servir en l’ús de les biotecnologies formen part del que anomenem reflexió bioètica. Amb aquest mot ens referim a una reflexió que tingui en compte els valors que es posen en joc quan plantegem, sobretot, aplicacions de la biologia moderna. Aquests valors poden tenir a veure amb la protecció de la vida i la dignitat humana, la justícia amb què plantegem les aplicacions o els efectes que aquestes tecnologies poden tenir sobre l’entorn que es trobaran les generacions futures, entre altres. La manera com decidim resoldre aquestes balances pot tenir efectes sobre la regulació futura de les aplicacions de les biotecnologies. La demostració de la necessitat d’aquesta reflexió ens la donen els conflictes que es poden presentar quan algun d’aquests productes arriba al mercat, i el cas de les plantes modificades genèticament és un dels exemples més destacats.\nPer les raons esmentades anteriorment, la Unió Europea ha posat en marxa sistemes de reflexió en diferents àmbits: científic, industrial i, fins i tot, en l’àmbit de la reflexió bioètica. Una d’aquestes instàncies de reflexió és el Grup Europeu d’Ètica de les Ciències i les Noves Tecnologies, que depèn de la Comissió Europea (http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/index_en.htm). Es tracta d’un comitè que es va crear l’any 1991 i que, des d’aleshores, ha formulat opinions sobre un gran nombre de qüestions relacionades amb les biotecnologies, però també, sobretot darrerament, amb l’ús de les tecnologies de la comunicació i altres tecnologies. La dificultat de fer una reflexió europea en l’entorn de diversitat descrit abans es tracta de resoldre en grups com aquest, que es basen en l’existència d’un conjunt de valors comuns que proclamen els Tractats de la Unió. Per a molts de nosaltres, la construcció europea només té sentit si es basa en aquests valors comuns que haurien d’estar integrats en el conjunt de les decisions que prenen les institucions.\n«La diversitat social, cultural i econòmica dels països que formen la Unió Europea fa que els diversos països prenguin decisions sobre les biotecnologies molt diferents»


Banc Sabadell pren el 25% de Doctor Energy®, la primera franquiciadora d’energies renovables a Espanya - Banc Sabadell\nL'entitat entra al capital a través de Sínia Renovables, divisió d'energia eòlica i solar del holding de capital risc BS Capital.\nL'operació permetrà accelerar l'estratègia d'expansió de Doctor Energy® i assolir l'objectiu de comptar amb presència a tot el territori espanyol l'any 2023.\nEl full de ruta de Banc Sabadell en matèria de sostenibilitat passa per accelerar els canvis necessaris per aconseguir la prosperitat compartida tant per a les generacions actuals com per a les futures, generant un impacte positiu en les persones i el planeta.\nBanc Sabadell, a través de Sínia Renovables, la divisió d'energia eòlica i solar del holding de capital risc BS Capital, ha posat en marxa un pla d'inversió a Doctor Energy®, la primera xarxa d'enginyeries instal·ladores d'energies renovables en franquícia a Espanya . En concret, l'entitat ha entrat en el capital de la instal·ladora catalana amb una participació del 25%, inversió que li permetrà accelerar l'estratègia d'expansió de Doctor Energy® i assolir l'objectiu de comptar amb presència a tot el territori espanyol l'any 2023.\nAmb d'aquesta operació, el propòsit de Banc Sabadell a mitjà i llarg termini és de donar suport i impulsar un nou model energètic basat en l'autoconsum i amb menys dependència del carbó i els combustibles fòssils, en línia amb el Pla Nacional Integrat d'Energia i Clima (PNIEC) que estableix un 42% en renovables per al 2030.\nAna Ribalta, directora de Sostenibilitat de Banc Sabadell: "Volem acompanyar els nostres clients en la transició cap a la sostenibilitat, per la qual cosa creiem que la nostra entrada al capital de Doctor Energy® permetrà que molts particulars i petites empreses puguin iniciar aquest camí. Doctor Energy® és un segell de grans professionals amb anys d'experiència i amb gran vocació de servei, per a la instal·lació d'energies renovables de petita escala i de punts de recàrrega de vehicle elèctric".\nCom a soci fundador el 2019 dels Principis de la Banca Responsable, la sostenibilitat és part del propòsit de Banc Sabadell i de la seva estratègia de negoci. En aquest sentit, el full de ruta de l'entitat passa per demostrar que els productes, serveis i relacions bancàries poden donar suport i accelerar els canvis necessaris per aconseguir la prosperitat compartida tant per a les generacions actuals com per a les futures, i generar un impacte positiu en les persones i el planeta.\nUn model per a enginyers emprenedors\nDoctor Energy® va néixer el 2018 com a resultat de la suma d'enginyers amb una llarga trajectòria en renovables, tant en autoconsum com a grans projectes fotovoltaics, amb professionals experts en el desenvolupament de xarxes de negoci. La companyia compta amb un model de negoci basat en oferir als seus socis locals treballar sota una marca única, una sortida empresarial a enginyers i a enginyeres que vulguin emprendre però que prefereixin fer-ho dins d'un grup fort i amb avantatges competitius reals.\nJavier Llop, CEO i cofundador de Doctor Energy®: "Tots els projectes en aquest país es fan des de dalt, sense comptar amb l'últim quilòmetre, que és el més important: un soci que coneix la seva zona, les seves empreses, la seva administració i la seva cultura local. Un professional que pot atendre als seus clients en poques hores. Doctor Energy® s'ha creat des de baix, pensant primer qui atendrà el client final, i qui millor que un enginyer local. I a ell o ella li oferim tot el que necessita per desenvolupar la seva pròpia enginyeria amb èxit des del primer moment".


El cantautor Enric Verdaguer actuarà al concert Bigoti - Nova Conca\nEl cantautor Enric Verdaguer actuarà al concert Bigoti\nDijous, 19 de juliol de 2018 a les 11:30h\nSanta Coloma de Queralt ha celebrat un any més els concerts Bigoti, amb la novetat d’acollir-los en un nou espai, el jardí del Castell dels Comtes, un espai màgic que acompanyat de la fresca de les nits d’estiu el fa ideal per compartir-hi una vetllada musical amb amics i família.\nAquest divendres 20 de juliol es celebrarà el segon i últim concert d’aquest any amb l’actuació de dos igualadins, per una banda, Emma Gómez, i per l’altra Enric Verdaguer, el jove cantautor i guitarrista, que triomfà amb el seu primer disc Moonstruck, amb cançons de diferents influències, com el folk, la bossanova o el pop.\nEl preu de l’entrada al concert i una copa és de 6€ i també hi haurà servei de bar. Els vins que acompanyaran la vetllada són de la Conca de Barberà, del celler Vinícola de Sarral i del celler Jaume Domenys ens arriba el cava rosat.


Gorgan (ciutat) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nGorgan no s'ha de confondre amb la ciutat medieval de Gurgan (en àrab Djurdjan), que és al nord-est d'aquesta.\n36° 50′ N, 54° 29′ E / 36.83°N,54.48°E / 36.83; 54.48Coord.: 36° 50′ N, 54° 29′ E / 36.83°N,54.48°E / 36.83; 54.48\nProvíncia Província de Golestan\nXarestan Gorgan County (en)\nTogha Temürids (en)\nGorgan (persa: گرگان; caspià: Vergen) és una ciutat d'Iran, capital de la Província de Golestan i del comtat de Gorgan. És a uns a 400 kilòmetres de Teheran i a 35 km de l'angle sud-est de la mar Càspia, a la riba d'un rierol afluent del Karasu. El seu nom antic era Astarabad o Astarabadh.\nLa seva població el 2005 s'estimava en 241.177 habitants. A 150 km hi ha el parc nacional de Golestan; disposa també d'aeroport internacional, obert el 2005.\nLa plana estepària de Dasht-e Gorgan és al nord de la ciutat. La ciutat és a uns 5 km dels primers contraforts de les muntanyes Elburz. En general, el clima és moderat i humit, però es distingeixen tres tipus de clima: moderat a la plana, clima de muntanya i regions semi àrides al nord. La temperatura mitjana és de 18,2 graus, i la pluja de 556 mm any.\nEl lloc de la ciutat (potser anomenada Zadrakarta) estava a l'antiga regió d'Hircània (Hyrcani o Hyrcana clàssica, Varkâna dels perses) que vol dir "terra de llops". Era un establiment sassànida que formava part de la província que els àrabs anomenaren Khorasan, però sota el califat va formar una província separada (Gurgan) que va agafar el nom de la capital provincial Gurgan o Djurdjan, una ciutat diferent a la riba del riu Gorgan en la confluència amb el Kormarud.\nLa primera incursió musulmana a la regió fou sota el califa Uthman ibn Affan, dirigida per Saïd ibn al-As el 650/651; el governant local va pagar un tribut de 200.000 dirhams. Sad ibn Abi-Waqqàs hi va tornar sota Muàwiya I més de deu anys després, però la submissió completa no s'aconseguí fins al califat d'Úmar ibn Abd-al-Aziz (717–720) quan el marzban local Firuz ibn Qul fou sotmès per Yazid ibn Muhàl·lab, que va sotmetre també les estepes properes dels turcs al Dehestan i va fundar la ciutat de Gurgan o Djurdjan.\nUna nova ciutat es va establir al costat de Zadrakarta que fou anomenada Astarabad segons una de les tradicions perquè es va edificar sobre el llogaret d'Astarak. Ibn Hàwqal la descriu com una de les quatre principals viles del Gurgan (després de Gurgan d Djurdjan, Abaksun i Dehestan. El nestorianisme, que va tenir un bisbat a la regió que va participar en els sínodes del 430, 499 i 577, es va extingir en una data desconeguda probablement al segle x.\nApareix esmentada alguns cops com quan Rafi ben Harthama hi va assetjar a l'alida Muhammad ibn Zayd durant dos anys (889-890) fins que el va expulsar cap al Tabaristan (890). El governant local Rustam ibn Karin es va sotmetre a Rafi. La província fou disputada amb els saffàrides i després els samànides. El 922 s'hi va establir Maqan ibn Kaki nomenat per l'imam alida Abu l-Husayn ibn Hasan ibn Utrush, però atacat pels generals samànida Simdjur i Muhammad ibn Ubayd Allah al-Balami, la va perdre davant aquestos.\nMés tard fou part dels dominis buwàyhides en el seu intent d'expansió cap a la Càspia quan Adud al-Dawla va envair el Gorgan el 981 i el seu germà Muayyid al-Dawla va expulsar al governant zirida Kabus ibn Wushmanghir cap al Khorasan; llavors va passar al buwàyhida de Rayy, Fakhr-ad-Dawla, que va acollir aquí al general esclau dels samànides Abu l-Abbas Tash Ḥajib el 983/984, després de ser expulsat pel partit contrari que havia pres el control del govern a Bukharà. Fakhr li va donar el govern de les ciutats de Gurgan, Astarabad i Dehestan com a iqtà (feu) però va morir durant una epidèmia el 987/988. Les lluites d'aquests anys la van malmetre greument però sembla que el terratrèmol del 956/957 també la va perjudicar.\nVa seguir com a ciutat de segon ordre. Després de passar als seljúcides el segle xi, al segle xii va anar a mans dels bawàndides (Shah Ghazi Rostam, 1140-1163) i fou teatre de lluites entre sunnites i xiïtes, en les que el sobirà, que era xiïta va protegir els sunnites. Amb els mongols, el lloctinent d'Ogodei, Čin Temür va nomenar al governador local (ispahbad) Nuṣrat al-Din de Kabudjama (el districte més oriental del Gurgan, avui dia Ḥāǰǰīlār) com a governador provincial. A la meitat del segle XIII fou atacada i damnada pels ismaïlites.\nAl segle xiv va superar a la ciutat de Gurgan en importància i va començar a rebre població turcmana. Un dialecte local, el gorganí, es va parlar a la ciutat almenys fins al segle xv. En aquest temps encara es parla de la seva mesquita però la fortalesa estava destruïda.\nEntre el 1510 i el 1551 Ismaïl I de Pèrsia va fer campanya a la zona i va expulsar al governador uzbek d'Astarabad. Sota els safàvides la província de Gurgan va agafar el nom d'província d'Astarabad, i Astarabad en fou la seva capital. Limitava al nord pel riu Gorgan (Gurgan), al sud per les muntanyes Elburz; a l'oest per la mar Càspia i el Mazanderan; i a l'est pel districte de Djardjarm (Jarjarm).\nLa província es dividia en dos parts: la plana i la muntanya; aquesta darrera era desèrtica al nord. La població de les planes estava formada en majoria per turcmans.\nAlguns prínceps safàvides en foren governadors al segle xvi incloent Alqas Mirza, germà de Thamasp I, i el fill d'Alqas, Ismaïl Mirza. Al final del segle xvii fou un dels punts de concentració dels qajars, una de les bases que van portar als qajar a establir el seu poder. A la caiguda dels safàvides, Aga Muhammad Khan era governador d'Astarabad ciutat i província i es va fer virtualment independent (1749) i fou a aquesta ciutat que va néixer el primer sobirà de la dinastia.\nSota els qajars la província d'Astarabad fou engrandida i la ciutat va romandre la capital i va agafar el nom alternatiu de Dar-al-muminin pel gran nombre de sàyyids que hi residien. El 1841 els russos van ocupar les tres illes més amunt d'Asurada per combatre els pirates turcmens que assolaven la regió, amb permís del govern persa. Al començament del segle xx fou visitada pel cònsol britànic Rabino i encara conservava les muralles i torres i tenia cinc portes d'accés, però de fet no eren una barrera pels bandits turcmens; hi havia bon nombre de mesquites, madrasses i capelles i la població era d'uns deu mil habitants\nSota Reza I de l'Iran la província d'Astarabad va esdevenir capital del districte d'Astarabad, i després de Gorgan, amb superfície més reduïda, sempre amb la ciutat com a capital. Fou coneguda com a Astarabad fins al 1937 quan prengué el nom de Gorgan. El 1950 la ciutat tenia uns 25.000 habitants.\nBadr al-Din Hilali, poeta del s. XV.\nMirza Muhammad Mahdi Khan Astarabadi, historiador del segle XVIII\n↑ altres etimologies l'associen als noms setara = estrella i astar =mula\nEncyclopaedia Iranica, entrada Astarabad.\nH. L. Rabino, Mazanderan and Astarabad, Londres 1928\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Gorgan\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gorgan_(ciutat)&oldid=30122944»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 30 abr 2022 a les 07:06.


2 min. Barcelona 28/08/2012 10:41\nLes elevades temperatures de les últimes setmanes, l'escassetat de precipitacions i el vent han paralitzat i retardaran la fructificació dels bolets. Així ho anuncia el Centre Tecnològic Forestal de Catalunya, que alerta que la temporada de bolets ja hauria d'haver començat en algunes comarques, sobretot als Pirineus. Les prediccions meteorològiques a llarg termini preveuen una tardor menys plujosa a Catalunya i provocaran que la campanya de bolets sigui inferior a la mitjana dels darrers 17 anys. Es creu que la producció mitjana serà d'entre 20 i 40 quilos per hectàrea, una xifra inferior a la campanya del 2011, en què se'n van recollir 45.


Història crítica civil y eclesiastica de catalunya. tom iii. dominació alarba. dominació franca MOBI\nHistòria crítica civil y eclesiastica de catalunya. tom iii. dominació alarba. dominació franca MOBI Descargar\nEnlace de descarga : Història_Crítica_Civil_Y_Eclesiastica_De.mobi\nInformación del archivo: història_crítica_civil_y_eclesiastica_de.mobi\nlibros biologia celular doc creator , libros matematicas 2 bachillerato mobi converter , luigi origoni libros


La Bauma (Ardecha) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa Bauma (Ardecha)\nLabeaume és un municipi francès, situat al departament de l'Ardecha i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 536 habitants.\n44° 26′ 57″ N, 4° 18′ 24″ E / 44.4492°N,4.3067°E / 44.4492; 4.3067\nEl 2007 la població de fet de Labeaume era de 536 persones. Hi havia 247 famílies de les quals 78 eren unipersonals (32 homes vivint sols i 46 dones vivint soles), 95 parelles sense fills, 53 parelles amb fills i 21 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 570 habitatges, 258 eren l'habitatge principal de la família, 297 eren segones residències i 15 estaven desocupats. 481 eren cases i 83 eren apartaments. Dels 258 habitatges principals, 201 estaven ocupats pels seus propietaris, 41 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 16 estaven cedits a títol gratuït; 4 tenien una cambra, 4 en tenien dues, 56 en tenien tres, 78 en tenien quatre i 116 en tenien cinc o més. 210 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 134 habitatges hi havia un automòbil i a 107 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Labeaume el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 317 persones, 216 eren actives i 101 eren inactives. De les 216 persones actives 193 estaven ocupades (106 homes i 87 dones) i 23 estaven aturades (13 homes i 10 dones). De les 101 persones inactives 53 estaven jubilades, 17 estaven estudiant i 31 estaven classificades com a "altres inactius".\nEl 2009 a Labeaume hi havia 267 unitats fiscals que integraven 568 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 17.949€.\nDels 38 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva, 8 d'empreses de construcció, 3 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa de transport, 11 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa d'informació i comunicació, 1 d'una empresa financera, 5 d'empreses immobiliàries, 5 d'empreses de serveis i 2 d'empreses classificades com a "altres activitats de serveis".\nDels 11 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 3 eren paletes, 1 guixaire pintor, 1 fusteria, 1 electricista, 4 restaurants i 1 agència immobiliària.\nL'any 2000 a Labeaume hi havia 9 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 102 hectàrees.\nSaint-Alban-Auriolles (2,7 km)\nRuoms (2,8 km)\nSampzon (4,0 km)\nPradons (5,0 km)\nRosières (5,6 km)\nGrospierres (5,6 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: La Bauma\nRésumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Labeaume a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Labeaume a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=La_Bauma_(Ardecha)&oldid=25084527»\nDarrera modificació: 28 set 2020 a les 14:23\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 set 2020 a les 14:23.


Loliolum - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLoliolum és un gènere monotípic de plantes de la família de les poàcies. La seva única espècie: Loliolum subulatum, és originària de Turquia i el Caucas. Loliolum subulatum va ser descrita per (Banks & Sol.) Eig i publicat a Journal of Botany, British and Foreign 75: 189. 1937. És una planta anual; amb canyes de 4-15 cm d'alt, generalment erectes. Làmines foliars de 0,5-5 cm de llarg, 1-1.5 mm d'ample, minuciosament pubescents a dalt. Inflorescència de 2,5-6 cm de llarg, sovint corbada, en part inclosa en la beina de la fulla superior. Espiguetes de 3,5-6 mm de llarg, trencant en la maduresa per sota de cada floret, el floret superior estèril; gluma inferior de 3-5,5 mm de llarg, les superiors de 3,5-6 mm de llarg; lema 2,5-3 mm de llarg, amb una aresta d'1-1,5 mm de llarg, poc peluda o de tant en tant la part superior 2/3 glabres.\nAgropyron subulatiforme Soó\nAgropyron subulatum (Banks & Sol.) Roem. & Schult.\nElytrigia repens var. subulatum (Roem. & Schult.) Seberg & G.Petersen\nFestuca orientalis (Boiss.) B.Fedtsch.\nLoliolum orientale (Boiss.) Krecz. & Bobrov\nNardurus orientalis Boiss.\nNardurus subulatus (Banks & Sol.) Bor\nTriticum subulatum Banks & Sol.\n↑ 2,0 2,1 «Loliolum». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 20 gener 2014].\n↑ Loliolum a PlantList\n↑ «Loliolum». [Consulta: 20 gener 2014].\nClayton, W.D., Harman, K.T. and Williamson, H. (2006 d'ara endavant). Loliolum. En: GrassBase - The Online World Grass Flora.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Loliolum&oldid=22633776»


Publicitari de professió, autor i director de teatre de vocació. He escric obres de teatre, he guanyat premis literaris, vaig crear una sèrie per TV3, he escrit guions per a TV3 i Catalunya Radio, he escrit el llibre Ves, què en trec jo de fer teatre? Anecdotari del Teatre Amateur de Catalunya. I després de tant de teatre, ràdio, televisió i narracions curtes, he decidit escriure novel·les.


Pegueroles J[Author] - Search Results - PubMed\nSubject: Pegueroles J[Author] - PubMed\nFortea J, Vilaplana E, Carmona-Iragui M, Benejam B, Videla L, Barroeta I, Fernández S, Altuna M, Pegueroles J, Montal V, Valldeneu S, Giménez S, González-Ortiz S, Muñoz L, Estellés T, Illán-Gala I, Belbin O, Camacho V, Wilson LR, Annus T, Osorio RS, Videla S, Lehmann S, Holland AJ, Alcolea D, Clarimón J, Zaman SH, Blesa R, Lleó A. Fortea J, et al. Among authors: pegueroles j. Lancet. 2020 Jun 27;395(10242):1988-1997. doi: 10.1016/S0140-6736(20)30689-9. Lancet. 2020. PMID: 32593336 Free PMC article.\nLleó A, Núñez-Llaves R, Alcolea D, Chiva C, Balateu-Paños D, Colom-Cadena M, Gomez-Giro G, Muñoz L, Querol-Vilaseca M, Pegueroles J, Rami L, Lladó A, Molinuevo JL, Tainta M, Clarimón J, Spires-Jones T, Blesa R, Fortea J, Martínez-Lage P, Sánchez-Valle R, Sabidó E, Bayés À, Belbin O. Lleó A, et al. Among authors: pegueroles j. Mol Cell Proteomics. 2019 Mar;18(3):546-560. doi: 10.1074/mcp.RA118.001290. Epub 2019 Jan 3. Mol Cell Proteomics. 2019. PMID: 30606734 Free PMC article.\nFortea J, Carmona-Iragui M, Benejam B, Fernández S, Videla L, Barroeta I, Alcolea D, Pegueroles J, Muñoz L, Belbin O, de Leon MJ, Maceski AM, Hirtz C, Clarimón J, Videla S, Delaby C, Lehmann S, Blesa R, Lleó A. Fortea J, et al. Among authors: pegueroles j. Lancet Neurol. 2018 Oct;17(10):860-869. doi: 10.1016/S1474-4422(18)30285-0. Epub 2018 Aug 29. Lancet Neurol. 2018. PMID: 30172624\nIllán-Gala I, Pegueroles J, Montal V, Alcolea D, Vilaplana E, Bejanin A, Borrego-Écija S, Sampedro F, Subirana A, Sánchez-Saudinós MB, Rojas-García R, Vanderstichele H, Blesa R, Clarimón J, Antonell A, Lladó A, Sánchez-Valle R, Fortea J, Lleó A. Illán-Gala I, et al. Among authors: pegueroles j. Ann Clin Transl Neurol. 2019 Dec;6(12):2518-2530. doi: 10.1002/acn3.50948. Epub 2019 Dec 2. Ann Clin Transl Neurol. 2019. PMID: 31789459 Free PMC article.\nQuerol-Vilaseca M, Colom-Cadena M, Pegueroles J, Nuñez-Llaves R, Luque-Cabecerans J, Muñoz-Llahuna L, Andilla J, Belbin O, Spires-Jones TL, Gelpi E, Clarimon J, Loza-Alvarez P, Fortea J, Lleó A. Querol-Vilaseca M, et al. Among authors: pegueroles j. Sci Rep. 2019 Mar 26;9(1):5181. doi: 10.1038/s41598-019-41443-3. Sci Rep. 2019. PMID: 30914681 Free PMC article.\nIllán-Gala I, Montal V, Pegueroles J, Vilaplana E, Alcolea D, Dols-Icardo O, de Luna N, Turón-Sans J, Cortés-Vicente E, Martinez-Roman L, Sánchez-Saudinós MB, Subirana A, Videla L, Sala I, Barroeta I, Valldeneu S, Blesa R, Clarimón J, Lleó A, Fortea J, Rojas-García R. Illán-Gala I, et al. Among authors: pegueroles j. Neurology. 2020 Nov 3;95(18):e2565-e2576. doi: 10.1212/WNL.0000000000010727. Epub 2020 Sep 10. Neurology. 2020. PMID: 32913016\nMontal V, Vilaplana E, Pegueroles J, Bejanin A, Alcolea D, Carmona-Iragui M, Clarimón J, Levin J, Cruchaga C, Graff-Radford NR, Noble JM, Lee JH, Allegri R, Karch CM, Laske C, Schofield PR, Salloway S, Ances B, Benzinger T, McDale E, Bateman R, Blesa R, Sánchez-Valle R, Lleó A, Fortea J; Dominantly Inherited Alzheimer Network (DIAN). Montal V, et al. Among authors: pegueroles j. Alzheimers Dement. 2020 Nov 16. doi: 10.1002/alz.12224. Online ahead of print. Alzheimers Dement. 2020. PMID: 33196147\nAlcolea D, Pegueroles J, Muñoz L, Camacho V, López-Mora D, Fernández-León A, Le Bastard N, Huyck E, Nadal A, Olmedo V, Sampedro F, Montal V, Vilaplana E, Clarimón J, Blesa R, Fortea J, Lleó A. Alcolea D, et al. Among authors: pegueroles j. Ann Clin Transl Neurol. 2019 Sep;6(9):1815-1824. doi: 10.1002/acn3.50873. Epub 2019 Aug 28. Ann Clin Transl Neurol. 2019. PMID: 31464088 Free PMC article.\nIllán-Gala I, Vilaplana E, Pegueroles J, Montal V, Alcolea D, Blesa R, Lleó A, Fortea J; Alzheimer's Disease Neuroimaging Initiative. Illán-Gala I, et al. Among authors: pegueroles j. Alzheimers Dement. 2017 Sep;13(9):1072-1074. doi: 10.1016/j.jalz.2017.06.002. Epub 2017 Jul 10. Alzheimers Dement. 2017. PMID: 28704640 No abstract available.\nIllán-Gala I, Montal V, Borrego-Écija S, Vilaplana E, Pegueroles J, Alcolea D, Sánchez-Saudinós B, Clarimón J, Turón-Sans J, Bargalló N, González-Ortiz S, Rosen HJ, Gorno-Tempini ML, Miller BL, Lladó A, Rojas-García R, Blesa R, Sánchez-Valle R, Lleó A, Fortea J; Catalan Frontotemporal Dementia Initiative (CATFI) and the Frontotemporal Lobar Degeneration Neuroimaging Initiative (FTLDNI). Illán-Gala I, et al. Among authors: pegueroles j. Brain. 2019 Apr 1;142(4):1121-1133. doi: 10.1093/brain/awz031. Brain. 2019. PMID: 30906945 Free PMC article.


Beques 2020-2021: Com sol·licitar les ajudes del Ministeri d'Educació - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nel periódico de catalunya 10.08.2020 | 17:09\nProves de selectivitat a la UB de Barcelona el passat 7 de juliol\nEls ministeris d'Educació i d'Universitats expliquen que el departament que dirigeix Isabel Celaá ha posat en marxa una web que recull els tres tipus de beques i ajudes i cadascun disposa d'un apartat informatiu.\nTipus de beques i ajudes\n- Beques FP, Batxillerat i altres: des del 9 d'agost a l'1 d'octubre.\n- Altres ajudes: des del 9 d'agost al 30 de setembre.


Biblioteca de Viladecans: Premi Vaixell de Vapor: Les gallines del Batat\nJa tenim a la nostra biblioteca, l'ùltim Premi Vaixell de Vapor de l'Editorial Cruïlla:\nLes gallines del Batat i altres històries, de Victòria Tubau.\nAquest conte adreçat a nens/es entre 7 i 10 anys, recull una sèrie de relats que barregen la realitat amb la ficció.\nEl Batat té deu gallines que practiquen natació sincronitzada a la banyera, la Sunna porta una maleta misteriosa, l'Akim vivia abans en una illa en forma de sargantana, el Nur de tant en tant es fa invisible, la Mela ha trobat unes tortugues que anaven de festa... Aquests són alguns dels nens de la classe. L'escola és un edifici blanc de dues plantes que s'aixeca sobre el pati com un vaixell. Els alumnes són la tripulació: pirates, corsaris i aventurers d'arreu del món, alts, baixos, grassos, prims, rossos, morenos, castanys...\nA l'última pàgina del conte trobem aquest magnífic relat:\n"Una vegada una estrella va caure en un desert d'Australia. Un home la va trobar i la va estar observant atentament. Tenia reflexos de color taronja i verd, no era rodona, ni tenia forma d'ou, era boteruda i s'inflava quan respirava.\nL'home, que pensava que les estrelles eren només punts brillants en el nocturn, volia saber si totes s'assemblaven a aquella. I va construir un telescopi per poder mirar-les de prop. Va veure que n'hi havia de tots colors, de totes les formes, de totes les mides.\nEls nens de la meva classe són com les estrelles."\nVictoria Tubau, va néixer a Berga l'any 1959, ha viscut en diversos països. És il·lustradora, pintora i mestra, actualment dona classes en una escola pública del barri de la Trinitat Nova de Barcelona. Ha il·lustrat i escrit molts llibres per a nens/es de totes les edats.\nSi us interessa podeu visitar el seu bloc: Victoria Tubau


Claude-Marie-Mécène Marié de L'Isle - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1Formació i carrera primerenca\n2Òpera de París\n(fr) Claude-Marie-Mécène Marié de l'Isle\n14 agost 1879 (68 anys)\ncantant d'òpera, contrabaixista, pedagog musical, director d'orquestra\nTenor i baríton\nCélestine Galli-Marié, Irma Marié, Paola Marié\nClaude-Marie-Mécène Marié de L'Isle (Château-Chinon, Borgonya, 22 de març de 1811 - Compiègne, Picardia, 14 d'agost de 1879) fou un tenor i baríton francès. Va ser un músic i cantant d'òpera francès, que va utilitzar el nom artístic de Marié.\nFormació i carrera primerenca[modifica]\nNascut Claude-Marie a Château-Chinon, va anar a París per estudiar música al Conservatori, on va guanyar el primer premi de contrabaix el 1830. Va començar la seva carrera com a tenor al cor d'òpera de l'Opéra-Comique de París i va debutar com a professional al teatre d'òpera de Metz fet el rol de Raoul a Les Huguenots de Meyerbeer el 1838. L'any següent va interpretar el seu primer paper a l'Opéra-Comique, cantant Albert a La symphonie de Louis Clapisson. El 1840 va tenir la distinció d'interpretar Tonio en l'estrena mundial de La fille du régiment de Donizetti.\nÒpera de París[modifica]\nMarié va deixar l'Opéra-Comique el 1841 per incorporar-se a la llista de tenors principals de l'Òpera de París. Hi va romandre fins al 1844, cantant papers com Eléazar a La Juive, Max a Der Freischütz, Arnold a Guillaume Tell, Raoul, Fernand a La favorite i el paper principal a Robert le diable. Va començar a experimentar dificultats vocals en el seu registre superior a mitjans de la dècada de 1840 i va decidir reciclar la seva veu com a baríton. El 1845-1848 va cantar els seus primers papers de baríton a La Monnaie i als teatres d'òpera d'Itàlia.\nEl 1848 Marié va tornar a l'Òpera on va romandre la resta de la seva carrera. Mentre allà va cantar el paper principal de Guillaume Tell, Nevers a Les Huguenots, Alphonse a La favorite i Raimbaud a Le comte Ory. El 1851 va interpretar el paper d'Alcée a l'estrena de Sapho de Gounod. El 1855 va interpretar el paper de Robert a l'estrena de Les vêpres siciliennes de Verdi. El 1862 va cantar Phanor en l'estrena de La reine de Saba de Gounod.\nAl voltant de 1860 va ser el director de l'orquestra del Café Charles de París. Marié es va retirar parcialment dels escenaris el 1864, però de tant en tant va tornar als escenaris per a representacions fins al 1879. Va ser actiu com a professor de veu des del 1864 fins a la seva mort. Entre els seus alumnes hi havia les seves tres filles, sobretot Célestine Galli-Marié, que va crear el paper principal en l'estrena de Carmen de Bizet.\nMarié va morir a Compiègne.\n↑ 1,0 1,1 Irvine D. Massenet: a chronicle of his life and times. Amadeus Press, Portland, 1997.\n↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 Marié de l'Isle Biography at operissimo.com (in German)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Claude-Marie-Mécène_Marié_de_L%27Isle&oldid=30391392»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 23 juny 2022 a les 19:06.


La competència digital, cada dia més imprescindible en l'ocupabilitat. - El Blog de LABORA\nL’ocupabilitat és definida pel CEDEFOP com la “combinació de factors que permeten a una persona millorar les seues perspectives de trobar ocupació, aconseguir un lloc, mantindre’l i progressar en la seua vida laboral . L’ocupabilitat d’una persona depén:\nde les seues qualitats personals (incloent-hi el nivell dels seus coneixements i capacitats);\nde la forma en què presente aquestes qualitats personals en el mercat de treball\ndel context ambiental i social (com ara incentius o oportunitats oferides per a actualitzar i validar coneixements i capacitats)\ndel context econòmic.”\nIgualment l’OIT la definix com a “Competències i qualificacions transferibles que reforcen la capacitat de les persones per a aprofitar les oportunitats d’educació i de formació que se’ls presenten i conservar un treball decent, progressar en l’empresa o canviar d’ocupació, i adaptar-se a l’evolució de la tecnologia i de les condicions del mercat de treball.”\nAlumnes en un curs de formació del SERVEF\nEn les dos definicions així com en qualsevol altra que utilitzàrem apareix reiteradament el concepte de competència tant en un sentit més ampli (lligat a la persona) com en el sentit que més ens ocupa des del treball d’un servei públic d’ocupació, el de la competència professional.\nPer això, ambdós àmbits de la competència ens porten a la coneguda Recomanació del Parlament Europeu i del Consell de 18.12.2006 sobre les competències clau per a l’aprenentatge permanent, definides com “aquelles que totes les persones necessiten per a la seua realització i desenvolupament personals, així com per a la ciutadania activa, la inclusió social i l’ocupació”.\nAquest marc de referència establix les huit competències clau següents:\n1. Comunicació en la llengua materna\n3. Competència matemàtica i competències bàsiques en Ciència i Tecnologia\n7. Sentit de la iniciativa i esperit d’empresa\nDeixant clara que l’ocupabilitat necessita d’un equilibrat domini de les huit competències en aquest article ens anem a centrar en la 4a d’aquestes, la competència digital.\nL’esmentada Recomanació de 2006 la definix tenint en compte que “entranya l’ús segur i crític de les tecnologies de la societat de la informació (TSI) per al treball, l’oci i la comunicació. Se sustenta en les competències bàsiques en matèria de TIC: l’ús d’ordinadors per a obtindre, avaluar, emmagatzemar, produir, presentar i intercanviar informació, i comunicar-se i participar en xarxes de col·laboració a través d’Internet.”\nL’interessant document marc comú de competència digital docent, publicat en 2013, com a aportació espanyola al projecte europeu DIGCOMP definix igualment la competència digital com “l’ús creatiu, crític i segur de les tecnologies d’informació i comunicació per a assolir els objectius relacionats amb el treball, l’ocupabilitat, l’aprenentatge, el temps lliure, la inclusió i la participació en la societat.”\nDIGCOMP es va proposar crear un consens a nivell europeu de descriptors de competència digital amb una aplicació més directa en la formació. Es van definir 21 competències subordinades (factors) que, entre totes aquestes, enquadrades en 5 àrees, delimiten la competència digital.\nEs definixen a continuació les 5 àrees i les 21 competències obtingudes:\n1.- Informació: identificar, localitzar, recuperar, emmagatzemar, organitzar i analitzar la informació digital, avaluant la seua finalitat i rellevància.\n1.1.- Navegació, cerca i filtratge d’informació: buscar informació en xarxa i accedir a aquesta, expressar de manera organitzada les necessitats d’informació, trobar informació rellevant, seleccionar recursos de forma eficaç, gestionar distintes fonts d’informació, crear estratègies personals d’informació.\n1.2.- Avaluació d’informació: reunir, processar, comprendre i avaluar informació de forma crítica.\n1.3.- Emmagatzematge i recuperació d’informació: gestionar i emmagatzemar informació i continguts per a facilitar la seua recuperació, organitzar informació i dades.\n2.- Comunicació: comunicar en entorns digitals, compartir recursos a través de ferramentes en línia, connectar i col·laborar amb altres a través de ferramentes digitals, interactuar i participar en comunitats i xarxes; consciència intercultural.\n2.1.- Interacció per mitjà de noves tecnologies: interaccionar per mitjà de diversos dispositius i aplicacions digitals, entendre com es distribuïx, presenta i gestiona la comunicació digital, comprendre l’ús adequat de les distintes formes de comunicació a través de mitjans digitals, contemplar diferents formats de comunicació, adaptar estratègies i modes de comunicació a destinataris específics.\n2.2.- Compartir informació i continguts: compartir la ubicació de la informació i dels continguts trobats, estar disposat i ser capaç de compartir coneixement, continguts i recursos, actuar com a intermediari, ser proactiu en la difusió de notícies, continguts i recursos, conéixer les pràctiques de citació i referències i integrar nova informació en el conjunt de coneixements existents.\n2.3.- Participació ciutadana en línia: implicar-se amb la societat per mitjà de la participació en línia, buscar oportunitats tecnològiques per a l’apoderament i l’autodesenvolupament quant a tecnologies i als entorns digitals, ser conscient del potencial de la tecnologia per a la participació ciutadana.\n2.4.- Col·laboració per mitjà de canals digitals: utilitzar tecnologies i mitjans per al treball en equip, per als processos col·laboratius i per a la creació i construcció de recursos, coneixements i continguts.\n2.5.- Netiqueta: estar familiaritzat amb les normes de conducta en interaccions en línia o virtuals, estar conscienciat pel que fa a la diversitat cultural, ser capaç de protegir-se a si mateix i a altres de possibles perills en línia (com ara el ciberassetjament), desenvolupar estratègies actives per a la identificació de les conductes inadequades.\n2.6.- Gestió de la identitat digital: Crear, adaptar i gestionar una o diverses identitats digitals, ser capaç de protegir la pròpia reputació digital i de gestionar les dades generades a través dels diversos comptes i aplicacions utilitzats.\n3.- Creació de contingut: crear i editar continguts nous (textos, imatges, vídeos…), integrar i reelaborar coneixements i continguts previs, realitzar produccions artístiques, continguts multimèdia i programació informàtica, saber aplicar els drets de propietat intel·lectual i les llicències d’ús.\n3.1.- Desenvolupament de continguts: crear continguts en diferents formats, on s’inclouran continguts multimèdia, editar i millorar el contingut de creació pròpia o aliena, expressar-se creativament a través dels mitjans digitals i de les tecnologies.\n3.2.- Integració i reelaboració: modificar, perfeccionar i combinar els recursos existents per a crear contingut i coneixement nou, original i rellevant.\n3.3.- Drets d’autor i llicències: entendre com s’apliquen els drets d’autor i les llicències a la informació i els continguts digitals.\n3.4.- Programació: realitzar modificacions en programes informàtics, aplicacions, configuracions, programes, dispositius, entendre els principis de la programació, comprendre què hi ha darrere d’un programa.\n4.- Seguretat: protecció personal, protecció de dades, protecció de la identitat digital, ús de seguretat, ús segur i sostenible.\n4.1.- Protecció de dispositius: protegir els dispositius propis i comprendre els riscos i amenaces en xarxa, conéixer mesures de protecció i seguretat.\n4.2.- Protecció de dades personals i identitat digital: entendre els termes habituals d’ús dels programes i serveis digitals, protegir activament les dades personals, respectar la privacitat dels altres, protegir-se a si mateix d’amenaces, fraus i ciberassetjament.\n4-3.- Protecció de la salut: evitar riscos per a la salut relacionats amb l’ús de la tecnologia quant a amenaça per a la integritat física i el benestar psicològic.\n4.4.- Protecció de l’entorn: tindre en compte l’impacte de les TIC sobre el medi ambient.\n5.- Resolució de problemes: identificar necessitats i recursos digitals, prendre decisions a l’hora de triar la ferramenta digital apropiada, d’acord amb la finalitat o necessitat, resoldre problemes conceptuals a través de mitjans digitals, resoldre problemes tècnics, ús creatiu de la tecnologia, actualitzar la competència pròpia i la d’altres.\n5.1.- Resolució de problemes tècnics: Identificar possibles problemes tècnics i resoldre’ls (des de la solució de problemes bàsics fins a la solució de problemes més complexos).\n5.2.- Identificació de necessitats i respostes tecnològiques: analitzar les pròpies necessitats en termes tant d’ús de recursos i ferramentes com de desenvolupament competencial, assignar possibles solucions a les necessitats detectades, adaptar les ferramentes a les necessitats personals i avaluar de forma crítica les possibles solucions i les ferramentes digitals.\n5.3.- Innovació i ús de la tecnologia de forma creativa: innovar utilitzant la tecnologia, participar activament en produccions col·laboratives multimèdia i digitals, expressar-se de forma creativa a través de mitjans digitals i de tecnologies, generar coneixement i resoldre problemes conceptuals amb el suport de ferramentes digitals.\n5.4.- Identificació de llacunes en la competència digital: comprendre les necessitats de millora i actualització de la seua competència, recolzar altres en el desenvolupament de la seua competència digital, estar al corrent dels nous desenvolupaments.\nEs pot trobar molta més informació de cada una d’aquestes competències, que aglutinades conformen la competència digital, en el document anteriorment citat. Concretament per a cada una d’aquesteses descriuen 3 nivells (Bàsic – Intermedi – Avançat) així com diferents exemples de coneixements, habilitats i actituds.\nAutor: Luis López Algaba, Director CRNFP PATERNA – Centre Servef de Formació i autor del blog LuisLopezPuntoCom\nPosted in Formació and tagged #curriculum, #elblogdelservef, #formacio, #generalitatvalenciana, #ocupacio, #orientacio, #SERVEF, #treball.\n← Troba el teu millor treballador:…\nCom apuntar-se als cursos del… →


Venda directa – AGROactivitat\nXarxa d’agrobotigues de les cooperatives\nDes de fa ja força anys, nombroses cooperatives han obert els seus propis punts de venda i, entre aquests, moltes agrobotigues es caracteritzen per tenir productes diferenciats i d’origen cooperatiu, i sovint esdevenen també un aparador tant del producte com del territori. La major part d’aquests punts de venda, un 44%, estan ubicats a municipis d’entre 500 i 3.000 habitants.\nLes agrobotigues molt sovint s’adrecen a un públic urbà i, per aquest motiu, acostumen a obrir en dies festius i es vinculen amb altres activitats turístiques i d’oci. Els consumidors que les visiten queden atrapats pels valors que són inherents a les cooperatives agràries i els seus productes: la confiança, els valors socials, la sostenibilitat i la proximitat que aporta el fet de tenir un origen local.\nDes de la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya s’entén que seria profitós potenciar la diferenciació conjunta d’aquests punts de venda. Aquesta aposta esdevindria, sens dubte, una excel·lent oportunitat per aprofitar el potencial de la xarxa d’agrobotigues cooperatives i per transmetre de forma conjunta els valors i els missatges que fan més singulars i especials els punts de venda cooperatius.\nEn aquesta línia, la Federació està promovent la creació d’un distintiu conjunt per a les agrobotigues, que serà complementari a la imatge de cada cooperativa i que permetrà multiplicar l’impacte sobre els consumidors a partir d’un missatge conjunt.\nEl distintiu contribuirà, també, a crear una experiència de compra positiva en les agrobotigues i a possibilitar que, en el futur, es puguin dissenyar campanyes i accions amb més impacte.\nAquest distintiu de les agrobotigues serà compatible amb el nou logotip de venda de proximitat de la Generalitat. Per aquest motiu i per tal d’evitar dificultats i multiplicitat de normes i llibres d’estil, les cooperatives que ho desitgin podran acollir-se voluntàriament a ambdós distintius alhora.\nEl comerç de proximitat ja està regulat oficialment. Amb la publicació del Decret 24/2013, el Govern de la Generalitat ha creat un sistema d’acreditació voluntari per a persones i productes vinculats a aquest tipus de venda en què les cooperatives tenen un paper clau, en la mesura que són les principals garants d’una producció estretament lligada al territori.\nA la pràctica, la “venda de proximitat” inclou tant la “venda directa” com la “venda en circuit curt”. Tècnicament, la venda directa és aquella realitzada directament pels productors o la seva cooperativa sense la intervenció d’intermediaris. Per tant, es pot realitzar tant a la pròpia explotació com en les agrobotigues de les cooperatives, a mercats, fires o a distància. La venda en circuit curt, en canvi, seria aquella realitzada pels productors o les cooperatives quan hi ha la intervenció d’una persona intermediària. Així doncs, es pot realitzar en establiments minoristes, a agrobotigues que venen productes d’altres cooperatives, en establiments de restauració i també a distància.\nAdhesió mitjançant la DUN\nL’adhesió dels productors i les cooperatives interessats a formar part dels circuits de venda directa es pot realitzar mitjançant la Declaració Única Agrària (DUN), fent-hi constar els productes comercialitzats a l’empara de l’acreditació. Amb tots els punts de venda acreditats, el Departament d’Agricultura té previst crear una base de dades que servirà per identificar aquestes explotacions i agrupacions de productors, així com els productes agroalimentaris de producció o elaboració pròpia emparats per la certificació. Tot i no haver-hi cap ajut econòmic, el fet d’acollir-se a aquesta acreditació permetrà beneficiar-se de les campanyes de promoció del distintiu que impulsi l’Administració. A més, amb l’objectiu de reforçar l’adhesió al sistema de venda de proximitat, s’ha creat un logotip que els centres adherits hauran de col·locar en un lloc visible i preferent. En els cas d’elaborats i productes comercialitzats en circuit curt, caldrà fer-lo constar també a l’etiqueta.\nAgrobotigues: “tenim un potencial enorme”. Xavier Pié, responsable de Desenvolupament Rural de la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya\nAgrobotiga DUN Venda directa


Fonts de L´Algar – Retales de mi vida\nEtiqueta: Fonts de L´Algar\nLas Fuentes del Algar (o Fonts d’Algar) son una estampa natural en el interior de Callosa d’en Sarrià. Estas piscinas naturales están situadas en la provincia de Alicante, a tan solo 16 kilómetros de Benidorm. Llegar hasta las Fuentes del Algar es muy sencillo, el trayecto está muy bien señalizado. Una vez en Callosa d’en Sarrià,Continue Reading «Les Fonts d’Algar»\nTagged : Alicante, Callosa den Sarria, Costa Blanca, Fonts de L´Algar8 Comments


D'aerosols i filtres HEPA en l’edat del coronavirus\nBlog RTVA » Ciència i tecnología 13 de novembre, 2020\nEstem immersos en un moment històric. Un instant en el qual es posa sobre el tauler de joc la lluita entre el coneixement científic i la natura.\nLes diferents espècies animals fa milions d'anys que lluiten i evolucionen per sobreviure en aquest planeta... I l'estratègia no té perquè ser de cooperació o simbiosi; és una competició descarnada per la supervivència dels uns sobre els altres. La perpetuació de les espècies, dels individus i de la seva molècula essencial per a la vida, l'ADN, segueix camins de lluita i mort. Espècies que evolucionen i asseguren la descendència mantenen la presència, unes altres simplement desapareixen.\nL'ésser humà ha desenvolupat estratègies basades en la intel·ligència per sobreviure, i ara, un virus, una cosa tan petita i insignificant que, de fet, es considera just en el límit d'allò que definim com a vida, ens amenaça i ens proposa nous reptes que només la recerca científica, el desenvolupament tecnològic i l'ús de la raó podran superar.\nNo és moment per a idees peregrines, sinó per a apostar pels nostres investigadors; no és moment de conspiracions, sinó d'aplicació dels nostres coneixements. No és moment de dubtar dels qui posseeixen la formació i d’escoltar opinadores sense nocions bàsiques del tema.\nAixí i tot, no està sent un camí senzill ni directe. S'ha hagut d'investigar i aprendre en un temps rècord... i això ens ha portat a cometre errors, alguns per precipitació i uns altres per entestament. Els mecanismes de contagi de la Covid-19 continuen sense ser del tot clars. En un primer moment, només es va contemplar el contagi directe o per entrar en contacte amb petites gotes de saliva de les persones que ens envoltaven, però sembla que, en els últims estudis, el contagi aeri adquireix protagonisme.\nÉs cert que hem hagut d'escoltar normes de protecció que en poques setmanes es variaven d’una manera notable, fins i tot organismes oficials com l'OMS s'ha desdit d'alguna de les seves indicacions. Però, en tot aquest temps de disputes entre polítics, en discussions entre ciutadans sobre el que ha de fer-se o no, la ciència amb majúscules ha treballat sense descans. Els grups farmacèutics, entitats de recerca públiques i privades i legions d'investigadors han dirigit tot el seu esforç a doblegar la malaltia i els seus efectes.\nQuè sabem sobre el contagi del SARS-CoV-2 avui?\nFins fa molt poc es plantejaven dues vies de contagi principals: el contacte directe de les mans en superfícies amb càrrega viral suficient per després tocar-nos els ulls, la boca o el nas introduint el virus en les nostres vies respiratòries, o el contagi per mitjà de les gotetes de Flügge. La veritat és que una cosa poc discutible és que aquesta pandèmia està ampliant el nostre lèxic. Gotetes de Flügge, filtres HEPA, RNA o càrrega viral no solien formar part de les nostres converses fa uns mesos.\nQuè són les gotetes de Flügge?\nEl nom en qüestió es deu a un bacteriòleg i higienista alemany anomenat Carl Friederich Wilhelm Flügge que a la fi del segle XIX va proposar que la higiene es considerés una especialitat mèdica independent. No va arribar a tant, però sí a ser una clara influència per a la promoció per part del doctor Jan Mikulicz-Radecki de les màscares quirúrgiques el 1897 a partir dels estudis de Flügge sobre el contagi de malalties infeccioses com la malària o la tuberculosi per mitjà d'unes gotetes que acabarien portant el seu nom.\nQuan tossim, esternudem o simplement parlem, espirem unes petites gotes de saliva o fluids respiratoris que serveixen com a vehicle perquè el SARS-CoV-2 hi pugi i viatgi còmodament instal·lat. Aquestes gotetes tenen una grandària superior a 5 micres (una micra o micròmetre és una cosa tan petita com dividir un mil·límetre en mil parts), però poden albergar en el seu interior una gran quantitat de virus, és a dir, que la seva càrrega viral és elevada. No obstant això, a causa de la seva grandària i per efecte de la gravetat, les gotetes cauen a terra ràpidament en una trajectòria parabòlica l'abast de la qual varia segons l'angle de sortida. Com a aproximació, s’han establert els 2 metres de distància que tant ens costen de mantenir, sobretot amb els nostres éssers més estimats, com a seguretat.\nNuclis de Wells\nAls últims estudis dels quals es fa ressò la prestigiosa revista Science, s'indica de manera fonamentada la importància del contagi per aerosols.\nEls aerosols són partícules molt petites (menys de 5 micres) que poden mantenir-se en suspensió molt més temps, i per això, encara que mantinguem la distància de 2 metres, correm el risc d'inhalar-los. Aquestes partícules transporten el famós patogen i el poden introduir als alvèols, tot i que no poden transportar tanta quantitat de virus com les gotetes de Flügge, és a dir, que la seva càrrega viral és menor. Malgrat això, romanen en l'aire molt més temps i estan sotmeses al moviment brownià (una de les aportacions d'Einstein menys conegudes, el moviment de les micropartícules al si d'un fluid com l'aire). A més, els nuclis de Wells són partícules molt petites de tipus aerosol que sorgeixen de l'evaporació de part de les gotetes de Flügge i que poden arrossegar el virus per una habitació aprofitant els corrents de convecció de l'aire o per corrents creats pel simple efecte de persones movent-se.\nCada vegada sembla més clar que la transmissió per partícules molt petites que queden en suspensió durant períodes prolongats de temps és una via de contagi important i, per això, a les primeres accions de prevenció com eren l'ús de màscares, el rentat de mans i la distància, s'hi uneix una quarta mesura de vital importància: la ventilació.\nAmb l'objectiu d'evitar l'acumulació d'aquests aerosols en habitacions tancades o a les aules de les escoles, s’han d’esmerçar esforços per a una correcta renovació de l'aire.\nLlavors, per què hi ha confusió amb el contagi per aerosols? El problema sembla reduir-se a un tema de classificació per grandàries de les partícules i el nom que reben. En el món sanitari, un aerosol és una partícula de menys de 5 micres, mentre que en altres àmbits de la ciència un aerosol és una partícula amb capacitat per a romandre suspesa en l'aire un temps determinat, un fenomen que pot passar amb partícules de fins a 100 micres, capaces de portar una càrrega viral important.\nEn els centres educatius s'està tenint una especial atenció a la ventilació creuada per tractar que en l'aire no s'acumuli el patogen en aquests aerosols.\nCom saber si estem ventilant adequadament?\nPer a això s'estan usant els mesuradors de CO2, ja que és un gas que exhalem en la respiració i no queda retingut per les màscares. Mitjançant la concentració d’aquest gas podem saber si l'acumulació és excessiva o, per contra, estem ventilant adequadament. Es considera un ambient adequat quan tenim 700-800 ppm (parts per milió) de CO2 o menys.\nLes últimes setmanes i en relació amb les escoles ha aparegut una nova discussió sobre la utilització dels filtres HEPA (High Efficiency Particulate Air).\nAquests filtres estan fets amb diferents capes de cel·lulosa o fibres sintètiques en disposició d'acordió per millorar-ne la capacitat de filtració i són capaços de retenir partícules més petites fins i tot que el coronavirus SARS-CoV-2 mitjançant una recirculació de l'aire de l'habitacle. L’eficàcia és elevadíssima: retenen el 99,97 % de les partícules. Per això s’utilitzen en recintes petits i amb poca possibilitat de ventilació, com els avions o els hospitals.\nÉs, sens dubte, deixant a banda el tema del cost econòmic, la millor opció per netejar l’aire sempre que s’utilitzi adequadament i ben dimensionada per al volum. També s’han de tenir en compte altres condicionants, com el fet que per mantenir un ambient net s’ha de fer recircular tot l’aire del recinte almenys cinc vegades per hora.\nNo obstant això, no hem de caure en la temptació de pensar que podem relaxar-nos en les mesures anteriors com la ventilació natural, l’ús de màscares i la distància entre persones. Pensem que, encara que es netegi l'aire, els aerosols han de viatjar fins als filtres i en el camí són potencialment transmissors de la malaltia. Per tant, tampoc no ens protegeixen a prop d’una persona contagiada.\nSens dubte, però, els filtres HEPA són una mesura que, afegida a les que ja hem esmentat, aporten una protecció més gran en zones amb dificultats de ventilació. Tota ajuda és poca per lluitar contra el virus.\nMentre les persones dedicades a la recerca acaben de perfilar el desenvolupament de les vacunes, la societat en general i els centres educatius en particular han d'actuar amb la màxima responsabilitat, aplicant i complint les mesures de protecció que els nous estudis aporten dia a dia.\nEncara queden molts mesos per controlar aquest virus, però si confiem en la ciència i els seus representants, la fi arribarà.\nAra, i sempre, és necessària la inversió en recerca.\nFoto: CC-BY-2.0 NIAID


Ligue 1 2019/2020 20. kolo\n10. 01. • 20:45\n11. 01. • 17:30\n11. 01. • 20:00\n10. 1. • 20:45\n11. 1. • 17:30


Avís Legal — Festival'Era\nCONDICIONS LEGALS DE COMPRA D'ENTRADES ON-LINE a través de la WEB\nVostè està formalitzant una transacció comercial amb FESTIVAL'ERA, S.L. (d'ara endavant L'ORGANITZADOR) amb CIF B-66091828 domiciliada en Veïnat Creu de Serra n.6 (Masia Can Gascons) 17240 - Llagostera.\nPot posar-se en contacte amb la nostra entitat en l'e-mail info@festivalera.com o número de telèfon 637 51 58 74 en horari d'oficina per atendre al públic.\nEn compliment del que es disposa en l'article 10 de la Llei de Serveis de la Societat de la Informació i Comerç electrònic (Llei 34/2002) li informem que L'ORGANITZADOR és una Societat Limitada el domini de la qual ha estat inscrit al Registre Mercantil.\n3. CONDICIONS GENERALS QUE REGEIXEN LA COMPRAVENDA D'ENTRADES A través D'AQUESTA WEB\nC) La compra d'entrades a través de la web oficial de l'ORGANITZADOR disposa del servei d'impressió d'entrades, el qual permet (i) imprimir l'entrada en el mateix moment de finalització del procés de compra (descarregant un arxiu pdf) o bé, (*ii) guardar l'arxiu en l'ordinador per a la posterior impressió.\nD) Una vegada adquirida l'entrada, únicament es canviarà o es retornarà el seu import en cas de cancel·lació de l'esdeveniment, en aquest cas el comprador podrà sol·licitar el reemborsament en el termini de quinze dies des de la data de la comunicació pública de la cancel·lació, en la forma especificada per l'ORGANITZADOR, i presentant, en tot cas, justificant de compra. En qualsevol cas de devolució, l'ORGANITZADOR únicament reemborsarà l'import de l'entrada no sent responsable de qualsevol altra despesa tals com, a manera d'exemple i amb caràcter merament enunciatiu, hotels, viatges, menjars, dietes, etc.\n- Trobar-se sota els efectes de begudes alcohòliques, estupefaents, *psicotrópicos o substàncies anàlogues.\nDe conformitat amb l'establert en la Llei Orgànica de Protecció de Dades de Caràcter Personal i normativa de desenvolupament, les dades personals dels COMPRADORS s'incorporaran a un fitxer automatitzat del que el PROMOTOR, amb domicili en Veïnat Creu de Serra n.6 (Masia Can Gascons) 17240 - Llagostera, és responsable.\nLa incorporació de tals dades al fitxer en qüestió s'efectuarà per poder dur a terme la gestió i seguiment de la compravenda fins que l'espectacle pel qual van ser adquirides les entrades s'hagi celebrat. Només en el cas que el comprador hagués desmarcat la casella del tractament de les seves dades amb finalitats comercials (en el moment de “pagament” dins del procés de compra), aquestes dades no serien utilitzats per a posteriors comunicacions per part de l'ORGANITZADOR.\nEt recordem el dret d'accedir, rectificar, cancel·lar i oposar-te al tractament de les teves dades mitjançant comunicació escrita a l'adreça postal Veïnat Creu de Serra n.6 (Masia Can Gascons) 17240 - Llagostera), o bé a la següent adreça de correu electrònic: info@festivalera.com\n© 2015 FESTIVAL'ERA S.L.


centre catòlic mataró: La UE Mataró-Germans Homs supera el Granollers i jugarà fases d’ascens\nLa UE Mataró-Germans Homs supera el Granollers i jugarà fases d’ascens\nL’equip de la capital del Maresme firma una gran fase regular (57-72)\nLa Unió Esportiva Mataró-Germans Homs ha certificat la seva presència a les fases d’ascens amb un victòria a la pista del Granollers en l’últim partit de la fase regular del Grup C-4 de la Lliga EBA. El conjunt de la capital del Maresme ha tancat la lliga en segona posició amb un balanç de nou victòries i tres derrotes. Aquest dissabte, davant el conjunt vallesà, el Germans Homs ha exhibit els motius que l’han conduït a protagonitzar una temporada majúscula.\nFerm en el rebot (27 a 41 en aquest apartat), la Unió va controlar el joc dins la pintura i va segellar la seva cistella evitant segones opcions innecessàries al rival. Jordi Juanola va destacar en aquest sentit amb una magnífica aportació de 12 rebots. De fet, Juanola ha destacat durant tot el curs en diverses facetes del joc. A l’altra banda de la pista, l’aler del Mataró va sumar 10 punts.\nEls màxims anotadors dels mataronins, no obstant, van ser Jaume Solé i Natxo Ariño; 13 punts cadascun, amb 3 triples, van portar el seu segell. Amir Marquis Warnock, amb 10 punts i 4 rebots defensius, també va firmar un partit especialment destacable. La Unió va tornar a gaudir d’un joc coral amb un funcionament òptim dels mecanismes col·lectius. Al descans, ja s’imposava al Granollers per 21 a 36.\nDurant la segona meitat del partit la Unió no va poder mantenir l’extraordinari to defensiu, però sí la dinàmica en atac. Sobretot en l’últim quart (amb 23 punts més en total), els mataronins van respondre amb contundència a qualsevol aspiració de remuntada del Granollers. Al final, el 57 a 72 feia palesa la diferència entre un i altre equip. La Unió Esportiva Mataró, club històric i tradicional del bàsquet català, jugarà les fases d’ascens a LEB Plata.\nPublicat per ccm a dimecres, d’abril 21, 2021


Recta final a la remodelació de les cases barates del Bon Pastor | Andreuenc\nLa quarta i última fase d’obres del projecte de remodelació de les cases barates del Bon Pastor s’ha iniciat amb la urbanització de l’illa entre el passeig de Mollerusa i els carrers de Biosca, Claramunt i Alfarràs. Paral·lelament, el Patronat Municipal de l’Habitatge ha adjudicat la redacció dels projectes bàsics dels cinc blocs de pisos nous que s’hi han d’edificar per un valor de 760.700 euros. Es tracta de 245 habitatges que es començaran a construir l’any 2017.\nAmb aquesta darrera fase finalitzarà la remodelació total del Bon Pastor, que preveu la substitució de 784 cases amb problemes d’humitats per un barri d’habitatges nous. Les dues primeres fases ja estan finalitzades, mentre que la tercera, que ja està en la recta final, permetrà que s’adjudiquin 167 habitatges nous durant el primer trimestre de 2016.\nLes obres d’urbanització de l’espai públic de la darrera fase estan pressupostades en 3,2 milions d’euros i es preveu que el proper estiu ja estiguin finalitzades. Mentrestant, s’hi instal·laran alguns serveis com la recollida pneumàtica de residus urbans, l’enllumenat elèctric i el sistema de clavegueram.\nCreació del Centre d’Interpretació\nLes cases barates del Bon Pastor es van construir a finals dels anys 20 per allotjar els immigrants que venien d’arreu de l’Estat espanyol en plena expansió industrial de Barcelona, i són un símbol de la tradició obrera. Amb l’objectiu de preservar aquesta memòria històrica es preveu la rehabilitació i la museïtzació de la illa compresa entre els carrers de Bellmunt, Barnola, Claramunt i Tàrrega.\nEl projecte preveu també la creació d’un centre d’interpretació de l’habitatge obrer que permetrà acostar a tothom la història i la societat del barri del Bon Pastor i de les seves característiques cases barates. Aquest es durà a terme gràcies a un conveni de col·laboració entre el districte de Sant Andreu, la Universitat de Barcelona i l’Associació de Veïns del Bon Pastor.\nFotografia: Recreació virtual dels nous edificis de la quarta fase de la remodelació del Bon Pastor | Ajuntament de Barcelona\nEtiquetes: Bon Pastorcases baratesCentre d'Interpretació de l'Habitatge ObrerremodelacióSant Andreu\nLa Sant Andreu Jazz Band celebra el desè aniversari al Palau de la Música\nLa Colometa i l’Andreu triomfen amb el seu nou vestuari


Crèdits és una empresa en creixement que sembla que crida molta atenció. Lenovo, el pes pesat xinès, és una de les empreses més recents en equipar-se amb Crèdits. Segons un comunicat de premsa, Lenovo utilitzarà la plataforma Credits per desenvolupar Internet of Things (IoT) i programari híbrid VR / AR. El nou programari anirà dirigit a nombroses indústries, inclosa la tecnologia fintech i la logística.\nLa plataforma Dapp de Crèdits ha anat augmentant en popularitat. Segons el comunicat de premsa, Credits, “utilitzarà la seva experiència en blockchain per facilitar la creació de programari”, com a part del projecte de tecnologia de nova visió de Lenovo. Lenovo considera IoT, intel·ligència artificial i VR / AR com una font important d’innovació en els propers anys.\nCEO de crèdits & El fundador Igor Chugunov opina que:\n“L’Internet de les coses i la realitat augmentada ja estan canviant la nostra manera d’interactuar amb el món. Estem encantats d’associar-nos amb Lenovo New Vision, el tità d’AR. Veig que la combinació d’IA / AR i IoT revoluciona l’entorn empresarial ”.\nLa plataforma de crèdits s’utilitzarà per ajudar les operacions internes i ajudar a Lenovo a gestionar la seva nova empresa de comercialització de tecnologia d’avantguarda.\n1 Crèdits és establir moltes connexions\n2 Nova associació amb Nuggets\n3 L’adopció de blockchain avança ràpidament\n4 Els càrrecs fan possible coses noves\nCrèdits és establir moltes connexions\nCrèdits ha estat una empresa molt popular darrerament. La seva plataforma blockchain és capaç de realitzar fins a un milió de transaccions per segon. A més, ofereix una velocitat de processament de 0,01 segons i proporciona taxes de comissió inferiors a 0,001 USD. Els contractes intel·ligents dels crèdits permeten als usuaris establir cicles i crear programacions de pagaments, cosa que se suma a un formidable conjunt d’eines blockchain.\nEl comunicat de premsa que anunciava la seva col·laboració amb Lenovo va ampliar els mèrits de Credits,\n“Lenovo New Vision Technology ha escollit els crèdits gràcies a les seves solucions tècniques distintives, com ara (a) un algorisme de consens únic que consta de funcions dPoS (prova delegada de participació) i BFT (Tolerància a fallades bizantines)”.\nNova associació amb Nuggets\nEls crèdits van anunciar recentment que treballarien amb Nuggets, que vulgui aprofitar la seva plataforma de pagaments ràpida i segura. Nuggets és una empresa fintech amb seu al Regne Unit que se centra en el comerç electrònic i la identificació en línia. Van establir aliances amb Alipay i WeChat, cosa que pot crear oportunitats per als seus serveis a Àsia.\nAlastair Johnson, CEO de Nuggets, també sembla adonar-se de la importància de la velocitat i els baixos costos per a l’adopció de blockchain,\n“Estem encantats de treballar amb Crèdits per millorar l’experiència de les empreses i els clients quan compren en línia. Combinant la nostra solució única, que permet als individus fer pagaments de comerç electrònic sense compartir dades, amb la cadena de blocs d’alta velocitat, alt volum i baixa quota de Credits per a dApps, creiem que tenim la base perfecta per fer exactament això “.\nva comentar després que es va fer pública l’associació.\nEls crèdits també han consolidat les associacions amb altres empreses innovadores com Quillhash i The TITA Project, que suggereixen que la seva plataforma blockchain es pot desplegar en diversos nínxols de mercat. A diferència d’algunes de les plataformes de blockchain originals, com Bitcoin i Ethereum, sembla que els Crèdits sobresurten en l’àmbit comercial.\nL’adopció de blockchain avança ràpidament\nMalgrat tot el bombo que envolta la cadena de blocs, sembla que entra al mercat més ràpid del que molts preveien. Tot i que alguns inversors amb èxit han especulat que el blockchain es troba enmig d’una bombolla, el fet que nombroses empreses importants estiguin implementant plataformes basades en blockchain suggeriria que el blockchain afectarà significativament la indústria mundial.\nÉs possible que Lenovo estigui treballant per desplegar una plataforma de pagaments que s’integri fàcilment amb la tecnologia IoT i que faci servir la infraestructura de Credits com a punt de partida per a un nou tipus de sistema de pagaments integrat. L’IdO podria canviar la manera com la gent utilitza la tecnologia quotidiana, però hauria de fer-ho eludir el sistema financer existent.\nEls càrrecs fan possible coses noves\nDurant els darrers sis mesos s’han proposat o patentat nombrosos projectes que permetrien a les persones utilitzar IoT i micropagaments per controlar la manera d’utilitzar l’electricitat. Hi ha moltes altres àrees on els micropagaments de blockchain, IA, permetrien avanços en eficiència.\nAra els consumidors controlen més potència de processament que mai. Noves plataformes com VideoCoin intenten comprar capacitat de processament no utilitzada per distribuir vídeo, i el potencial de pagaments basats en blockchain podria desbloquejar noves formes perquè les persones aprofitin al màxim els equips que posseeixen..\nLlegiu: Guia de VideoCoin\nSembla que els càrrecs han creat una plataforma que pot fer factibles els pagaments de valor molt baix, cosa que els situa en una bona posició per participar en la propera generació de tecnologia de consum orientada a l’eficiència.


Webinar: El model EFQM 2020 i l'experiència de les organitzacions espanyoles\nEl 22 d’abril va tenir lloc el webinar El model EFQM 2020 i l’experiència de les organitzacions espanyoles, que aborda el nou model EFQM i posa sobre la taula l’experiència de les organitzacions espanyoles i el cas particular de la primera empresa espanyola a certificar-se amb el nou model EFQM 2020. Des de la seva publicació el 1991, amb l’objectiu d’ajudar les organitzacions a ser més competitives, el model EFQM ha tingut un paper decisiu en l’assoliment de l’eficiència de les organitzacions europees i en la difusió de la importància de la millora de la qualitat, fent costat als directius en el procés cap a la posada en pràctica de programes de gestió de la qualitat total. Aquesta nova versió del model EFQM 2020 es focalitza més enllà de la cerca de l’excel·lència i aposta per la gestió sostenible a través d’una visió més enfocada als coneguts Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) a través de la introducció de conceptes com l’ecosistema.\nEn el webinar es debat sobre la nova estructura del model i l’experiència de les empreses espanyoles en la seva implementació i l’obtenció de sellers, incorporant a més la visió d’un avaluador EFQM.\nPots veure’l a continuació:\nJosé Miguel Carreño: Llicenciat en Filosofia i Lletres, Complutense de Madrid. Màster en Psicologia Clínica. Màster en Qualitat Total per la Universitat Politècnica de Madrid, Escola Tècnica Superior d’Enginyers Industrials. Màster en Prevenció de Riscos Laborals. Consultor Senior de SGS Tecnos i auditor cap Sistema de Qualitat en SGS-ICS.\nSantiago de Taranco: CEO d’Alberta Norweg 2.0. S.L.P.O. empresa de consultoria d’arquitectura i enginyeria, energies renovables i serveis, el principal àmbit dels quals de treball és la gestió d’arquitectura en rendibilitat i espais corporatius.\nMiquel Romero: Director de Màrqueting i comercial del Club d’Excel·lència en la gestió.


Pioners i Caravel·les: QUÈ HEM FET AQUEST 1r TRIMESTRE???\nQUÈ HEM FET AQUEST 1r TRIMESTRE???\nEls pioners i les caravel·les del curs 2015/2016 hem començat amb molta il·lusió i moltes ganes de descobrir coses noves!!\nPer això us volem fer un breu resum del que ha sigut el nostre primer trimestre!\nLa primera vegada que ens vam veure de nou tots, va ser la Festa del Pas, on els caps van preparar un eix d’animació sobre els jocs de la fam!! Durant el cap de setmana ens vam retrobar amb els pic’s de l’any passat i també vam conèixer les noves incorporacions a la branca, tant els nous de primer any, com els nous caps!\nTambé durant aquest primer trimestre hem decidit el servei que volem fer per campaments per a la resta d’agrupament!! PIONERISMEE!! Ja us anirem explicant com evoluciona el projecte al llarg del curs!!\nA més, hem estat pintant el nostre cau i mireu com ho hem fet!!\nPer acabar el primer trimestre vam posar el pessebre a la Cartoixa d’Scala Dei!\nAl tornar de les vacances hem començat l’eix del curs de pioners i caravel·les, en el qual formem part d’una urbanització i els Pic’s som els veïns d’aquesta...a veure què va passant en aquesta associació de veïns...!!


Borràs (JxCat) critica l'"oda al bloqueig" de Sánchez i s'erigeix com el vot útil\nPublicat 1/4/2019 14:13:49 +02:00CET\nLa candidata de JxCat en les generals, Laura Borrs, ha criticat aquest dilluns l'"oda al bloqueig" del president del Govern espanyol, Pedro Sánchez, en rebutjar les demandes del sobiranisme, i ha erigit la seva llista com el vot útil per a Catalunya.\n"Ahir va venir Sánchez i en el seu desembarcament va fer una oda al bloqueig general: no a l'autodeterminació, no a la independncia i no a Quim Torra. A Madrid provarem de convertir aquests 'no' en 'si'. Els 'no' del PSOE seran els nostres 'sí", ha dit en roda de premsa amb la també candidata de JxCat i vicepresidenta del PDeCAT, Míriam Nogueras.\nBorrs ha defensat que JxCat representa una mplia centralitat de la població catalana "que per majoria vol solucions polítiques a un conflicte polític, i aix en democrcia se soluciona a les urnes, votant".


Responsabilitat Global: Noves turbines tres vegades més potents que les actuals: Adéu a les nuclears?\nNoves turbines tres vegades més potents que les actuals: Adéu a les nuclears?\nUn altre gran avanç en energies alternatives\nN'hi ha hagut prou que el terratrèmol del Japó hagi posat en seriosos dubtes la seguretat de les centrals nuclears com perquè les ments de la Universitat Kyushu d'aquest país s'hagin posat en funcionament. Com a resultat han aconseguit unes turbines eòliques que multipliquen per tres la potència que obtenen del vent si les compares amb les turbines actuals.\nEl millor de l'invent és que no es tracta d'una nova tecnologia complexa, sinó que es basa en un principi bastant simple: l'aire tendeix a fluir de forma natural des de zones d'altes pressions a altres de baixes pressions. El nou disseny es diu 'lents de vent' perquè funcionen de forma similar a una lent òptica, focalitzant la força del vent en un punt. El truc rau a posar un simple anell al voltant de les aspes, aquest anell fa que l'aire que arriba per darrere l'envolti i creï una borsa de baixa pressió just davant. El resultat és que l'aire tendeix a passar a través de la turbina més ràpid i, per tant, es genera més energia que en la mateixa turbina sense l'anell.\nAixí de senzill però a ningú se li va ocórrer abans. La bona notícia és que a partir d'ara amb la tercera part de turbines pots obtenir la mateixa quantitat d'energia que abans o, vist d'una altra manera, amb el mateix nombre de turbines obtens tres vegades més energia. Segons afirmen, la relació entre l'energia que s'obté i el preu de cost i manteniment les fan tan òptimes que podrien convertir-se en el substitut ideal per a les centrals nuclears. El sistema ja és funcional i ja tenen prototips que pots veure en un vídeo darrere del salt a partir del minut 1:40.\nVídeo de la notícia: http://www.youtube.com/watch?v=ifF-MOuzM_s&feature=player_embedded\nNota: Agraïm a David Ferré la notícia que us hem aportat.


11-S: la imatge inesborrable\nImatge d'arxiu de l'atemptat de l'11-S de 2001 a les Torres Bessones de Nova York. Brad Rickerby/Reuters\n1. Art. Quan el compositor alemany Karlheinz Stockhausen va qualificar l’atemptat a les Torres Bessones de Nova York com “la més gran obra d’art de tots els temps”, molta gent es va indignar. El seu col·lega Ligeti va sentenciar que si ho havia dit “l’haurien de tancar en un manicomi”. Després Stockhausen va assegurar que hi havia un malentès, que la seva frase era una altra: “La més gran obra d’art de Llucifer, l’àngel caigut que envia el mal”. La frase de Stockhausen podia ser inoportuna en el clima de xoc en què es va produir, però ens diu molt sobre les regles de la societat espectacle que els terroristes van interpretar a la perfecció, fins a aconseguir un impacte que en la seva potència ha deixat ocultes les víctimes (2.977 morts i més de 25.000 ferits segons les xifres oficials) i en un núvol els altres esdeveniments d’aquella insòlita jornada: ¿què sabem de l’acció contra el Pentàgon i de l’avió que es va estavellar a Pennsilvània?\nObra d’art o no (aquest seria un llarg debat), l’enfonsament del WTC és una presència inesborrable des d’aquell dia que resisteix al risc de banalització. Icona del moment en què la història torna, com tantes vegades, per la via salvatge, i deixant descol·locats els que l’havien donat per acabada, que ara estan obligats a reconèixer que només estàvem en un canvi d’època. Al-Qaida, una organització tant efímera com absurda, té assegurada una presència pòstuma gràcies a aquesta imatge que va sobresaltar el món i que ha donat peu a tota mena d'interpretacions i teories conspiratives, en la mesura que la informació ha anat escassa. Joe Biden anuncia ara la desclassificació de documents d’aquell episodi.\nEfecte genuí del poder de la imatge, la fascinació és un camí directe cap a la confusió. En aquest cas, una imatge reforçada, més enllà de la seva espectacularitat, per l'excepcionalitat de l'esdeveniment: era la primera vegada que els Estats Units eren atacats directament en el territori metropolità (el precedent de Pearl Harbor no deixava de ser perifèric). És a dir: l’imperi intocable que intervenia aquí i allà però a les fronteres del qual ningú gosava acostar-se, que va guanyar la Segona Guerra Mundial sense exposar el seu territori continental, era finalment violat. ¿Va canviar el món o va accelerar un canvi que ja estava en camí? Aquesta és una de les qüestions que es plantegen vint anys després.\nVint anys després, dues imatges ens deixen constància d’on hem arribat: l’assalt al Capitoli i els avions enlairant-se des de Kabul, fugint del desastre\n2. Fugida. En el despertar de l’11-S, i mentre els Estats Units posaven la fúria, el ressentiment de potència humiliada al davant (on eren els seus famosos serveis d’informació?), hem anat descobrint un escenari nou, en què el capitalisme, fent honor a la seva capacitat de mutació i adaptació, s’ha globalitzat prenent formes diverses (cal parlar de capitalismes, en plural, encara que només fos en honor de la Xina), que ens situen en nous models de lluita per l'hegemonia. A la potència americana li costa adaptar-s’hi. Es pretenia que l’expansió del capitalisme aniria acompanyada de la generalització de la democràcia (i així es va proclamar després de la caiguda del Mur de Berlín). Pura fantasia: el capitalisme ja és global. I la tendència del moment és el replegament autoritari, ja sigui en formes de capitalisme d’estat o de regressió radical conservadora en clau patriòtica.\nDeia el filòsof francès Claude Lefort, a finals de 2001: “Aquesta fugida endavant, de negació de la realitat del conflicte, que s’ha fet en nom de l’economia, finalment condueix al pitjor dels discursos: el conflicte de civilitzacions. Per negar la política s’acaba en l’enfrontament de cultures”. De manera que la trobada ocasional entre capitalisme i democràcia, fruit de la fase industrial de l’economia i amb l’estat nació com a marc, s’està diluint, mentre noves forces públiques i privades busquen construir hegemonies a través del control digital i de l’autoritarisme, en un model que representen de maneres diferents el capitalisme d’estat xinès i les dretes occidentals, liberals en economia i autoritàries en tota la resta. Vint anys després, dues imatges ens deixen constància d’allà on hem arribat: l’assalt al Capitoli, orquestrat pel president Trump, i els avions enlairant-se des de l'aeroport de Kabul, fugint del desastre.


Gronard és un municipi francès, situat al departament de l'Aisne i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 75 habitants.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 46 persones, 35 eren actives i 11 eren inactives. De les 35 persones actives 32 estaven ocupades (18 homes i 14 dones) i 3 estaven aturades (1 home i 2 dones). De les 11 persones inactives 6 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 4 estaven classificades com a "altres inactius".\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gronard&oldid=26721771»\nDarrera modificació: 22 març 2021 a les 17:16\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 març 2021 a les 17:16.


ᐅ Reparación de ordenadores Nou de Berguedà, La - Barcelona - Supermatic\nSupermatic Reparación de ordenadores Nou de Berguedà, La\nEncuentre su taller de reparación de ordenadores en Nou de Berguedà, La mediante nuestro mapa geolocalizado donde verá todos nuestros talleres de reparación de ordenadores Supermatic activos, consultar sus aptitudes, información y ubicación exacta para contactar y solicitar una propuesta de servicio de reparación a medida de sus necesidades. Todos los talleres de reparación de ordenadores en Nou de Berguedà, La que encontrará en este mapa geolocalizado son profesionales y/o empresas que se dedican a realizar servicios de reparación de ordenadores en Nou de Berguedà, La para particulares, empresas y entidades.\nAcceda a la microsite del taller de reparación de ordenadores en Nou de Berguedà, La escogido y envíe su petición de propuesta para que reciba su valoración lo antes posible. Puede hacer este mismo proceso tantas veces como lo desee para obtener diferentes propuestas y valoraciones sobre diferentes talleres de reparación de ordenadores Supermatic.\nReparación de ordenadores en Nou de Berguedà, La\nCon Supermatic tendrá el mejor servicio de reparación de ordenadores en Nou de Berguedà, La, más cercano y fiable.


Arrufat presseguer, solució preventiva – Arbres\nInici / Actualitat / Arrufat presseguer, solució preventiva\n12 febrer 2017\tActualitat, Sanitat 5 Comentaris 16,562 Views\nL’ arrufat del presseguers ( Taphrina deformans) és una de les malures més habituals d’aquest fruiter d’ós. La solució no és complicada, es tracta de prevenir l’atac del fong coneixent el moment de risc. A mitjans de febrer quan les varietats de presseguers inicien la brotació en verd i el botó de flor està inflat i comença també a obri-se, és quan hi ha més sensibilitat a aquest fong. Però el desencadenant de la infecció és una pluja o unes humitats molt elevades. Per tant ara és el moment de fer algun tractament per evitar el desenvolupament del fong. Evitar la proliferació d’aquest fong en aquests moments és bàsic per no tenir una infecció que la faci irreversible.\nBotons presseguers inici període sensibilitat\nEl període de risc es pot allargar fins a finals d’Abril sempre que es donin condicions de pluja i/o humitats\nAquest fong ataca només a les fulles i en casos extrems d’afecció, de més dels 80% de la fulla, pot perillar tota la producció i la vitalitat de l’arbre ja que no tindria prou fulles per poder fer les seves funcions bàsiques : fotosíntesis, respirar i transpirar. En afeccions poc virulentes, si no ens importa perdre un xic de collita, s’hi pot conviure.\n– En el cas de tenir pocs arbres i no voler o poder fer tractaments, cal estar al cas de quan es comencin a veure fulles amb la simptomatologia del fong, llavors es treuen aquestes fulles afectades, així no deixem escampar l’inòcul. Aquestes fulles s’hauran de llençar lluny del presseguer. I així s’haurà d’anar observant i traient ( si es dóna al cas) fins finals Abril principis de Maig que les temperatures ja són més elevades i aquest fong ja no pot créixer.\n-L’altre opció és tractar amb un adob foliar a base de coures fins a floració, i llavors es pot mantenir amb Gluconat de coure fins a que les condicions climàtiques canviïn. Tots els tractaments que es puguin fer sempre seran preventius, un cop la fulla ja té l’arrufat no hi ha cap producte al mercat que el curi, per tant no llenceu els diners.\nEstadi fenológic que comença a ser sensible el presseguer a l’arrufat\nSimptomatologia del fong, cal treure aquestes fulles per baixar inòcul i no afectar les noves.\nTags arrufat fruiters presseguers sanitat vegetal solucions naturals taphrina deformans\nPrevious Tall adequat per l’arbre\nNext Arbres fruiters en jardins\n18 abril 2021 de 8:46 pm\nGràcies per l article. les cireres també es piquen amb aquesta mosca? Tenim 1 cirerer i fa 3 temporades q totes les cireres surten picades. Que podem fer preventivament? Gracies\n25 abril 2021 de 8:39 pm\nHola Cristina. El més provable és que la mosca que et pica el cirerer és la drosophila suzukii i és molt difícil posar-hi remei. Actualment no hi ha al mercat cap trampa efectiva per atrapar-la. Només et queda no deixar cap cirera amb cuc que caigui al terra, ja que aquest cuc serà una nova mosca l’any següent. Si tens la sort de tenir gallines seria una molt bona solució ja que es menjarien tot s el cucs que tens a terra del cirerer. Així que hi hagi una solució en forma de trampa intentaré avisar per la web.\nRicard Lladó Maset\n5 abril 2019 de 7:51 pm\ntinc uns quans presseguers i l’any passat vaig fer tard pel tema del arrufat, també per falta d’informació i que feia temps que no em dedicava a l’agricultura, ara aquest any també he tallat un pel just doncs la flor ja estava formada i vaig fer una ensufatada de coure sobre el 22 de març,;he llegit aquest article i ara ho tinc mes clar que s’ha de fer el tractament abans de la brotació, de totes maneres em penso que com que el temps es sec aquí a l’alt empordà, de moment no han agafat la malatia demà inspeccionaré be els arbres a veure si he tingut sort.\n29 març 2017 de 8:09 pm\nBona tarda, he llegit l’article de l’arrufat del presseguer. He pogut constatar que es la malura que tinc a un nectariner, si es que l’arbre que m’han venut es un nectariner. Clar que si pensem que es un híbrid format per presseguer i pruner, doncs es possible. Que en penseu??\n30 març 2017 de 6:17 pm\nGràcies, et responc en el teu mail


Guant Demo Extrem Isard Esqui Snow Action Ski Neu\nActivitats d'esquí, snow-action. Multiús.\nGuants Extrem Isard, Guants Neu, Guants Snow, Guants Esquí, Guants Ski, Guants Snow Action, Guants Demo, Guants Demo Extrem Isard\nLONGITUD Curta, 5 cm. per sobre del canell\nPÈS APROX. TALLA M. 180 gr.\nCENYIDORS EN EL CANELL. Frunzit interior. Antipèrdua.\nMATERIALS Exterior: Sobek Paclite de Gore + Soft + Reflectant 3M + Pell ovina. Interior: Micro fibra laminada + Cordura + Insert de Gore-tex.