Venda d' habitatges a Santa Margarida de Montbui - Api.cat, portal immobiliari\nVenda d' habitatges a Santa Margarida de Montbui\nHabitatges a Santa Margarida de Montbui 34 anuncis trobats a venda a Santa Margarida de Montbui.\nLocalitat Barcelona (2.836)Hospitalet de llobregat, l (252)Sabadell (1.360)Terrassa (751)Badalona (364)\t Abrera (22)Aguilar de segarra (2)Aiguafreda (17)Alella (39)Alpens (2)Ametlla del vallès, l (104)Arenys de mar (223)Arenys de munt (81)Argentona (115)Artés (62)Avià (9)Avinyò (8)Avinyonet del penedès (9)Badia del vallès (2)Bagà (11)Balenyà (7)Balenyà/hostalets de balenyà, els (30)Balsareny (23)Barbera del vallès (53)Batlloria, la (1)Begues (33)Bellaterra (2)Bellprat (1)Berga (97)Bigues i riells (67)Borredà (7)Bruc, el (6)Brull, el (1)Cabanyes, les (8)Cabrera d igualada (1)Cabrera de mar (36)Cabrils (75)Calaf (13)Calders (9)Caldes d estrac (22)Caldes de montbui (58)Calella (78)Calldetenes (16)Callús (8)Calonge de segarra (2)Campins (3)Can bou (1)Can serra (3)Can vinyals (1)Canet de mar (107)Canovelles (37)Cànoves i samalús (8)Canyamars (3)Canyelles (97)Capellades (22)Cardedeu (39)Cardona (4)Carme (6)Casserres (9)Castell de l areny (1)Castellar de n hug (4)Castellar del riu (1)Castellar del vallès (201)Castellbell i el vilar (24)Castellbisbal (39)Castellcir (2)Castelldefels (149)Castellet i la gornal (15)Castellfollit del boix (2)Castellgalí (35)Castellnou de bages (8)Castellolí (6)Castellterçol (11)Castellví de la marca (8)Castellví de rosanes (2)Centelles (82)Cercs (9)Cerdanyola del vallès (79)Cervelló (44)Collbató (23)Copons (1)Corbera de llobregat (55)Cornellà de llobregat (69)Corró d'avall (2)Cubelles (264)Dosrius (65)Els bassacs (3)Esparreguera (50)Esplugues de llobregat (28)Espunyola, l (1)Estany, l (4)Figaró-montmany (4)Floresta, la (1)Fogars de la selva (10)Fogars de montclus (2)Fogars de tordera (1)Folgueroles (4)Fonollosa (9)Font-rubí (10)Franqueses del vallès, les (56)Gaià (2)Gallifa (1)Garriga, la (31)Gavà (73)Gelida (8)Gironella (24)Gisclareny (1)Granada, la (3)Granollers (126)Gualba (4)Guàrdia, la (2)Guardiola de berguedà (4)Guardiola de font-rubí (1)Gunyoles, les (2)Gurb (7)Hospitalets de pierola, els (1)Hostalets de pierola, els (11)Igualada (85)Jorba (3)Llacuna, la (4)Llagosta, la (18)Llerona (2)Lliçà d amunt (36)Lliçà de vall (20)Llinars del vallès (36)Lluçà (4)Malgrat de mar (55)Manlleu (114)Manresa (273)Marganell (6)Martorell (27)Martorelles (13)Masies de roda, les (4)Masies de voltregà, les (13)Masnou (13)Masquefa (16)Matadepera (52)Mataró (700)Mediona (12)Moià (8)Moja (2)Molins de rei (19)Mollet del valles (148)Monistrol de calders (9)Monistrol de montserrat (15)Montcada i reixac (133)Montesquiu (7)Montgat (12)Montmajor (3)Montmaneu (1)Montmeló (4)Montornès del vallès (11)Montseny (1)Muntanyola (6)Mura (1)Navarcles (35)Navàs (26)Nou de berguedà, la (1)òdena (10)Olèrdola (32)Olesa de bonesvalls (10)Olesa de montserrat (94)Olivella (106)Olost (8)Olvan (4)Orís (1)Oristà (1)Orrius (4)Pacs del penedès (4)Palafolls (24)Palau de plegamans (7)Palau-solità i plegamans (21)Pallejà (19)Palma de cervelló (2)Palma de cervelló, la (9)Papiol, el (1)Parets del vallès (35)Piera (68)Pineda de mar (257)Pla del penedès, el (5)Pobla de claramunt, la (12)Pobla de lillet, la (2)Polinyà (29)Pont de vilomara i rocafort, el (60)Pontons (5)Prat de llobregat, el (55)Prats de lluçanès (10)Prats de rei, els (5)Premià de dalt (126)Premià de mar (150)Puig-reig (31)Puigdàlber (1)Rajadell (9)Ràpita, la (1)Rellinars (15)Riells del fai (2)Ripollet (52)Roca del vallès, la (29)Roda de ter (41)Rubí (254)Rupit i pruit (4)Sagàs (1)Saldes (3)Sallent (21)Salo (1)San cristòfol (2)Sant adrià de besòs (35)Sant adrià del besos (2)Sant andreu de la barca (18)Sant andreu de llavaneres (120)Sant antoni de vilamajor (22)Sant bartomeu del grau (1)Sant boi (1)Sant boi de llobregat (54)Sant boi de lluçanès (1)Sant cebrià de vallalta (51)Sant celoni (73)Sant climent de llobregat (9)Sant corneli (3)Sant cugat del vallès (287)Sant cugat sesgarrigues (7)Sant esteve de palautordera (1)Sant esteve sesrovires (22)Sant feliu de codines (63)Sant feliu de llobregat (17)Sant feliu sasserra (4)Sant fost de campsentelles (21)Sant fruitós de bages (49)Sant genís de palafolls (1)Sant hipòlit de voltregà (24)Sant iscle de vallalta (10)Sant jaume de frontanyà (1)Sant joan de vilatorrada (28)Sant joan despí (24)Sant jordi de cercs (9)Sant julia de cabrera (2)Sant julià de cerdanyola (1)Sant julià de vilatorta (11)Sant just desvern (23)Sant llorenç d hortons (7)Sant llorenç savall (20)Sant marti d albars (1)Sant martí de centelles (11)Sant martí de tous (3)Sant martí sarroca (12)Sant martí sesgueioles (5)Sant mateu de bages (2)Sant pere de ribes (400)Sant pere de riudebitlles (6)Sant pere de torelló (2)Sant pere de vilamajor (30)Sant pere molanta (1)Sant pere sallavinera (2)Sant pol de mar (39)Sant quinti de mediona (13)Sant quirze de besora (8)Sant quirze del vallès (175)Sant quirze safaja (9)Sant sadurní d anoia (6)Sant sadurní d osormort (4)Sant salvador de guardiola (17)Sant vicenç de castellet (59)Sant vicenç de montalt (76)Sant vicenç de torelló (2)Sant vicenç dels horts (60)Santa coloma (1)Santa coloma de cervelló (6)Santa coloma de gramenet (106)Santa eugènia de berga (12)Santa eulàlia de riuprimer (7)Santa eulàlia de ronçana (35)Santa fe del penedès (4)Santa margarida de montbui (34)Santa margarida i els monjos (63)Santa maria d oló (2)Santa maria de corcó (12)Santa maria de martorelles (4)Santa maria de palautordera (14)Santa perpètua de mogoda (81)Santa susanna (44)Santpedor (30)Sentmenat (36)Seva (61)Sitges (530)Subirats (7)Súria (65)Tagamanent (4)Talamanca (7)Taradell (37)Tavèrnoles (2)Teià (35)Tiana (43)Tona (68)Tordera (70)Torelló (43)Torre de claramunt, la (22)Torrelavit (3)Torrelles de foix (27)Torrelles de llobregat (24)Ullastrell (11)Vacarisses (15)Vallbona d anoia (2)Vallcebre (5)Valldoreix (2)Vallgorguina (17)Vallirana (51)Vallromanes (5)Vic (137)Vilada (2)Viladecans (121)Viladecavalls (31)Vilafranca del penedès (237)Vilalba sasserra (2)Vilanova d espoia (5)Vilanova de sau (3)Vilanova del cami (57)Vilanova del vallès (7)Vilanova i la geltrú (589)Vilassar de dalt (99)Vilassar de mar (77)Vilobi del penedès (2)Vinyoles d orís (1)\nSi vols contactar amb un professional API a Santa Margarida de Montbui\npis, 63.00 m², carretera de valls, 18\n63.00 m² - 889 €/m²\npiso en venta, sant mauro, santa margarida de montbui. dispone de una superficie... Piso en Venta, Sant Mauro, Santa Margarida de Montbui, Barcelona. Dispone de una superficie de 63 m ...\npis, 82 m², prop de bus i tren, patrocinio\n82 m² - 793 €/m²\nPis de 70m2 útils aprox., 3 habitacions, 1 bany complet amb plat de dutxa, menjador amb sortida a balcó i cuina independent amb safareig i traster. Calefacció de gas. Finca amb asc ...\npis, 140.00 m², calle bass, 4\n140.00 m² - 775 €/m²\npiso en venta, santa margarida de montbui, barcelona. dispone de una superficie... Piso en Venta, Santa Margarida de Montbui, Barcelona. Dispone de una superficie de 140 m2 construid ...\n82 m² - 1.061 €/m²\nPIS EN VENDA A SANTA MARGARIDA DE MONTBUI. Completament reformat amb acabats de primera qualitat, terra de gres, tancaments exteriors d_alumini, interiors de fusta, calefacció elèc ...\npis, 99.00 m², prop de bus i tren, calle escoles\n99.00 m² - 1.091 €/m²\npiso muy ámplio y luminoso. céntrico. de 97m2. gran comedor. todo exterior. pa... Piso muy grande y soleado (97m2). Situado en el centro del municipio. Dispone de 4 Habitaciones. Gra ...\n89 m² - 978 €/m²\nPiso en Santa Margarida de Montbui, zona Barrequetas baix,. Para entrar a vivir. Muy céntrico, con todos los servicios.. 89 m. de superficie, comedor, cocina-office, 1 habitacio ...\nEspais grans i lluminosos, situat al cor de Santa Margarida de Montbui, tocant a la Carretera de Valls. . Superfície de 85m2 útils, distribuïts amb menjador gran i lluminós, quatr ...\npis, 78 m², prop de bus i tren, nou, av. esport\n78 m² - 1.576 €/m²\nPis de protecció oficial a estrenar, ben situat a la zona esportiva de Montbui, 3 habitacions, 2 banys, menjador i cuina independent. Tot exterior. Finca amb ascensor. Els preus in ...\npis, 95 m², prop de bus i tren, nou, av. esport\n95 m² - 1.320 €/m²\nPis de protecció oficial a estrenar, ben situat a la zona esportiva de Montbui, 4 habitacions, 2 banys, menjador i cuina independent. Tot exterior. Finca amb ascensor. Els preus in ...\npis, 82 m², prop de bus i tren, nou, av. esport\n82 m² - 1.614 €/m²\nPis de protecció oficial a estrenar, ben situat a la zona esportiva de Montbui, 3 habitacions, 2 banys menjador i cuina independent. Tot exterior. Finca amb ascensor. Els preus inc ...\n82 m² - 1.325 €/m²\npis, 61 m², prop de bus i tren, nou, 2\n61 m² - 1.438 €/m²\nPis de protecció oficial a estrenar, ben situat a la zona esportiva de Montbui, 2 habitacions, 1 bany, menjador i cuina independent. Tot exterior. Finca amb ascensor. Els preus inc ...\n101 m² - 1.248 €/m²\nPIS EN VENDA A SANTA MARGARIDA DE MONTBUI. C/ DEL PILAR. Pis de 80m2 útils aprox., 3 habitacions, 1 bany complet, menjador i cuina independent. Rebost. Traster. INFORMI_S!. ...\n89 m² - 730 €/m²\nPIS en VENDA al BARRI DEL SANT MAURE de SANTA MARGARIDA DE MONTBUI. De 89 m2 aproximadament, consta de salón-comedor, cocina independiente, 2 habitaciones dobles, baño completo con ...\npis, 79 m², prop de bus i tren, zona nova barri del pi\n79 m² - 1.316 €/m²\nPis d_obra nova a Santa Margarida de Monbtui. Consta de 3 habitacions (1 suit i 2 individuals), 2 banys, i una preciosa cuina independent. Acabats amb finestres d_alumini, gres de ...\nEstic interessat/a en el seu Pis en venda de m2 a zona nova barri del pi a Santa Margarida de Montbui, Barcelona\nPis en venda de m2 a zona nova barri del pi a Santa Margarida de Montbui, Barcelona


El sorprenent article d'un diari espanyol sobre Junqueras: "Vull que surti i discutir amb ell" | Català Digital Cataladigital.cat AMP …\nEl sorprenent article d’un diari espanyol sobre Junqueras: “Vull que surti i discutir amb ell”\nEn un dels seus últims articles al diari espanyol Diario16.com ha publicat una nota en referència a l’empresonament d’Oriol Junqueras, en l’article fa refeencia a que li agradaria que surti de presó com així també afirma que mai hauria d’haver entrat a la presó.\n“El Tribunal Suprem ha donat un cop als que encara creiem en els Reis d’Orient. Mantenir a Oriol Junqueras a la presó no respon al que s’espera d’una Democràcia consolidada. El Tribunal Suprem, a través dels dos magistrats autors de l’acte, ha perdut una oportunitat única de posar en valor l’Estat de Dret, garantir una Justícia Igual per a tots i de mostrar la seva independència del Govern de Rajoy.\nEm dol Espanya, per descomptat, des de la defensa de la Constitució, la llibertat d’expressió i des de la pluralitat de les idees. I em rebel contra la decisió que un home pacífic porti dos mesos a la presó per defensar una idea des d’un Parlament democràticament elegit, encara que s’hagi saltat les lleis espanyoles. Perquè si de saltar-se la legalitat vigent es tracta, que algú m’expliqui per què Urdangarín, jutjat i condemnat, estava en vigílies de Cap d’Any prenent zuritos per Vitòria amb el exmininistro Alonso i president del PP al País Basc.\nO que algú em digui en nom de quina llei el president del Govern, Mariano Rajoy, s’atreveix a demanar a Junqueras respecte a les normes, quan el seu partit i molts de les seves dones i homes de confiança estan al “Trullo” per corrupció, o estan sent investigats o van a ser jutjats en breu.\nEl PP té més de 900 investigats per corrupció i el mateix partit s’asseu al banc dels acusats per la destrucció dels ordinadors de Bárcenas. Però, amb tot el greu que és això, el que no li perdono a Rajoy i la seva tropa és utilitzar una cosa sagrada, l’Estat de Dret i la Constitució, per fomentar el nacionalisme espanyolista contra Catalunya, i donar una imatge d’un país (que tant ens ha costat aixecar entre tots en quatre dècades) de pandereta.\nNo sóc nacionalista. No comparteixo els criteris i idees de Junqueras i els seus. És més, confesso que Puigdemont em sembla, a més d’un covard, 1 poca-solta. I crec que Catalunya mereixia altres líders, com els mereixia Espanya.\nPerò, almenys, Oriol Junqueras m’imposa un respecte imponent, un home fidel als seus principis fins quan es juga la seva llibertat davant un Tribunal Suprem. Car paga la seva coherència.\nExigeixo a l’Estat de Dret espanyol, a la Justícia i al Govern de Rajoy la llibertat de Junqueras i de la resta d’independentistes a la presó. No perquè comparteixi les seves tesis ni actuacions, sinó perquè vull rebatre, discutir i defensar les meves amb ells d’igual a igual.\nUn home de pau, honrat i coherent no pot seguir a la presó. Vull que surti ja, discutir amb ell i esgotar-me en defensar els meus tesi enfront de les seves. Però vull tenir-lo davant. Vull batirme el coure amb Junqueras i l’Estat de Dret del meu país ha de garantir-nos als dos que així sigui.”


La Moncloa reivindica el llegat de González en plena polèmica pels GAL\nMadrid. Dimarts, 23 de juny de 2020. 14:37\nActualitzat Dimarts, 23 de juny de 2020. 14:37\nEl terrorisme d’estat dels GAL ja és una pantalla passada per al govern espanyol. Són fets de fa “més de 30 anys” i que “ja van tenir la seva sentència judicial”. D’aquesta manera, la portaveu María Jesús Montero ha esquivat la comissió d’investigació sol·licitada per independentistes i nacionalistes, tombada per la Mesa del Congrés. Això sí, no s’ha estat de reivindicar el llegat de l’expresident socialista, sobretot pel que fa a les polítiques socials.\nEn la roda de premsa posterior al Consell de Ministres, la ministra portaveu ha expressat “orgull” després de “comprovar sobre el terreny els èxits tan importants que es van aconseguir en democràcia de mà del president González”. Ha posat els exemples de la Llei de salut universal, “que ha permès salvar milers de vides”, o de l’entrada a la Unió Europea, un pas “imprescindible per sortir enfortits de la situació de crisi”.\nEl govern espanyol tampoc no té res a dir sobre el viatge de noces dels reis Felip i Letizia, que va costar mig milió d’euros i la va pagar un amic de Joan Carles I. Preguntada sobre aquesta qüestió, la portaveu del govern espanyol ha tirat pilotes fora. “El govern no disposa de cap informació que permeti donar constància ni confirmar la notícia”, s’ha limitat a dir María Jesús Montero, que ha subratllat que la Casa Reial ja té els seus propis altaveus.


La Sudan del Sud de Deng finalitza en segona posició – AD Torreforta\nLa Sudan del Sud de Deng finalitza en segona posició\nAhir va jugar el darrer partit de la primera volta de la fase de grups la Sudan del Sud de Deng; amb victòria sobre Ruanda per 55 a 67. La selecció queda classificada en segona posició després d’haver-se jugat la primera volta, la següent finestra serà al febrer, on es decidiran les 20 seleccions participants a l’Afrobasket 2021, on busca estar Deng amb Sudan del Sud.\nDijous es va disputar el primer partit, que va enfrontar Sudan del Sud amb Nigèria, Deng va sortir de titular amb un total de 14 minuts, on va fer 4 punts i va agafar 2 rebots. Nigèria va acabar guanyant el partit per 76 a 56.\nEl segon partit es va jugar dissabte, on van enfrontar-se a Mali, partit que va finalitzar amb victòria sud-sudanesa per 77 a 64; Deng va disputar 19 minuts, amb 6 punts i 4 rebots en total, i 11 de valoració.\nEl tercer partit també el va guanyar Sudan del Sud, contra Ruanda, 67 a 55; amb 14 minuts de Deng, 1 punt i 5 rebots.\nEls propers compromisos de la selecció sud-sudanesa seran el 19, 20 i 21 de febrer.\nLa Sudan del Sud de Deng finalitza en segona posició2020-11-302020-11-30https://adtorreforta.com/wp-content/uploads/2020/09/logo-menu-2.pngAD Torrefortahttps://adtorreforta.com/wp-content/uploads/2020/11/deng-1.jpg200px200px\nCB Valls 94 – 68 AD Torreforta A2020-2021, ADT, Crònica, Liga EBA, Primer equip\nSergio Rovira debuta a la Lliga EBA2020-2021, ADT, Sergio Rovira


Els 10 articles més llegits del 2018 a Ponent\nUn 2018 en el que no heu deixat de sortir de casa!\nAbans d'acabar l'any, rellegim els articles que més han agradat a Surtdecasa Ponent\nA les portes d'acabar l'any és hora de fer balanç. A Surtdecasa Ponent també ho hem fet, però fixant-nos només en allò positiu, buscant els articles que han tingut més èxit, els que més us han agradat, més heu compartit a les xarxes socials. Els hem reunit aquí i us animem a rellegir-los. Són entrevistes a personalitats interessants, recomanacions d'excursions pel territori i curiositats que us meravellaran.\n1. La Tribu Fera, un espai d’aprenentatge per tota la família\nEl projecte La Tribu Fera va nàixer el febrer del 2018 gràcies a l’esforç i la il·lusió de dues mares lluitadores i expeditives. L’Eva i la Marta són dues dones inquietes que volien reconnectar amb el model de maternitat i contribuir en la reconstrucció del concepte de criança conscient. Són abanderades, també, de la conciliació familiar, del creixement personal i del porteig infantil.\n2. Entrevista a Gal·la Mor\nTot va començar de molt menuda, trastejant innocentment amb els plastidecors i les llibretes quadriculades, després de classe. Tarda rere tarda, intentava captar tot allò que la sorprenia sobre un full de paper. Amics de l’escola, animals salvatges, peces de roba, objectes de casa. Tot s’hi valia! Cada forma, cada volum, la feia veure el món des d’una altra perspectiva, una mirada atenta i detallista que ara, de gran, l’hi ha valgut per donar ales a la seva passió: el disseny de joies. Parlem amb la Gal·la Mor, l’ànima de Gal·la Joies.\n3. 10 allotjaments rurals per enamorar-se de Ponent\nHabitualment busquem lluny el que no trobem al nostre dia a dia: calma, silenci, observació de la natura, reconeixement dels oficis tradicionals ara pràcticament en desús o mecanitzats. Però l’experiència, i la bona observació, ens evidencien que no cal recórrer 1000 kilòmetres per aconseguir la desconnexió. Que amb només ganes, apagar el mòbil i veure amb els ulls ben oberts, i els sentits preparats per tot, el nostre territori, seran capaços de gaudir de tot aquest aliment pel nostre cos i la nostra ànima. Us presentem 10 allotjaments rurals per enamorar-se de les terres de Ponent!\n4. Entrevista Olga Olivera-Tabeni\nEn motiu del dia 25 de novembre, Dia Internacional de l’Eliminació de la Violència contra la Dona, parlem amb l’artista visual ponentina Olga Olivera-Tabeni per esbrinar la seva visió de l’actualitat artística i del paper de la dona dins i fora dels tallers creatius.\n5. Els 10 plans per fer aquest estiu a les terres de Ponent\nFesta i calma. Natura i carrer. Poble i ciutat. Nedar i caminar. L'estiu ens mou i és impossible quedar-se a casa, i més davant d’ofertes culturals abundants i per a tots els gustos. Perquè no us perdeu en el mar de propostes que ens arriben en aquesta època, us presentem una petita guia que us pot ser molt útil a l'hora de programar aquests dies calorosos que conviden a sortir al carrer. Perquè volem que el queda d'estiu estigui ple de vivències especials i diferents!\n6. Entrevista Anna Punsoda\nMoltes són les línies que porta redactades la periodista i escriptora Anna Punsoda. Ara presenta ‘Els llits dels altres’, la seva primera novel·la, un relat que explica les memòries d’una jove de trenta anys que repassa els capítols més importants –i més amargs– de la seva vida.\n7. Els 5 llocs on menjar hamburgueses a la capital de Ponent\nQuin gran invent, això de l’hamburguesa! Carn picada en forma circular aplanada, embolcallada en pa i acompanyada tradicionalment per anelles de ceba, enciam i formatge. L’hamburguesa és una opció imprescindible de la carta de molts bars i restaurants de Ponent (i d’arreu) i un autèntic plaer per a molts de nosaltres. Tant si ets un gran carnívor, com si no, l’hamburguesa és un dels plats més demanats a l’hora d’anar a dinar o sopar ‘de restaurant’. Veient que la seva febre no decau, hem decidit fer una mica de recerca i us portem els 5 millors restaurants on fan hamburgueses de proximitat i qualitat, a la capital de Ponent.\n8. Entrevista Lo Garrotín Lleida\n9. Entrevista Meritxell Gené\nParlar de Meritxell Gené és parlar de música, de poesia i de compromís amb el país i amb la dona. Compta amb quatre discs a l’esquena, i amb gran quantitat de col·laboracions i espectacles poèticomusicals en curs. És una jove sensible, atenta i perfeccionista. I tot i la seva dolça veu i els acords que l’acompanyen, la força de les paraules que escull Gené en cadascun dels seus temes l’ha convertit en una de les veus ponentines més reivindicatives dels darrers temps.\n10. Entrevista Promethea\nQui diu que els joves no senten passió per l’art i la cultura, que no s’emocionen davant d’una pintura o una fotografia, que no tenen idees i enginy per donar el tomb al teixit cultural establert? L’Associació Cultural d’Artistes Promethea, que va néixer a la ciutat de Lleida el gener passat, és un bon testimoni del pols artístic que batega amb força al cor de Ponent. Actualment, Promethea està formada per un grup de nou joves de Lleida, un conjunt de promeses artístiques que han vingut per quedar-se i que, tot i la seva joventut, tenen molt clar què volen i on han d’arribar. Parlem amb dos dels seus membres fundadors, en Joan Giralt i en Josep Maria Monrabà!\nEls 10 millors articles de l'any 2017\nCarles Guerra: "Aquesta exposició és l'oportunitat per reactivar els meus objectes transicionals"


Sorolla Clemente Eva María Contact: Eva Maria Sorolla Clemente Casa Roquetes Tarragona 43520 home Email personal: emsorolla@gmail.comINTERNET\nSportCat Feina Av. Lluís Pericot, 76 Girona Girona 17003 work Telèfon Feina: 972.20.85.28work Email Feina: info@sportcat.catINTERNET\nSticsa Contact: Graciela Porta Feraz Feina Carrer Nicaragua, 136, 1er 4rt Barcelona Barcelona 08029 work Telèfon Feina: 931.18.49.40work Email Feina: info@sticsa.comINTERNET\nThe Playcook Contact: Oriol Feina Carrer xerric, 12 Sant Cugat del Vallès Barcelona 08172 work Telèfon Feina: 692.256.342work Email personal: info@theplaycook.comINTERNET Web: www.theplaycook.com\nTOTCOS Fisioteràpia i Nutrició Feina Carrer Joan Ruiz i Porta, 4 Local Tarragona Tarragona 43005 work Telèfon Feina: 977.24.61.09work\nVICUS Centre de dietètica i Nutrició. Experts en coaching nutricional Contact: Mª del Mar Vidal Cupons Feina Passeig Pavelló de l’oli, 1, 1r 5è Les Borges Blanques Lleida 25400 work Telèfon Feina: 653490564work Email Feina: vicus@centrevicus.comINTERNET AIM: CAT000220 - Mª del Mar Vidal Cupons\nEstem formats en coaching nutricional i mindful eating.


Estrès i ansietat - Satya Centre de ioga\nFarem una sessió pràctica que ens ajudarà a reduir els nivells d’estrès i d’ansietat, reequilibrant el sistema nerviós. Ens portarà cap a un estat de calma emocional i mental en el que podrem reconèixer la nostra capacitat de benestar i equilibri interior.\nData: Divendres 16 de juny de 2017\nMonogràfic: Estrès i ansietat Tria l'horari(*) ---de 9:30 a 10:45de 18:30 a 19:45 * Dades obligatòries\nSubscriu-te al butlletí\tCorreu*\n* = required field\tVine a veure el centre\tSatya Centre de ioga\nQuotes solidàries\tDestinem un 1% de les quotes a col·laborar amb les següents organitzacions:\nAquest lloc web utilitza “cookies” pròpies i de tercers per tal d’oferir una millor experiència de navegació i un millor servei, incloent l'enviament per correu electrònic d'informació relacionada amb les activitats del centre. No obstant tens l’opció d’impedir la generació de ‘cookies’ i l’eliminació de les mateixes mitjançant la selecció de la corresponent opció al teu navegador. En cas de bloquejar l’ús de les “cookies” al teu navegador, és possible que alguns serveis o funcionalitats de la pàgina web no estiguin disponibles.\nIgualment et garantim expressament que les teves dades no seran cedides en cap cas a tercers sense el teu previ consentiment explícit i inequívoc.Accepto les condicions de navegació


HAN DESALLOTJAT L’ALZINA, PERÒ NOSALTRES SEGUIM! – Salvem l'alzina\nPublicat a Febrer 14, 2019 Març 4, 2019 per Comunicació Alzina\nEntrada prèviaAnterior Cartell – LA LLUITA CONTINUA!\nEntrada següentSegüent Acta assemblea 13/2/2019


A la llum d'un fanalet: 2009\n(lluna fotografiada fa 10 minuts)\nPetó que t'arribi...\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 0:01 14 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 18:09 15 a la llum del fanalet\nEt vaig conéixer…quan fa? sis-set anys? Ben bons.\nTant de bo que ens haguéssim conegut en altres circumstàncies. Però sempre m’he alegrat d’haver tingut el privilegi de conéixer-te.\nUn vailet desbocat i abocat al límit de les presses, les angoixes i el desconcert.\nNo pateixis que no explicaré massa cosa perquè semblaria ficció, i jugo amb l’aventatge que ni tu sabràs que t’estic escrivint.\nEm plau i em ve de gust.\nI, avui, vés, m’ho permeto.\nHe rebut el teu mail, i el teu sms, ple de faltes ortogràfiques. I, ara, em falta a mi l’ortografía. El saber posar l’accent.\nL’accent el tens. I els punts i les comes, i les ganes i el terratrèmol imparable que ha sabut trobar els graus per no devastar.\nSegur que acabaràs sense crosses, perquè les crosses més fotudes te les has tret del damunt!\nI, quan vulguis, et tornaré a retallar les ungles dels peus…:)\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 1:38 4 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 0:54 8 a la llum del fanalet\nRodolo en una melodia\no la cerco\nsurant en somnis\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 23:06 7 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 0:34 6 a la llum del fanalet\nDoncs...això...que bon nadal!!!\nalgú s'haurà de quedar a treballar, no?\nSigueu felices i feliços!\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 16:20 11 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 9:55 8 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 10:16 5 a la llum del fanalet\n- De tenir...el que tinc...\nsón ganes de tu.\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 23:10 4 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 19:00 9 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 8:38 11 a la llum del fanalet\nensopega amb un ulls\nque no es deixen mirar,\nperò plens de poesia.\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 0:38 3 a la llum del fanalet\nQuan arriba l'empenta somrient\ni et poses a embastar emocions\ncosint punt d'arròs o filades llargues,\nun vestit poètic.\nFins i tot molt més enllà dels mots.\nGràcies Carme pel regal i gràcies a tots i totes...pel regal de compartir-lo!\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 20:51 7 a la llum del fanalet\nvol dir no trobar tanques.\nEls núvols riuen.\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 14:48 18 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 10:25 8 a la llum del fanalet\nA tocar de nit fosca,\ndemà surt el sol.\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 0:19 2 a la llum del fanalet\nComença a aclarir,\nperò avui potser no entrarà\nel sol pel la finestra.\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 9:02 18 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 8:35 5 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 9:09 3 a la llum del fanalet\nque ens troba la lluna\ni s'asseu, també, al pedrís.\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 20:29 30 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 14:56 8 a la llum del fanalet\nEs desfà el capvespre\namb llum de sal.\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 21:39 10 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 11:43 8 a la llum del fanalet\nuna abraçada...Jordi Solé Tura.\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 14:47 3 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 12:33 8 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 20:52 6 a la llum del fanalet\nDarrera la ferrada\nt'hi trobo sempre.\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 21:34 17 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 14:16 2 a la llum del fanalet\n...acabo d'arribar d'escoltar-lo, en directe, en un concert-trobada emocionant...\nQuin regalet que ens has fet...\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 0:20 6 a la llum del fanalet\nPer la Berta\nLlàstima de no haver tastat\nel plaer que et corresponia,\nel fugaç mos de les hores dolces.\ntot i ser distinta,\ndirectes a l'ànima.\nDesgavellava tanta força,\nGairebé sense ser-hi.\nPerò hi eres.\nI tenies, afortunada,\nquatre mans tendres i àvides\nA mi també m'hagués agradat\nbesar-te sense por.\nno en vaig saber.\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 8:19 10 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 8:05 7 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 0:42 28 a la llum del fanalet\nA Río, a Bogotá, i també a "casa nostra"...\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 23:44 4 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 21:09 11 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 13:35 20 a la llum del fanalet\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 23:48 5 a la llum del fanalet\nfugint del desgavell.\nAdesira tot es trenca.\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 0:28 12 a la llum del fanalet\nUna proposta de Relats Conjunts: Mundos paralelos\nLa mare era una artistassa amb “los papeles pintados”. Ella, que havia estat deixeble d’en Ràfols Casamada, ens demanava que l’acompanyéssim a la botiga de la Via Laietana a triar el que havia de ser el nou paisatge de pared. Nosaltres, poc estàvem per la feina, i ens entreteníem al vestíbul de l’aparador jugant, o fent-nos la guitza riallera dels menuts.\nQuan arribàvem a casa, venia el mesurar des del sostre al sòcol, comptabilitzar quàntes tires sortirien de cada rotlle, tallar-les a mida, preparar la cola d’empaperar (llefiscosa), posar a dormir arran de terra el paper per ben pringar-lo amb el pinzell (el passadís era estret i a casa érem colla i moguts), enfilar-se a l’escala (i l’au…va!, dóna’m, ajuda, aguanta…no estiris…i anar acaronant amb les mans ben netes perquè no quedessin ni butllofes ni plecs…).\nAquell dia,, ho recordo, quan va entrar el pare a l'habitacioneta, se li van obrir els ulls com a plats, i va preguntar-li:\n- Vols dir que no és una mica extremat?\nHo ha il.luminat un fanal blau a les 8:39 11 a la llum del fanalet\nAmb lletra petita fugint del desgavell. Adesira to...


«Pavelló Ramon Sitjà» - Diari de Girona\n«Pavelló Ramon Sitjà»\nEl pròxim dissabte 18 de juny el pavelló de Sant Josep adoptarà el nom del fundador del club i històric promotor del bàsquet gironí · Es farà un matinal de bàsquet oberta a tots els exjugadors\ngirona | marc verdaguer 08.06.2016 | 12:19\nRamon Sitjà al pavelló, amb una imatge d´un equip antic del Sant Josep · Marc Martí\nA la tardor del 1962, Ramon Sitjà portava ja un bon grapat d'anys bolcat en el món del bàsquet, entrenava el GEiEG, i es dedicava a impulsar un esport que havia conegut de la mà del seu amic Mateu Pell; i un dia, des de la finestra de casa seva al carrer del doctor Josep Ametller, va veure un grup de nois intentant encistellar una pilota en una galleda. Sitjà va sortir i els va dir que portaria una cistella perquè poguessin jugar millor. No només els la va portar sinó que, poc després, va convèncer el rector de la propera parròquia de Sant Josep, Mossèn Francesc Puig, perquè li deixés aplanar el terreny del costat de l'església i posar-hi un parell de cistelles. I allà, el novembre de 1962, es va jugar el primer partit de la història del Sant Josep, una victòria 10 a 8 contra el Banyoles que també va servir per introduir el minibàsquet a Girona, amb un equip entrenat per Sitjà i amb la majoria de nens del carrer Ametller i tres més del voltant. Eren Josep Maria Ribera, Manel Ribera, Joan Iborra, Quique Márquez, Ferran López, Francesc López, Antoni Masó, Berlanga, Alfons Muñoz (que anys més tard seria entrenador del primer equip del Girona de futbol) i Robert Mora que, a més de convertir-se en el gendre de Sitjà, faria una notable carrera com a jugador saltant directament de la pista de terra de Sant Josep a equips com el Pineda o el Granollers.\nI, com recalca fermament la gent que el coneix bé, la importància de la trajectòria de Ramon Sitjà no és només el seu paper com a pioner del bàsquet sinó "la seva increïble constància al llarg de tants i tants anys". La temporada passada, Sitjà encara feia de delegat d'un equip i, des de principis dels anys seixanta fins fa relativament poc, ha anat descobrint els secrets del bàsquet a generacions de gironins en el pavelló de la parròquia de Sant Josep, que va substituir aquella pista primer pista de terra. I ara, a iniciativa primer d'alguns dels primers jugadors que ell va entrenar a Sant Josep, es canviarà el nom del pavelló que, des del pròxim dissabte 18 de juny, s'anomenarà oficialment "Centre Parroquial Sant Josep - Pavelló Ramon Sitjà". Els promotors de la iniciativa es van posar en contacte amb l'actual rector de Sant Josep, mossèn Jordi Reixach, que coneixia bé la història de Ramon Sitjà perquè havia estat vicari de la mateixa parròquia fa vint anys, que ha vehiculat el canvi de nom amb el Bisbat de Girona, propietari del pavelló, després de comprovar que "no era una petició d'un grup concret d'amics sinó que té un notable consens social".\nI, com no podia ser d'una altra manera, Ramon Sitjà podrà gaudir de la celebració de la nova denominació del pavelló com més li agrada: veient bàsquet. Per al dissabte 18 de juny, els organitzadors han programat una matinal de bàsquet al pavelló, en què volen que "hi hagi jugadors de totes les generacions, tant és fins a quina categoria haguessin jugat, només cal que vinguin amb vambes i pantalons curts, que la samarreta ja els la donarem nosaltres". El programa començarà a les deu del matí amb un partit entre els actuals equips de l'escola del CEB Girona (el club que actualment fa servir el pavelló); a les onze serà el torn del partit de "veterans" amb jugadors de les primeres dècades; i a les dotze començarà el partit principal amb tots els exjugadors del Sant Josep que s'hi vulguin acostar dividits en dos equips: "Amics de Jordi Puig", que va ser capità del primer grup que sorgit del Sant Josep va jugar un Campionat d'Espanya; i "Amics de Martí Serra", que continua vinculat a l'actual CEB Girona i que la temporada passada va tenir Ramon Sitjà com a delegat en l'equip que entrenava.\n"Però aquell dia tothom serà amic de Jordi Puig i Martí Serra, es tracta que vingui com més gent millor, tothom que en el seu moment passés pel Sant Josep o que, simplement, vulgui estar acompanyant en Ramon". Entre el tercer i el darrer quart d'aquest partit el joc s'aturarà per fer l'acte oficial de canvi de nom del pavelló. Es descobriran dues plaques, la primera a la porta principal del costat de l'església de Sant Josep i l'altre a la porta del carrer Antic Roca (accés als vestidors), amb una filera de joves jugadors de l'escola unint una porta amb l'altra. Serà el moment dels parlaments institucionals, a més d'escoltar unes paraules de Ramon Sitjà, que el passat mes de desembre va fer 92 anys, i d'un nou reconeixement a la figura d'una persona clau en el bàsquet de Girona. Aquell mateix dissabte i en un local annex al pavelló, es podrà veure per primer cop una exposició de fotografies de la història del Sant Josep, que ha preparat Quim Tor.


5.6. Gràcia | Nomenclàtor clàssic Barcelona\nEl nom del topònim Betània ve de l’hebreu B’thanía,que etimològicament significa “casa del pobre”. És una vila ubicada a la falda oriental del Mont de les Oliveres, a uns 2,5 km a l’est de Jerusalem, al camí cap a Jericó. Allà hi vivien Llàtzer, Marta i Maria, a qui Jesús visita en diverses ocasions (Mateu. 21: 17; Marc. 11:1, 11, 12; Lluc. 10:38; Joan. 11:1), i Simó leprós, a la casa on Maria va consagrar Jesús (Mateu. 26: 6-13; Marc. 14:3).\nCronològicament és una població important perquè la seva transcendència es contextualitza sota la dominació romana a Judea, durant el govern de l’emperador August.\nCartago va ser una colònia fenícia fins al 146 aC, any en què fou destruïda per Roma, i després va ser una ciutat romana important sota la seva dominació i influència. És una petita península compresa entre el golf i el llac de Tunísia.\nCartago es va enfrontar a la República romana per l’hegemonia de la Mediterrània Occidental, sent derrotada el 149 a.C en la Tercera Guerra Púnica, fet que va comportar la desaparició de l’estat cartaginès, la destrucció de l’estat de Cartago i l’esclavatge dels seus supervivents. Els romans, a causa de les seves bones condicions naturals, van establir Cartago com a ciutat marítima. Juli Cèsar la va reedificar com a colònia romana l’any 46 a.C amb el nom de Colonia Iulia Concordia Carthago. En la seva esplendor durant el domini de Roma, la ciutat va arribar a tenir una població de més de 400.000 habitants, convertint-se en la segona ciutat més important de l’Imperi. Entre els seus grans edificis destacaven el circ, el teatre, l’amfiteatre, l’aqüeducte i les termes d’Antoní (imatge de la dreta), que eren les més importants després de les de Roma. Les ruïnes de Cartago van ser declarades Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO el 1979.\nPubli Corneli Escipió, Publius Cornelius Scipio, conegut com l’Africà Major, va ser un militar i magistrat romà durant la Segona Guerra Púnica i un home d’estat de la República romana. Als 24 anys va ser escollit per ser el cap general de l’exèrcit. Quan va arribar a Hispània, va trobar que tota la península al sud de l’Ebre estava controlada pels cartaginesos, tot i que hi havia una certa descoordinació entre els tres generals d’aquests. El 209 a.C Mandoni i Indíbil, dos caps fidels als cartaginesos, es van passar als romans i el 207 a.C Escipió es va apoderar de quasi tota Hispània i va decidir passar a Àfrica. Pel que més se’l coneix és per haver derrotat el general cartaginès Anníbal a l’Àfrica (Zama, 202 a.C), fet pel qual va guanyar el cognom d’Africà. Probablement va ser l’home d’estat romà més destacat abans de Juli Cèsar.\nHomer, en grec Ὅμηρος, és l’autor de les obres literàries més antigues conegudes a Europa: els poemes èpics de tradició oral Ilíada i Odissea. També se li atribueixen obres menors que són conegudes com els Himnes menors. Les dades que coneixem de l’autor són les que es poden extreure dels seus propis poemes, per exemple, que procedeix de la Jònia, probablement de l’illa de Quíos.\nHomer era considerat pels mateixos grecs com l’educador de Grècia, i la seva influència no solament es va deixar sentir al llarg de tota l’antiguitat clàssica, sinó que també s’ha perllongat a l’edat moderna. La Ilíada és l’obra més antiga que es conserva de la literatura grega, però ja s’hi troba, junt amb l’Odissea, part del pensament grec posterior, un primerenc humanisme. Ja presenten la idea de comprendre el món en termes humans i la idea que el sofriment és el destí de l’home i que aquest l’ha d’acceptar. Està centrada en els herois més que en els déus, ja que són dos poemes èpics.\nAelia Gal·la Placídia, va ser una princesa romana, filla de l’emperador Teodosi I i de la seva segona esposa Gal·la. Va néixer vers l’any 389. El 408 va ser acusada a Roma de participar en la mort de Serena. El 410, va ser presa com a hostatge dels visigots, tot i que va ser tractada respectuosament. L’emperador Constanci III va demanar el seu alliberament, però el gener del 414 Gal·la Placídia es va casar amb Ataülf i plegats van arribar a Barcelona. Aquests van tenir un fill, Teodosi, que va morir al cap\nd’uns mesos. Quan Ataülf va morir, la van fer casar contra la seva voluntat amb Constanci, amb qui va tenir una filla, Justa Grata Honòria, i un fill, el futur Valentinià III.\nQuan van declarar Constanci III August, Placídia va rebre el títol d’Augusta i el jove Valentinià va rebre el títol de Nobilissimus. Quan Constanci III va morir, el poder va quedar en mans de Placídia, ja que Valentià era massa jove. Va morir el 450 a Roma, de mort natural. Durant la seva vida va fer construir dues basíliques a Ravenna: la de Sant Joan Baptista i la de la Santa Creu.\nEn la mitologia romana, Minerva era la deessa de la saviesa i de les arts. Va formar juntament amb Júpiter i Juno l’anomenada tríada capitolina, que tenia el seu temple al cim del Capitoli. Va ser identificada en la mitologia grega amb Atena. Com a deessa de l’activitat intel·lectual el seu culte es va relacionar amb el món de l’ensenyament. La seva festa era la Quinquàtria, la qual se celebrava el cinquè dia després de l’idus de març. Aquell dia les escoles romanien tancades i els mestres rebien el sou de tot l’any.\nEra considerada una deessa verge. Ovidi li deia «la deessa dels mil treballs», perquè se la venerava per moltes funcions; era la deessa de la música, la poesia, la medicina, la tècnica del teixit i l’art. Sovint apareix representada amb una òliba, símbol de connexió amb la saviesa i la nocturnitat. A partir de la seva identificació amb Atena, se la representa amb casc i llança.\nCARRER DE NEPTÚ\nEn el barri de Sants-Montjuïc hi ha una plaça anomenada (vid. Sants-Montjuïc).\nEls romans va ser una civilització que va sorgir de la ciutat-estat de Roma, a partir del segle VIII aC. Inicialment van passar per una monarquia, que va esdevenir república i finalment un gran imperi que va acabar controlant la major part del Mediterrani i de l’Europa Occidental. La caiguda de l’Imperi Romà succeeix el 476.\nLa civilització romana, juntament amb la grega, formen l’Antiguitat clàssica europea, la qual ha tingut una influència cabdal en la civilització occidental: en art, literatura, lleis, lingüística… Els romans van adaptar la mitologia grega, però als déus i a les deesses els nombraven d’un altre manera. Els déus més antics formaven la Tríada Capitolina: Júpiter, Juno i Minerva.\nLa societat romana es basava en la desigualtat, trobem els lliures i els esclaus. Hi havia cinc classes socials, entre les que hi havia molta tensió: els patricis, els plebeus, els esclaus, els clients i els lliberts.\nEl seu nom (tria nomina) estava format pel praenomen, un nom que utilitzaven molt poc, el nomen, que seria l’equivalent al nostre nom i el cognomen, un sobrenom que se li posava a una família per un tret físic.\nLuci Anneu Sèneca, conegut com Sèneca el jove, va ser un filòsof romà, polític, dramaturg i humorista. Va néixer a Corduba (l’actual Còrdova) i era el segon fill d’un ric retòric conegut com Sèneca el vell. Va ser l’oncle del poeta Lucà. Era un nen malaltís que va estudiar a Roma, on va aprendre retòrica i filosofia estoica. Degut a la seva malaltia va haver de romandre a Egipte del 25 al 31 per ser curat.\nQuan va tornar a Roma, va exercir d’advocat amb èxit. Cap al 37 per poc mor, degut als problemes amb l’emperador Calígula. L’any 41 és desterrat a Còrsega, acusat d’adulteri. L’any 49 la nova dona de Claudi, Agripina, el va cridar per educar el seu fill Luci Domici Aenobarb a Roma, el qual esdevindrà emperador amb el nom de Neró. Quan Claudi va morir el 54, el va succeir Neró. Quinquennium Neronis, va governar sàviament sota la influència de Sèneca, tot i que aviat perd la influència i el seu regnat es torna tirànic. L’any 62 Sèneca es va retirar per poder dedicar-se a estudiar i escriure. El 65 va ser acusat d’implicar-se en un complot per matar l’emperador, la Conspiració de Pisó, i l’emperador li va ordenar suïcidar-se.\nLa major part de les seves obres són filosòfiques, però també va escriure tragèdies i una sàtira, Apocolocintosi.\nSiracusa (Συρακοῦσαι) és una ciutat situada a l’est de l’illa de Sicília. Va ser la ciutat grega més important de Sicília i la segona colònia que aquests van establir a l’illa després de Naxos.\nEra el primer aliat de Cartago, però després de les derrotes el 263 aC va fer aliança amb Roma. A la batalla de les Àgates, el 241 aC, els cartaginesos van ser derrotats i els romans van establir la superioritat naval al Mediterrani Occidental. Cartago va buscar la pau i Roma va reconèixer Hieró II com a rei de la ciutat, amb les dependències de diferents zones mentre que la resta de l’illa es convertia en Província romana de Sicília. Es va fer una legislació, Lex Hieronica, que es va estendre per tota Sicília i va ser reconeguda pels romans. El 215 aC mor Hieró II i els seus successors es van declarar favorables a Cartago.\nA la segona guerra púnica, el 212 aC els romans van ocupar la ciutat i la van saquejar, excepte les riqueses que els interessava. Siracusa va ser incorporada a la Província romana de Sicília. Ciceró l’esmenta com “la més gran de les ciutats gregues i la més bella de totes les ciutats”.\nEn la mitologia romana, Venus és la deessa associada amb l’amor, la bellesa i la fertilitat. En la mitologia grega és Afrodita. Va sorgir de l’escuma del mar en caure-hi els genitals mutilats d’Urà. Es va casar amb Vulcà, déu del foc, que no era físicament atractiu, sinó que ella estimava Mart, déu de la guerra, i de les seves relacions va néixer Cupido, un nen alat amb un arc i fletxes.\nVenus implica qualitats relacionades amb la sexualitat, l’amor, la bellesa, l’encant, l’atractiu i la seducció femenines. La paraula venus en llatí significa “desig sexual”. Diferents emperadors li van construir temples, com l’emperador Adrià al fòrum romà o Pompeu que va construir el Venus Victrix.


BCN – idea.cat\nData de l'entrada 12 agost 2014\nEtiquetes Barcelona, BCN, foto, fotografia\nAvui he vist... Mirades al món Street art\nUn passeig ple d’Street Art\nData de l'entrada 29 maig 2013\n4 comentaris a Un passeig ple d’Street Art\nEl títol del post ho diu tot, ens els meus passejos matutins he anat fent fotos amb el mòbil a algunes mostres d’street art que trobo per Barcelona, cada cop és més difícil trobar-ne i sobretot trobar-ne de qualitat.\nAqui us deixo uns quants instants de emocionants descobriments per la ciutat.\nEtiquetes "art de carrer", "street art", art, Barcelona, BCN, foto, fotografia, novetat, urban\nData de l'entrada 1 març 2013\n3 comentaris a Passejada Barcelonesa\nEtiquetes Barcelona, BCN, botiga\nA Punto ,Ganchillejant !!!\nData de l'entrada 13 desembre 2012\n1 comentari a A Punto ,Ganchillejant !!!\nUn altre trobada amb les noies de A Punto a la Taverneta, molt de xerrar i poca feina, tot hi que les noies sempre venen preparadíssimes, fins hi tot porten un metro!!!\nA la taula tampoc poc faltar el Te amb canyella , la estrella de la tarde com sempre.\nEtiquetes Barcelona, BCN, crochet, lana, llana, urban, yarn\nData de l'entrada 12 desembre 2012\n3 comentaris a Street Art BCN\nAra fa molt temps que tinc la meva afició a col·leccionar graffitis una mica oblidada, també s’ha de dir que el volum de graffitis i street art en general a Barcelona ,ha baixat considerablement a rel de la nova ordenança que els prohibeix explícitament.\nAquí us deixo unes fotos de les meves últimes troballes.\nEtiquetes "art de carrer", "street art", Barcelona, BCN, foto, fotografia, urban


El Levante s'enfrontarà a l'Atlético en la final de la Supercopa d'España femenina - FFCV\nEl Levante s’enfrontarà a l’Atlético en la final de la Supercopa d’España femenina\nFriday, 15 January 2021 / Published in Notícies, Notícies FFCV, Notícies Valenta, Portada VAL\nLa final de la Supercopa d’España femenina es jugarà dissabte que ve a Almeria i enfrontarà al Levante UD i a l’Atlético de Madrid. Oportunitat d’or per a les granotes de continuar engrossint el seu palmarés.\nDesprés d’imposar-se per 3-1 al Logroño en la primera semifinal del torneig, el Levante UD va saber passat dimecres el seu rival en la gran final del dissabte.\nL’Atlético de Madrid va aconseguir el bitllet en superar en els penals al FC Barcelona en un encontre tremendament igualat que va haver de decidir-se des dels onze metres després d’acabar el partit i la pròrroga amb empat a un.\nLes blanc-i-rojes, actuals subcampiones de Lliga i una de les plantilles més dominants dels últims anys, encara no saben el que és guanyar una Supercopa. Per contra, les valencianes tenen en les seues vitrines els títols aconseguits en 1997 i 2000.\nL’Estadi Municipal dels Jocs Mediterranis d’Almería serà l’escenari on, a partir de les 20:45 hores del pròxim dissabte, Levante i Atlético de Madrid lluiten pel títol de 2021.\nEls penals deixen a la Selecció Valenciana sub19 com sisena classificada a Cadis


Guió: Maren Ade\nIntèrprets: Peter Simonischek, Sandra Hüller, Lucy Russell, Trystan Pütter, Thomas Loibl, Hadewych Minis, Vlad Ivanov, Ingrid Bisu, John Keogh, Ingo Wimmer, Cosmin Padureanu, Anna Maria Bergold, Radu Banzaru, Alexandru Papadopol, Sava Lolov, Jürg Löw, Miriam Rizea, Michael Wittenborn.\nIdioma: alemany sub. castellà\nProjeccions a Cineápolis El Teler (Pintor Segrelles, 1 - Ontinyent)\ndimecres 15 de març de 2017 a les 18 h i 21:30 h\ndijous 16 de març de 2017 a les 18 h i 21:30 h\ndivendres 17 de març de 2017 a les 18 h i 21:30 h\ndissabte 18 de març de 2017 a les 18 h i 21:30 h\ndiumenge 19 de març de 2017 a les 18 h i 21:30 h\ndilluns 20 de març de 2017 a les 18 h i 21:30 h\ndimarts 21 de març de 2017 a les 18 h i 21:30 h\nles sessions de les 18 h en versió doblada i les de les 21:30 h en vose\nNominada i guardonada al principal Festivals. Premis del Cine Europeu a Millor Pel·lícula, Director, Guió, Actor i Actriu.\nEres feliç? Aquesta és la pregunta clau que el protagonista d’aquesta comèdia agredolça alemanya li fa a la seua filla, una triomfadora amb èxit econòmic i reconeixement social.\nQue els diners no fan la felicitat no és cap novetat argumental al cinema, però si ho és la forma en que la cineasta Maren Ade ha escollit per a demostrar-ho, com la directora declara. «L’humor, molt sovint, és la millor eina per a transcendir la realitat. Davant de la incapacitat de comunicar-se amb la seua filla, Winfried troba una solució creant un personatge» lliurat de la relació paterna-filial, Toni Erdman podrà iniciar una relació amb la seua filla diferent, una relació que li permetrà comunicar-se, arribar-hi millor i, alhora, fer-la prendre consciència de la insostenible/inadequada/inversemblant situació que està vivint.\nUn altre aspecte que ens mostra el film és que el masclisme, d’una manera o una altra continua dominant les relacions socials, independentment de l’estrat social en que aquestes es produeixen. Respecte a açò últim Ade declara«tot açò de la igualtat dels sexes tendeix a treure’m de polleguera per la importància que se li concedeix...simplement he volgut mostrar les coses tal com són, i el sexisme és part integra del món en que vivim»\nDivertida, intel·ligent i original, Toni Erdmann aconsegueix fer-nos riure, pensar i emocionar-nos, i eixa és la clau del seu èxit de crítica i públic. Le Nosferat.\nMés informació: http://www.filmaffinity.com/es/film979452.html


Revista 109 | Barcelona Metròpolis | Ajuntament de Barcelona\nN109 - oct. 18\nLa ciutat és un organisme viu, el lloc on neixen les noves realitats. Quin urbanisme, quina governança requereix la ciutat global per atendre les necessitats canviants dels seus habitants? És hora de repensar tant el construir com l’habitar: des del disseny de l’espai físic fins a l’arquitectura social i política que ha de modular la convivència.\nCiutat obertaObrir la ciutat, repensar la ciutat\nEl canvi d’època que vivim altera molts dels valors, dels esquemes conceptuals i dels equilibris amb què es va bastir l’Europa de la postguerra. La Biennal “Ciutat...\nCiutat obertaUrbanismes flexibles\nGran part del disseny urbanístic que s’aplica arreu del món segueix els principis del model tecnocràtic de la Carta d’Atenes. És un model homogeni, de talla única,...\nCiutat obertaUna ciutat sinuosa, oberta, modesta\nEls dictàmens que la cité ha “fracassat” a l’hora d’obrir-se tenen dues cares: en una es veu la ira i el prejudici populista, però a l’altra pot aparèixer el...\nCiutat obertaConstruir harmonies: cap a un arquitecte coral\nTot i que la gent sap el que necessita i el que vol, l’arquitectura s’ha allunyat cada cop més de la possibilitat de contribuir de manera substancial a les comunitats...\nCiutat obertaOn són els blancs?\nPer primer cop des de fa molts anys, als Estats Units es parla de feixisme per referir-se a la reviscolada retòrica del supremacisme blanc i a l’amenaça que suposa...\nCiutat obertaHi ha una ciutat de les dones?\nEn la perspectiva del feminisme, la ciutat ha de respondre a la necessitat humana d’habitar i no d’acumular riquesa; ha de permetre a les persones viure on han nascut...\nCiutat obertaCompromís i acció col·lectiva\nLa transformació política emancipadora no solament requereix eines polítiques i legals, com ara institucions democràtiques consolidades, o certes condicions materials...\nCiutat obertaLa ciutat (global) no fa per a mi\nLes grans urbs globals encarnen l’esperit de la nostra època, mentre que les ciutats petites i mitjanes desindustrialitzades desconfien del futur i tenen nostàlgia d’...\nCiutat obertaCiutats refugi: una alternativa?\nIgual que s’accepten les fronteres com a realitat inevitable, cada vegada sembla més difícil pensar una política migratòria que no passi per la defensa a ultrança de...\nCiutat obertaQuanta democràcia urbana aguanta el capitalisme global?\nTres dècades de neoliberalisme desregulador pel costat salvatge del mercat han obturat i desfigurat les possibilitats democràtiques urbanes i han desacoblat la ciutat...\nCiutat obertaSobre ‘ligatios’ i ‘obligatios’: els vincles en la ciutat oberta\nL’espai que habitem, l’ambient que ens envolta, condiciona la nostra conducta i, tot plegat, el nostre caràcter, l’ethos. D’això va l’ètica. No va només d’...\nBarcelona Metròpolis enceta una nova etapa. Estrenem nou format, nou disseny i un nou espai digital. La nova Barcelona Metròpolis pretén ser una...\nAquells qui la coneixen de prop diuen que veure-la crear és, en si mateix, una obra d’art. El seu estudi és l’escenari de les mil batalles creatives, on la pintura...\nAl cap de vint anys de la seva mort, l’obra de la poeta i narradora “tres voltes rebel”, segons les seves pròpies paraules, coneix una vitalitat renovada en l’aire...\nHi ha una infinitat de fronteres a Barcelona. Les socials, que separen maneres i possibilitats de vida (el concepte upper Diagonal, el Paral·lel i la Rambla...\nBatalles guanyades i per guanyar\nVivim temps convulsos i la cultura no queda exempta de les turbulències provocades pel canvi d’època en què ens trobem.\nLa Unió Europea ha proposat una nova directiva sobre drets d’autor per harmonitzar diversos aspectes del mercat digital europeu.\nFins fa ben poc era injustament desconeguda i potser hi havia tingut molt a veure la poesia.\nDesconstruint la música\nLa música és com l’aigua que s’escola entre les mans: quina és la naturalesa d’aquesta matèria efímera, considerada el llenguatge més abstracte i universal?\nGala era l’esposa i musa de Salvador Dalí i la seva secretària i marxant. Lee Miller va ser una bellíssima model de fotografia de moda, col·laboradora de Man Ray i...\nFins al 5 de gener es pot visitar al CaixaForum l’exposició Una certa foscor, una mostra d’obres d’art i documents.\nEscriure sobre Barcelona és una manera de recuperar-la. Aquesta forma de resistència ha inspirat molta literatura, ja siguin recopilacions d’històries orals, memòries...\nLa novel·la més ambiciosa de Rojals\nMarta Rojals s’ha proposat fer el que podríem qualificar d’una “gran novel·la catalana”.\nFerro forjat, ceràmiques, fusta, vitralls, paviments, escuts, rellotges, campanes... L’historiador de l’art Francesc Fontbona ha editat el llibre Les arts...\n“Si se suprimís l’hospital, canviaria l’ànima de Barcelona”. La primera vegada que vaig llegir aquestes paraules, escrites pel doctor Josep Cornudella en al·lusió a l...


Laukataguse Holiday Center Rapla Estònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLau, Rapla, Rapla, Estònia, 79008 - Veure al mapa\nMés informació sobre Laukataguse Holiday Center\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Rapla, Laukataguse Holiday Center és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Laukataguse Holiday Center, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com instal.lacions de barbacoa, lloguer de bicicletes, àrea de fumadors, àrea de TV/saló compartit, cuina compartida.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent sauna, esquí, pesca, equitació, jardí. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Laukataguse Holiday Center la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Rapla.\nDescompte a Laukataguse Holiday Center


Hartos de tantos vertidos fecales, los vecinos salen a la calle el viernes\nLos vecinos se manifestarán por los vertidos de Can Pere Antoni y Ciutat Jardí (Foto: María Jesús Almendáriz)\n17 de septiembre de 2018, 18:34\nLa Asociación Es Veïns Es Born des Molinar y la Federació de Veïnats de sa Ciutat de Palma han organizado para este viernes una manifestación para protestar por los continuos vertidos de aguas fecales en Can Pere Antoni y Ciutat Jardí. Según el presidente de ambas asociaciones, Miquel Obrador, la manifestación dará comienzo a las 17.00 horas en frente a la Gaviota de Ciutat Jardí.\nEstá previsto que los manifestantes lleguen a la plaza de Cort a las 18.30 horas, después de recorrer Portixol, Can Pere Antoni, Avenidas, Plaza de España y la calle Sant Miquel.\n"Queremos bañarnos en aguas no contaminadas"\nSolo el 50% de ocupación\nNeus Truyol, la diana de todas las críticas\nLeer más: Can Pere Antoni y Ciutat Jardí, cerradas 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, y etc, desde agosto


Maite Ibáñez i Xavi Calvo han entregat els diplomes a l'alumnat participant de la XXVI Campanya 'Per una ciutat en convivència', que porta per lema "València Capital Mundial del Disseny 2022", en l'Hemicicle\n• Alumnes de 48 centres educatius han rebut un diploma de mà de la regidora d'Educació\nLa regidora d'Educació de l'Ajuntament de València, Maite Ibáñez, i el Director General de València Capital Mundial del Disseny 2022, Xavi Calvo, han entregat en l'Hemicicle Municipal els diplomes a l'alumnat participant de la XXVI Campanya 'Per una ciutat en convivència', que esta edició ha girat entorn de la Capitalitat Mundial del Disseny. L'objectiu és fomentar la cultura del disseny entre la comunitat escolar i estimular l'expressió creativa de l'alumnat a través de la creació de cartells, que s'han exposat per tota la ciutat a través del mobiliari urbà. En la present edició han participat un total de 3.612 alumnes i 103 docents de 48 centres educatius de la ciutat.\nLa campanya ‘Per una Ciutat en Convivència’ és una iniciativa que té com a objectiu que l'alumnat reflexione sobre diferents temes i els plasmen en cartells que són exposats en els MUPIS. Este curs escolar, la regidoria d'Educació pretén sumar la mirada de la infància i la joventut al nomenament de la nostra ciutat com a Capital Mundial del Disseny per part de la World Design Organization.\nEn total, s'han realitzat 172 cartells. La campanya forma part de les accions que desenvolupa la regidoria d'Educació dins de la Xarxa de Ciutats Educadores. Entre els objectius es troba el de sensibilitzar a la ciutadania a partir de dibuixos elaborats per l'alumnat dels centres educatius, i potenciar una educació de valors humans i cívics en els diferents àmbits de la vida quotidiana. Enguany s'ha pretés que els alumnes i alumnes reflexionen sobre la importància que València es configure com a Capital Mundial del Disseny i s'acosten al món del disseny.\nLa regidora d'Educació, Maite Ibáñez, ha explicat que “estem molt satisfets que esta campanya haja servit per a sensibilitzar, visualitzar i fomentar la importància del disseny entre la comunitat educativa, contribuint a donar a conéixer entre ells la importància del disseny com a eina que afavorix i potència el desenvolupament i transformació de la ciutat”. Amb això, “hem incentivat que reflexionen sobre el disseny a través de les arts plàstiques, el resultat final de les quals és la realització de cartells que representen la importància del disseny per a la ciutat”. Els treballs seleccionats estan exposats per tota la ciutat, a través dels MUPIS.\nPer part seua, el Director General de València Capital Mundial del Disseny 2022, Xavi Calvo, ha afirmat que “a través de la Capitalitat Mundial pretenem que el disseny arribe a tota la ciutadania i a totes les edats i, en estet sentit, iniciatives com estes complixen l'objectiu”.\nFinalment, Ibáñez ha recordat que este curs s'ha oferit un nou taller a través dels Projectes Educatius, amb el qual estem “estimulant la creativitat artística, fomentant el coneixement sobre el disseny valencià i visibilitzant-lo, ja que és important involucrar als centres educatius en el full de ruta de la Capitalitat del Disseny, una excel·lent oportunitat per a acostar el disseny a l'alumnat i reivindicar la importància de l'educació artística”.\nDesprés d'acabar l'acte, ha començat l'itinerari amb el bus turístic, en el qual s'han recorregut els carrers i places de la ciutat “buscant” els cartells realitzats exposats en els MUPIS, que podran ser observats per tota la ciutadania fins al mes de juny.


El Pontífex ha rebut una fotografia del mort de les mans del seu progenitor durant la seva visita a Erbil, a l’Iraq\n07 de de març del 2021. 20:37\nEl papa Francesc s’ha reunit diumenge a Erbil, la capital del Kurdistan iraquià, amb el pare d’Alan Kurdi, el nen sirianokurd de tres anys que va morir ofegat quan intentava arribar en un bot a Turquia el 2015 escapant-se de la guerra.\nEl papa ha tingut una cita amb Abdullah Kurdi, pare del petit, que a l’aparèixer estès ofegat a una platja turca es va convertir en el símbol del drama dels refugiats després de la missa que va celebrar a Erbil a l’estadi Franso Hiriri durant la seva visita a l’Iraq. El papa es va entretenir una bona estona amb ell i va poder escoltar les paraules de dolor d’aquest pare que va perdre a més de l’Alan el seu altre fill de cinc anys i la seva dona, va informar el Vaticà.\nFrancesc s’ha mostrat partícip del seu sofriment, i Kurdi, que viu actualment a Erbil, es va mostrar molt agraït per les paraules del papa i la seva proximitat també a tots els migrants que busquen comprensió, pau i seguretat deixant el seu país arriscant la vida».\nUna foto tràgica\nEl pare d’Alan Kurdi va regalar al Pontífex un quadro amb la tràgica foto del nen ofegat a les costes del mar Egeu. La família Kurdi procedeix de Kobani, al nord de Síria, i s’estava escapant d’aquesta ciutat, assetjada durant mesos pel grup gihadista Estat Islàmic, en un intent d’arribar a Europa per després emigrar al Canadà.\nL’Alan, el seu germà i la seva mare es trobaven entre els dotze sirians que van morir ofegats després de partir de la ciutat turística turca de Bodrum.


Vuit alumnes d’Aula Actual becats per de la Fundació Agbar – Fundació CONFAVC\nAmb paraules emotives del president de la Fundació CONFAVC, Jordi Giró, apel·lant a la lluita per la igualtat d’oportunitats en àmbits tant puntals com l’educació i la sanitat, ahir es va fer la cerimònia d’atorgament de les beques ” Joves Talents” per estudis universitaris que van rebre vuit estudiants de centres involucrats al projecte veïnal Aula Actual.\nLes beques “Joves Talents” sorgeixen de la col·laboració entre la Fundació Agbar i la Fundació CONFAVC i consten del pagament íntegre de la matrícula i fins a 1.500 euros en concepte de despeses personals associades. Per poder accedir a una beca, l’equip d‘Aula Actual i laFundació Agbar van analitzar l’expedient acadèmic dels i les candidates que procedeixen dels centres que participen al programa veïnalAula Actual. També s’analitza especialment la situació socioeconòmica – es prioritzen llars amb risc d’exclusió docial- i la motivació personal a través de la sol·licitud d’informació pertinent i la realització d’entrevistes en profunditat. Els estudis becats es podran cursar a la Universitat de Barcelona, la Universitat Autònoma de Barcelona, la Universitat Politècnica de Catalunya o la Universitat Pompeu Fabra.\nThis entry was tagged educació. Bookmark the permalink.\n← Primera reunió d’A-porta per a presentar el projecte al veïnat de Camp Clar\nOferta laboral per la Coordinació d’A-porta a Can Peguera →


▷ ⭐Definició de aixada⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de aixada\nDefinició de aixada\nara pots veure La definició i uns quants exemples de com utilitzar la paraula aixada, en aquesta web de correccions ortogràfiques pots descobrir com es pot usar en un context real aquest mot i fer servir un dels sinònims que et proposem de la llista completa que veuràs aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui moltíssim més fàcil comprendre què significa aixada.\nEina per a cavar la terra, que consisteix en una planxa de ferro, de forma comunament rectangular o trapezial, adaptada transversalment a un mànec de fusta d’uns cinc pams de llarg formant amb aquest un angle agut.\n¿Cóm es diu aixada en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice azadón en catalán?\nSi vols saber com s’escriu en espanyol aixada has de entendre que la seva traducció és azadón pots trobar en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar aixada\nl’aixada es fa servir per cavar la terra.


El Concurs de Castells de Tarragona, a TV3 i Catalunya Ràdio\nDiumenge, a les 19.15\nAquest diumenge, a les 19.15, TV3 emetrà un resum dels millors moments del Concurs de Castells de Tarragona. El programa "El suplement", de Catalunya Ràdio, amb Roger Escapa, hi connectarà a les 10 del matí en l'especial "Concurs de Castells". Catalunya Informació hi connectarà cada hora i en el moment dels castells més destacats.\n05/10/2018 - 15.35\nLes dotze millors colles del país es disputen la cita bianual del Concurs de Castells de Tarragona. És l'única vegada que els punts i les posicions determinen el resultat d'una actuació i totes les colles hi volen portar els seus màxims.\nEls Castellers de Vilafranca són els màxims defensors del títol, que guanyen interrompudament des del 2012, però la Colla Vella dels Xiquets de Valls arriben amb força, són els favorits per aquesta edició, en què podria haver-hi una sorpresa. La Colla Jove Xiquets de Tarragona i la colla Joves Xiquets de Valls són les altres dues colles que opten a una bona posició a la taula final i, qui sap, si també a aixecar el trofeu.\nLa diada a TV3\nEl resum de la diada, que començarà a les 19.15, el presentarà Toni Comas i Jordi Còdol tindrà els comentaris d'Aina Mallol, Quico Domènech i Joan Beumala. A plaça, el seguiment el farà Anna Vallhonesta i Àlex Alonso, que copsaran l'ambient i les opinions dels protagonistes.\nLa diada, també a Catalunya Ràdio i Catalunya Informació\n"El suplement", amb Roger Escapa, farà un programa especial "Concurs de castells" a partir de les 10.00 i fins que s'acabi el concurs, en directe des de la Tarraco Arena Plaça. Ernest Benach en faran els comentaris, i Josep Almirall i David Prats, del programa "3 rondes", de Catalunya Informació, seran els narradors del Concurs.\nCatalunya Informació hi connectarà cada mitja hora i en el moment dels castells més destacats.\nEl Concurs de Castells de Tarragona és una cita més que La Xarxa de Comunicació Local i Televisió de Catalunya coprodueixen aquesta temporada, en una suma d'esforços per donar més difusió als castells. Així, les grans cites del calendari casteller obtenen major visibilitat gràcies a aquest acord de fa quatre anys.


EL MEU ESPAI DE PSICOLOGIA: de gener 2013\nÉs una sensació fonamentada en l’entusiasme intens per alguna persona o alguna cosa.\nEn un interval d’intensitat de “res a tot” podríem valorar aquest concepte de la manera següent:\n• Indiferència: no ens genera cap mena de sensació. (RES)\n• Interès: ens motiva a tenir-ho en compte. (POC)\n• Apassionament: ens entusiasme i ens ocupa molt del nostre temps. (BASTANT)\n• Fanatisme: passió exagerada i amb desmesura per alguna persona o cosa. (EN QUANTITAT EXCESIVA)\nEl perfil del apassionat esdevé clar i és diferenciable dels que no es mostren en aquesta intensitat de sentiment:\nFàcilment s’emociona o mostra els seus sentiments en una situació desencadenant\nActua per voluntat pròpia i sense obligació per part de ningú per aconseguir el que vol fer o els seus objectius.\nEs concentra amb mes rapidesa i el seu rendiment és bo habitualment\nAprofita el màxim possible el temps que te per fer les coses ben fetes i amb eficàcia.\nPot costar-li treballar amb grup per la seva implicació amb el que fa (tendència a aïllar-se).\nSe’l ha d’animar a treballar mes en grup i a saber delegar feina als altres.\nEs pren les coses molt seriosament.\nÉs ambiciós, dominador i li agrada manar.\nBusca la perfecció, i és constant i ordenat.\nNo és dòcil i te una excessiva confiança en ell mateix.\nLi costa acceptar les idees dels altres i a ser tolerant amb les limitacions dels altres.\nCom podem veure, el ser apassionat comporta avantatges però també certs inconvenients.\nNi res es tant bo, ni tot és tan dolent.\nEl compositor Austríac Franz Peter Schubert deia:\n- “Quan totes les esperances del reconeixement o honor son llunyanes, quan la puresa de cor acaba amb el dolor de la nostra ment, quan tothom sembla caminar cegament; nomes aquí la passió s’entén".\nPublicat per Salvador Arxé Closa a 16:17 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: eficacia, indiferencia, interés, pasión\nPublicat per Salvador Arxé Closa a 16:49 Cap comentari:\nPublicat per Salvador Arxé Closa a 20:32 Cap comentari:\n¿Qué definición se esconde tras esa palabra?\nLa rapidez con la que hoy en día transcurren los acontecimientos, nos dificulta poder disfrutar de forma adecuada de los buenos momentos. Las situaciones vividas nos pasan por delante sin darnos cuenta y sin aprovecharlas como podríamos hacerlo. Algunas de ellas deberían satisfacernos pero no es así, ya que no tenemos paciencia.\nLa paciencia sería la capacidad de dedicar nuestra atención a lo que ocurre de un modo equilibrado, es decir, ni por exceso ni por defecto.\nPor exceso, entraríamos en el posible matiz de ser pasivos, sin impulso, excesivamente conformistas y desmotivados por intentar vivir las situaciones con pasión y emoción.\nPor defecto, nos catalogarían como impulsivos y superficiales, caracterizados por la prisa, la dispersión y la ausencia de criterio fiable ante la vida.\nPor ello la paciencia debería ser un compendio de características más definidas:\n• Tolerancia hacia nosotros mismos y los demás, pero no dejar de tener en cuenta nuestros derechos.\n• Saber esperar el momento adecuado para actuar, pero siempre haciendo algo que nos satisfaga.\n• Escuchar antes para decir después.\n• Valorar adecuadamente las opciones para elegir la mejor e intentar desarrollarla.\n• Buscar la mejor manera de hacer las cosas, sin posponerlas eternamente por autoengaño justificativo.\n• Ser paciente no debe ser el escudo del pasivo, sino la espada del justo.\n• Debe conducirnos al placer de lo “bien hecho” y no al malestar derivado de las prisas excesivas.\nYa lo dice el refrán: “La paciencia es la madre de la Ciencia”. Por algo será.\nPublicat per Salvador Arxé Closa a 20:30 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: paciencia


Igualada (Barcelona)Empresa: MEDITEMPUS ETTDescripción: Empresa del sector serveis i energia busca incorporar cambrers/es que tinguin experiència a Cafeteries. S’ofereix: Contracte directe per empresa. Salari molt competitiu. Possibilitat de...\nSant Feliu De Llobregat (Barcelona)Empresa: Aire Palau FalgueraDescripción: Necessitem un cambrer/a de sala per un restaurant gastronòmic Gestió del servei, mise an place, servei de sala, recollida i neteja, gestió de comandes…Requisitos: Degut a la...\nSabadell (Barcelona)Empresa: ANDANA 1 S.C.P.Descripción: Es necessita cambrer/a per treballar els caps de setmana i festius en una cafetería. Es requereix experiència i ganes de treballar. Imprescindible bon nivell de català i castellà.Contrato: A tiempo...


Com afecta la calor de l'estiu a la Bateria del teu Cotxe\nPublicat a 07/06/2021 11/06/2021 per admin\nCom afecta la calor a la Bateria del teu Cotxe\nLa bateria és un dels elements del cotxe més delicats i que més pateix amb la calor intensa. Les condicions climàtiques extremes són el pitjor enemic d’aquest component i la seva principal causa de deteriorament prematur, juntament amb les descàrregues elèctriques intensives .\nUna temperatura elevada provoca que l’àcid intern s’evapori i la bateria acabi seca. Aquest fenomen fa malbé la seva estructura interna reduint la seva vida útil. Una temperatura superior als 25 ºC accelera lentament l’envelliment de la bateria d’un cotxe. Per aquest motiu, és molt important realitzar un manteniment preventiu i tenir present tots els condicionants que deterioren la bateria d’un cotxe .\nCom protegeixo la bateria de la calor?\nNo es possible prendre gaire mesures davant la calor a un cotxe. Tot i això, hi ha una sèrie de bones pràctiques que et permetran millorar el rendiment de la bateria i reduir els efectes de la temperatura els dies més calorosos.\nRevisa de forma periòdica la bateria i el sistema elèctric del teu vehicle. Assegura’t que funcionen de forma correcta i intenta no fer descàrregues intensives activant diversos sistemes elèctrics del cotxe alhora amb el motor parat (aire condicionat, GPS, ràdio, llums internes, llums externes, sortida de corrent de l’encenedor…).\nRevisa els nivells d’àcid de la bateria per assegurar-te que cap de les cel·les està buida o amb poc líquid. No tots els models de bateria permeten aquesta comprovació, però si el teu model és de les que sí, comprova el seu nivell i acosta’t al teu taller Rodi més proper en cas d’estar baix.\nLa forma en què condueixes i tractes el teu cotxe també influeix en la vida de la bateria. És important que no et deixis els llums encesos quan el cotxe queda aparcat, sobretot durant els dies calorosos de l’any en què, amb el sol, és molt fàcil no adonar-se que els llums estan activats.\nSi detectes problemes a la bateria, et recomanem apropar-te sens falta al teu taller Rodi més proper. Pràctica sempre un adequat manteniment preventiu i no deixis que una avaria xafi els teus plans. T’ajudem?\nEntrada prèviaAnterior La ITV endureix la seva normativa i incrementa les sancions per irregularitats mecàniques\nEntrada següentSegüent El desgast dels pneumàtics a l’Estiu


activitats > 1-2018\n31/01/2018 - Parlem d'artSant CugatCicle de conferències Parlem d'art: “La ceràmica, un art menor? Els principals estils al llarg de l'edat moderna” a càrrec d'Alfons Romero, doctor en Biologia especialitzat en Toxicologia i Patologia, president de l'Associació Catalana de...\n30/01/2018 - Plantem la PauGironaPlantem la Pau (12a edició). Plantada d'una pomera al Jardí de la Pau d'Amics de la UNESCO de Girona i el GEiEG amb la participació d'alumnes de l'Escola Migdia de Girona (1). Conferència “Campanya per a l'abolició de les armes nuclears i...\n30/01/2018 - Claus per entendre el món actual. Converses històriquesBarcelonaCurs “Claus per entendre el món actual. Converses històriques”. Sessió 2: “Bèlgica i el genocidi del Congo” a càrrec de Rafael Mateos, doctor en Història contemporània per la UB. lloc: Seu d'Amics de la UNESCO de Barcelona Horari: de...\n29/01/2018 - Arqueologia i color. Una mirada cromàtica al passatBarcelonaCursÂ “Arqueologia i color. Una mirada cromàtica al passat”. Sessió 3Â a càrrec de Victòria Medina Fernando, doctora en Arquelogia per la UB. Lloc: Seu d'Amics de la UNESCO de Barcelona Horari: de 18.30 a 20.00 Inscripció...\n26/01/2018 - Sortida cultural a la Casa VicensSant CugatSortida cultural a la Casa Vicens, barri de Gràcia de Barcelona, obra d'Antoni Gaudí. Element de la Llista del Patrimomni Mundial de la UNESCO des del 2005. Inscripció prèvia abans del 12 de gener al c/e: unescovsc@gmail.com . Organitza:...\n26/01/2018 - Assemblea general de socisGironaAssemblea general de socis de l'associació Amics de la UNESCO de Girona. Projecció de: Plantem la Pau 2017 i “Una petita llarga història de col.laboracions UNESCOGI - ACEFIR” Lloc:Â Sala d'Actes de l'Hotel d'Entitats de Girona Hora: 2/4...\n25/01/2018 - Curs Història de la Literatura CatalanaBarcelonaCurs Història de la Literatura Catalana. Sessió 2Â a càrrec de Miquel-Lluís Muntané, escriptor, sociòleg i gestor cultural. Lloc: Seu d'Amics de la UNESCO de Barcelona Horari: de 18.30 A 20.00 Inscripció prèvia. Organitza: Amics de la...\n24/01/2018 - CinefòrumSant CugatCinefòrum. Projecció de la pel.lícula “Machines” Índia i Regne Unit (2016). VO en anglès i subtitulada en català. Lloc: Sala d'Actes de l'Arxiu Nacional de Catalunya Hora: 6 de la tarda Organitza: Amics de la UNESCO Valldoreix – St....\n23/01/2018 - Claus per entendre el món actual. Converses històriquesBarcelonaCurs “Claus per entendre el món actual. Converses històriques”. Sessió 1: “La partició de Líbia” a càrrec de Rafael Mateos, doctor en Història contemporània per la UB. lloc: Seu d'Amics de la UNESCO de Barcelona Horari: de 18.30 a...\n22/01/2018 - Arqueologia i color. Una mirada cromàtica al passatBarcelonaCursÂ “Arqueologia i color. Una mirada cromàtica al passat”. Sessió 2 a càrrec de Victòria Medina Fernando, doctora en Arquelogia per la UB. Lloc: Seu d'Amics de la UNESCO de Barcelona Horari: de 18.30 a 20.00 Inscripció...\nVeient del 1 al 10 (de 15 activitats)


Heinrich Schliemann - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\ncomerciant i arqueòleg\nJohann Ludwig Heinrich Julius Schliemann (Neubukow, Mecklenburg - Schwerin, 6 gener de 1822 - Nàpols, 26 de desembre de 1890) va ser un comerciant a Sant Petersburg i un pioner de l'arqueologia. Schliemann va ser el primer a emprendre una excavació a Hisarlik, Turquia, i allí finalment va trobar les restes de l'antiga Troia.\n(de) Johann Ludwig Heinrich Julius Schliemann\n(de) Johan Ludwig Heinrich Julius Schliemann\n6 gener 1822\n26 desembre 1890 (68 anys)\nUniversitat de París (1866–1868)\nSocietat Filològica Hel·lènica de Constantinoble (membre corresponent) (1870–)\nGennadius Library (en)\nAgamemnon Schliemann, Andromache Schliemann (en)\nVadim Andrusov (en) (net)\n(1885) Medalla d'or del RIBA\n2 La seva joventut\n3 Tot un empresari\n4 Troia, el seu tresor\nH. Schliemann va néixer en un poble situat al nord d'Alemanya, Mecklemburg, l'any 1822. De nen va ser molt imaginatiu i li agradaven moltíssim les llegendes de la zona d'Ankershagen, on va passar la seva joventut. El seu pare, pastor de l'església, li va regalar cap a l'any 1829 un llibre de Jerrers, la Història universal il·lustrada. A Schliemann les imatges d'aquest llibre el van encantar, i en especial les que mostraven Eneas fugint de Troia amb el seu pare Anquises i el seu fill Ascani (Iulus). En aquella època, ningú sabia on era Troia i això l'intrigava en gran manera, i creia que en algun lloc encara havien d'estar les restes de tan magnífica ciutat. Així doncs, quan només tenia set anys, va decidir que la seva meta en la vida era trobar aquella ciutat.\nImatge de jove\nVa passar el temps, i només amb catorze anys va deixar els estudis perquè la seva família passava per problemes econòmics i es va posar a treballar a una botiga com a aprenent. Es va dedicar a aquesta feina durant quasi cinc anys, i allà va conèixer un mariner que recitava uns versos en grec antic.\nQuan Schliemann va descobrir que el que recitava eren els versos de la Ilíada, la seva vida va donar un tomb i cap a l'any 1841 va viatjar fins a Hamburg per enrolar-se com a grumet i anar a conèixer món. Al cap de poc va haver de tornar, ja que el vaixell es va enfonsar, i no va poder complir els seus somnis. Es va haver d'instal·lar a Amsterdam, on va començar a treballar com a administratiu i es va dedicar, com a autodidacte, a estudiar llengües modernes.\nTenia tanta facilitat per a aprendre llengües que, amb només vint-i-un anys, a part de la seva llengua materna, l'alemany, ja coneixia l'anglès, l'holandès, el castellà, el francès, el portuguès, l'italià, i ho estava intentant amb el rus.\nEl fet de conèixer tants idiomes li va permetre ascendir en la seva feina i arribar, fins i tot, a fundar, anys més tard, cap al 1847, la seva pròpia empresa.\nTot un empresariModifica\nCom a empresari, va viatjar arreu del món i va tenir molts èxits, i durant la seva estada als Estats Units es va nacionalitzar com a nord-americà. El seu afany per a aprendre llengües va continuar, i va afegir a la seva llista el suec, el polonès, i finalment el grec modern i l'antic, és a dir, la llengua d'Homer, el llatí i l'àrab.\nCap a l'any 1864, tenint a les seves mans una gran fortuna, va abandonar els negocis i es va dedicar exclusivament als seus estudis i a realitzar el somni de la seva infantesa, trobar Troia. Per això va viatjar per tot el món durant uns dos anys, traient material per publicar el seu primer llibre, i cap a l'any 1868 va arribar a Ítaca després de visitar el Peloponès i la Tròade.\nTroia, el seu tresorModifica\nWilhelm Dörpfeld i Heinrich Schliemann en les ruïnes de Micenes\nMàscara d'Agamèmnon trobada per Schliemann\nEn aquella època ja havien sorgit alguns estudiosos com Charles McLaren i Eckenbrecher interessats per l'emplaçament de Troia. Alguns, fins i tot, creien que havia de ser a la població de Burnabashi, i d'altres que probablement les seves restes estarien ubicades en un turó que els turcs anomenaven Hisarlik i que significava 'palau'. Schliemann seguia al peu de la lletra les descripcions del terreny que Homer feia en la seva obra, la Ilíada, i coincidia amb l'emplaçament d'Hissarlik, de manera que es va decidir per buscar en aquesta zona.\nEl seu somni, el volia viure amb algú que pogués entendre la seva passió i, per això, es va casar amb una dona grega cap a l'any 1869, Sofia Engastromenos, i un any més tard va iniciar al seu costat les excavacions. Després d'anar excavant i trobant restes d'una ciutat darrera d'una altra, l'any 1873 Schliemann va identificar la Troia d'Homer en la penúltima i antepenúltima capa, justament quan estava a punt d'abandonar les excavacions. Va enviar els treballadors a casa i ell i la seva dona van desenterrar el que ells van anomenar com a tresor de Príam, joies d'or i marfil, objectes preciosos, etc. En aquesta gesta, va emprar els últims anys de la seva vida, compaginant Troia amb altres campanyes d'excavacions a Micenes (1874-1876), Orcomen (1880) i Tirint (1884-1885).\nSchliemann va morir als seixanta-vuit anys durant unes vacances a Nàpols. Es va posar malalt de cop durant el Nadal de l'any 1890 mentre feia un passeig, i l'endemà va morir al costat de la seva esposa i dels seus dos fills, Andròmaca i Agamèmnon, que portaven els noms de grans personatges de la Ilíada.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Heinrich Schliemann\nLos grandes descubrimientos de la arqueología, vol. 4, Ed. Planeta Agostini.\nIrving Stone, Mi tesoro griego.\n↑ 1,0 1,1 Ceram, C. W.. El mundo de la arqueología (en castellà). 2. ed. Barcelona: Ediciones Destino, 1973, p. 51. ISBN 84-233-0819-7.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Heinrich_Schliemann&oldid=28013530»\nDarrera modificació: 13 ago 2021 a les 13:05\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 13 ago 2021 a les 13:05.


ANÒLIA 2014: Germà Negre | Ràdio Igualada\nEls Germà negre, estan formats per 5 components amb una formació que fa recordar a un grup de folk tradicional, versionen cançons populars fusionant-les amb l’Ska o el reagge. Són un grup que tenen un bon directe, fan festa i el contacte amb el públic és molt bo.\nDesprés de la seva actuació, al mateixa nit, els seguiran “Txarango”.


Escacs i escacs: Lyudmila Rudenko\nSabeu qui va ser Lyudmila Rudenko? Lyudmila Rudenko va ser la segona campiona del món d'escacs.\nLa primera campiona del món va ser Vera Menchik, indiscutible millor jugadora d'escacs a la dècada dels anys 30 del segle XX. El 22 de novembre de 2009 vaig fer un article en aquest blog sobre ella, podeu consultar-lo des d'aquest enllaç.\nLyudmila Vladímirovna Rudenko (Lubny, Imperi Rus; 27 de juliol de 1904 - Leningrad, Unió Soviètica; 28 de febrer de 1986) va ser una economista-planificadora i escaquista soviètica i la segona dona a la història dels escacs a ser campiona del món (1950-1953).\nNascuda a Lubny, una ciutat d'Ucraïna que en aquell moment formava part de l'Imperi rus, va començar a jugar als escacs als 10 anys, va ser el seu pare qui la va ensenyar. Després d'obtenir el títol d'economia, Lyudmila l’any 1925 es va mudar a Moscou per a treballar a un comitè de planificació econòmica de la Unió Soviètica, i va ser en aquest moment quan va començar a participar en campionats d'escacs, més per mantenir viva la seva afició que amb afany competitiu, no obstant això, va aconseguir guanyar el campionat femení de Moscou.\nAmb 25 anys, el 1929, Lyudmila Rudenko es va mudar a Leningrad, on va continuar amb el seu treball com a planificadora econòmica pel govern soviètic. Allí va contreure matrimoni amb el científic i pioner cibernètic Lev Davidovich Goldstein i va donar a llum, l’any 1931, a un nen al que van posar el nom de Vladimir. En Leningrad va començar a entrenar amb el mestre d'escacs Piotr Romanovsky i va guanyar el campionat femení en tres ocasions.\nSi heu llegit l'enllaç sobre Vera Menchik, sabreu que l'any 1944 la primera campiona mundial d'escacs va morir tràgicament i va deixar el títol vacant. La Federació Internacional d'Escacs, coneguda com a FIDE, va organitzar llavors un torneig a Moscou per determinar una nova campiona a l'hivern de 1949-1950.\nLyudmila Rudenko, que va competir amb 16 jugadores de 12 països, es va proclamar vencedora del campionat amb un balanç final de 9 victòries, 5 empats i una derrota, obtenint el títol de Mestre Internacional (IM). El domini de l'antiga Unió Soviètica era tan aclaparador que les quatre primeres classificades van ser russes: Rudenko, Rubtsova, Borisenko, Bykova.\nL’any 1952 Rudenko es va proclamar campiona femenina de l’URSS, però a l’any següent (1953) va perdre el títol de campiona del món a mans de la seva compatriota Elizaveta Bykova en un matx amb un balanç de 5 victòries, 2 empats i 7 derrotes.\nLyudmila Rudenko va morir el 4 de març de 1986, als 81 anys, però el significat dels seus èxits, la qualitat del seu joc i, sobretot, la seva personalitat arrasadora van contribuir al fet que el seu record es mantingui viu en ingressar, el 2015, al Saló de la Fama dels Escacs Mundials.\nLa veritat és que fins fa poc no sabia qui era Lyudmila Rudenko, però a finals del passat mes de juliol em vaig trobar amb aquesta notícia:\n-Google ha creat un Doodle per honrar el que hagués estat l'aniversari 114 d'aquesta gran jugadora d'escacs. La Sra. Rudenko va impressionar el món amb la seva destresa en els escacs que li va donar grans èxits, encara que va ser un acte heroic el que per a ella va significar el major reeiximent de la seva vida.\nGoogle afirma que el disseny en honor de la escaquista "reflecteix la determinació de Rudenko al món".-\nPerò del què ella estava més orgullosa era d'un fet heroic del qual va ser la protagonista. Durant la Segona Guerra Mundial, en l'episodi conegut com el Setge de Leningrad, un dels més cruents amb més d'un milió de morts al llarg de 900 dies de setge de la ciutat entre 1941 i 1944, Lyudmila va organitzar l'evacuació dels fills dels treballadors de les fàbriques, una gesta que va considerar sempre com l'èxit més important i transcendent de la seva vida.\nAquest fet heroic d'aquesta destacada jugadora d'escacs, m'ha fet recordar un llibre que va escriure a l'any 1980 la reputada escriptora catalana Montserrat Roig.\nVaig tenir coneixement d'aquests terribles fets (possiblement els més terribles de la Segona Guerra Mundial) llegint aquest llibre. Sempre m'ha sorprès i empipat el poc coneixement que hi ha al món occidental d'un fet tan terrible i transcendental d'aquella guerra, suposo que la “guerra freda” té molt a veure.\nSi voleu tenir un petit aproximament del que va passar ho podeu trobar en aquest enllaç.\nUns anys després, l’any 1985, la Montserrat Roig va publicar un llibre: L'agulla daurada, un llibre sobre la seva estada a terres russes durant els dos mesos que va passar l'any 1980. En aquest llibre la Montserrat Roig relata les seves impressions de la Rússia d'aquells temps, al pròleg ja avisa: “aquest llibre no agradarà ni als prosoviètics, ni tampoc als antisoviètics.\nNo obstant això aquest llibre va ser “Premi de Literatura Catalana de la Generalitat de Catalunya 1986”.\nPublicat per Roger Salvo a 19:53\nHola Roger:He llegit aquest article al mati,però abans he volgut llegir els enllaços que han estat apasionants.Estic molt d'acord en que hi han comentaris tan misògins(Albert Berger i el seu club masculi Vera Menchik,per exemple) que afortunadament per a ell encara no existia Facebook,perque hauria estat ple de comentaris demolidorsM'ha encantat tot l'article,he aprés moltes coses,pero vull remarcar la heroicitat de la Rudenko durant la Segona Guerra Mundual encara que m'ha quedat un dubte .Ei setge de la ciutat sovietica crec que va ser la de Stalingrado on l'exercit sovietic es va plantar i va dir:Hasta aqui hemos llegado Adolfito!! però bueno ja ho miraràs(je,je ets mes treballador que jo!!).També m'he quedat amb les ganes de llegir l'Agulla dorada de la gran Montserrat Roig.Una abraçada i fins la setmana que vé amic!!!! Fred\n23 de setembre de 2018, a les 15:32\nStalingrad, actualment es diu Volgograd (ciutat del Volga), està situada al sud de Rússia, molt juny de Sant Petersburg (denominació de Leningrad abans de la revolució i també ara) que està al nord.\nLes grans batalles entre els soviètics i els nazis en terres russes, van ser, primer la de Moscou on les tropes russes no van deixar caure la ciutat i els nazis van tenir que retirar-se, i després la gran batalla de Stalingrad, la batalla crucial, on segons els experts, es va decidir gran part de la derrota de l’Alemanya Nazi a la Segona Guerra Mundial.\nLeningrad no va ser una batalla , va ser un terrible setge al estil medieval, buscant que la gent morís de fam.\nDesgraciadament, al nostre entorn, la gent no té gaires coneixements sobre els fets importants de la II Guerra Mundial.\n23 de setembre de 2018, a les 16:40\nLa primera foto, a la derecha del encabezado, no es de Lyudmila Rudenko.\nEs de Lyudmila Gurchenko, una popular actriz soviética que no tiene nada que ver con la ajedrecista.\n9 de juny de 2021, a les 12:58


Pisos Baratos La Vilavella en venta. Aprovecha estos descuentos\nPisos Baratos La Vilavella\npiso barato castellon de la plana (290)\npiso barato almazora almassora (48)\npiso barato sant joan de moro (24)\npiso barato villarreal vila real (93)\npiso barato canet d´en berenguer (7)\npiso barato sagunto sagunt (145)\npiso barato puerto de sagunto (17)\nComprar Piso Barato La Vilavella\n2 pisos y apartamentos baratos la vilavella en venta\nSe vende piso 4 habitaciones Castellon, La Vilavella\n127 m² 4 dorm.1 baños Hace 22 horas\n132 m² 3 dorm.1 baños Hace 2 días\nHola, estoy buscando pisos baratos la vilavella en venta por un precio máximo de 120.000€. Por favor, manténgame informado sobre ofertas que me puedan interesar. Gracias.\nInmobiliarias con pisos baratos la vilavella disponibles


Òptica Gual - Torredembarra - Calle Plaça de la Font, 7 BAIXOS | OPTICAS Páginas Amarillas\nÒptica Gual Torredembarra\nÓpticas en Torredembarra\nCómo ir 41.1443761111.3972075 Contactar Llamar 977643121\n977643121 - 661351552\nCalle Plaça de la Font, 7 BAIXOS, 43830, Torredembarra (TARRAGONA)\nContacta con Òptica Gual\nInformación y servicios de Òptica Gual\nAcerca de Òptica Gual\nDes de 1990 intentem donar la millor atenció pels nostres clients. Dues òptiques-optometristes al seu servei. A Òptica Gual ens caracteritzem per oferir un tracte directe i personalitzat amb tota la confiança i professionalitat.\nMotlles per l'oïda.\nMuntures de sol.\nTot amb la millor tecnologia.\nÒptica Gual es una empresa que fue constituida el 24/03/2006 bajo la forma social de SOCIEDAD LIMITADA y cuyo CNAE (Clasificación Nacional de Actividades Económicas) se corresponde con la actividad: Otro comercio al por menor de artículos nuevos en establecimientos especializados. Cuenta actualmente con una plantilla de de 0 a 10. Su capital social es de 10.000€ - 50.000€. Actualmente, su facturación se encuentra en el rango de entre 0€ - 500.000€.\nInformación de Òptica Gual\nEncuentra en Páginas Amarillas toda la información y servicios sobre Òptica Gual. Consulta el teléfono de contacto y la dirección en Torredembarra para saber cómo llegar.\nOpina sobre Òptica Gual y sube una foto o vídeo del negocio.