El sector de la salut i l'equipament mèdic a Sud-àfrica. Africa Health Fair. ACCIÓ - Agència per la competitivitat de l'empresa Agenda. ACCIÓ - Agència per la Competitivitat de l'Empresa\nEl sector de la salut i l'equipament mèdic a Sud-àfrica. Africa Health Fair\nVine a aquesta sessió per conèixer la potencialitat del mercat de Sud-àfrica en el sector de la salut i l’equipament mèdic. També et presentarem la Missió empresarial a l’Africa Health Fair que tindrà lloc a Johannesburg del 29 al 31 de maig del 2018.\nSud-àfrica, considerada la porta d’entrada als països de l’Àfrica austral, té accés a un mercat d’aproximadament 250 milions de consumidors. Membre dels països BRICS, es tracta de l’economia més avançada de l’Àfrica subsahariana i compta amb una de les indústries més madures del continent, infraestructures de gran qualitat i una important diversificació econòmica. En el sector salut hi ha empreses multinacionals instal·lades al país que tenen clients tant en el sector públic com en el privat, com per exemple GE, Siemens i Philips, entre d’altres.\nSud-àfrica té unes 4.000 clíniques i uns 700 hospitals amb més de 100.000 llits en total. El 95% dels equips mèdics a Sud-àfrica són importats i hi ha poques barreres d’importació per als productes d’aquest sector. En el mercat Pharma el percentatge és del 50%.\nExisteixen oportunitats per a les empreses d’equipament mèdic (especialment equips nous i innovadors). El sector públic ha de seguir invertint en construir i equipar nous hospitals ja que hi ha un dèficit evident tant de qualitat com de quantitat. Pel que fa al sector privat és molt sofisticat i compta amb instal·lacions de primera classe amb diversos centres d'excel·lència, on aproximadament el 93% dels equips s'importen. El sector privat es mostra menys partidari de renovar equipament contínuament, però es mostra més disposat a invertir en dispositius i materials innovadors i d’alt valor afegit per a sectors concrets.\nEls subsectors que presenten més oportunitats d’exportació són els següents: equipaments de diagnòstic i laboratori.\nL’octubre del 2016 va entrar en vigor un nou tractat comercial entre la UE i alguns països SADC (EPA-SADC) (EU - Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Sud-àfrica i Swazilàndia). En el cas dels productes europeus, el 86% de les exportacions tindran lliure accés.\nUna empresa d’equipament mèdic amb productes innovadors d’alt valor afegit interessada en els mercats de l’Àfrica subsahariana i, especialment, en els mercats de Sud-àfrica.\nLeyre Alfonso, consultora d’Estratègia Internacional del sector Salut i Ciències de la vida\nEl sector de l'equipament mèdic a Sudàfrica. Presentació de la missió empresarial a l’Africa Health Fair\nSaul Pretel, director de l’Oficina Exterior d’ACCIÓ a Johannesburg\nExperiències d’empreses del sector (pendent de confirmació)\nCalendari d’Activitats 2018 - Sector Salut


NATACIÓ JOAN PELEGRÍ : Última nit fora de casa\nÚltima nit fora de casa\nDoncs sí, avui ja és la última nit aquí a Berga i ara estan tots acabant de fer les maletes i a punt de posar-nos a dormir.\nAvui ha estat un dia amb molt de sol. I els entrenaments han anat força bé. Les de sincro han fet algunes variacions i aquest matí en comptes de córrer han fet una mica d'aeròbic amb la Laia. Per la tarda tant els de natació com les de sincro hem entrenat juntament amb els i les nenes de natació i sincro de Berga. L'experiència ha estat molt bona i les més grandetes han acabat intercanviant-se els messengers i facebooks.\nL'anècdota del dia l'ha protagonitzada la Neus Fortuny de sincro quan, jugant a mímica, ha interpretat de manera molt explícita la paraula "tanga". Llàstima que no teniem una càmara a mà però ja us ho podeu imaginar...\nDesprés de sopar tots hem jugat a "matar". Els equips, que podeu veure a la foto, eren natació contra sincro i amb complot i trampes d'entrenador i entrenadores incloses podríem dir que hem quedat empatats.\nFent una petita valoració abans dacabar l'estada, la veritat és que els dies han passat molt ràpids encara que cap a última hora de la nit els més menuts trobaven a faltar als pares. Hem entrenat molt i per això estan molt cansats però realment tots ho han passat molt bé. Aquesta segona experiència ha estat molt profitosa tant a nivell d'entrenaments com a nivell social, segur que repetim, si tot va bé, l'any vinent.\nNo sabem si demà abans de marxar podrem actualitzar així que, per prevenir, ens acomiadem fins demà i recordeu que ens veiem a les 17h al Pele.


El Projecte: Xarxa d’Escoles Hortelanes del Vallès Oriental\nLa Xarxa d’escoles hortolanes del Vallès la formem, d’una banda aquelles escoles i instituts de la comarca que treballen l’hort escolar als seus centres i tenen la voluntat d’enxarxar-se, i de l’altra banda col·lectius i entitats del món de l’agroecologia de la comarca que hi col·laboren i ens assessoren.\nLa idea neix del seminari d’educació en transició del Casal del Mestre del Vallès Oriental, un grup de treball que reflexiona i crea projectes per ensenyar a viure els canvis que s’han de produir en un context de davallada energètica i que el 2016 fa quatre anys que treballa.\nEls membres del seminari de seguida ens vam adonar que el treball de l’horta ecològica porta implícits molts dels valors que ens interessen i que és una bona porta d’entrada a d’aquests als centres escolars.\nNeix així, doncs la Xarxa d’Escoles Hortolanes, per formar-ne part només cal que un centre de la comarca treballi l’hort escolar al seu centre. No es demanarà cap requisit més. La xarxa vol ser un reconeixement i una ajuda als docents que se n’ocupen dels horts. Una de les característiques d’aquesta xarxa és que aquest reconeixement i ajuda als centres no el portarà a terme l’administració sinó col·lectius i associacions vinculats al món de la agroecologia o a l’educació del nostre territori com Llavors Orientals, La Magrana Vallesana , Hort de l’Espelt, Harmonia 2.0 o el mateix Casal del Mestre, a tall d’exemple.


La piscina de Catarroja obrirà per a les escoles d’estiu | Valencia Extra\nL’Ajuntament de Catarroja ha pres la decisió d’obrir la piscina d’estiu durant aquest curs. Una vegada valorades les mesures de seguretat obligatòries per la crisi de la COVID 19 s’ha considerat que es pot obrir la instal·lació, però amb una sèrie de condicionants que limitaran l’ús a activitats controlades, com és el cas de les destinades als més joves veïns i veïnes del municipi.\nD’aquesta manera, seran les diferents Escoles d’Estiu que es realitzaran en el municipi les que puguen accedir a aquesta instal·lació, sempre seguint el protocol de seguretat marcat per les autoritats. Per tant, l’accés a la piscina d’estiu estarà limitat a l’horari matinal i es realitzarà de manera escalonada. També es tindrà en consideració les peticions dels clubs que necessiten l’accés a la piscina per a realitzar les seues activitats, campus d’estiu o entrenaments.\nPel que fa a la resta de les instal·lacions esportives, des de l’Ajuntament es consideraran les sol·licituds dels clubs per a realitzar els entrenaments i campus d’estiu. Serà en aquests casos quan es procedisca a l’obertura del pavelló municipal. Finalment, la piscina coberta romandrà tancada fins al mes de setembre.


La Missió Obrera entre dos generals. La visita d'Arrupe a Franco (Maig 1970). L'etapa de Barcelona: Les cartes de protesta. Carta del sector universitari\nLa carta del Sector universitari\nA més a més de la carta dels jesuïtes de Missió Obrera un altre grup de jesuïtes catalans havien preparat una altra carta de protesta: era el grup dels jesuïtes que estaven en contacte amb el món universitari: professors d'universitat, estudiants a la universitat, els dedicats a la pastoral universitària (Congregacions Marianes, grups de MOEC...). Era una carta més breu, ja que donaven per coneguda la de Missió Obrera, a la qual recolzaven.\nDesconec les circumstàncies de com va arribar al P. Arrupe aquesta carta del sector universitari. La "Crònica oficial" no parla d'aquesta carta i només fa esment d'una reunió amb "treinta jesuitas asignados a la pastoral universitaria"\nSegons les relacions oferides per la vanguardia (pàg. 1) i diario de barcelona (pàg. 12), a les seves edicions del dia 5, a la roda de premsa no va haver-hi cap pregunta ni comentari sobre la prevista visita a Franco (tampoc sobre les actituds de protesta de jesuïtes de Barcelona).\nSi no m'equivoco, la vanguardia trasllueix una crítica a l'entrevista publicada dies abans per vida nueva (entrevista única, concedida a un sol medi de comunicació, amb un únic periodista i aquest de "la casa", jesuïta, el P. Manuel Alcalá, el qui -com ja sabem- durant el viatge seria el "cap de premsa")\nPer aquesta "cuarta condició" no van rebre aquest e-mail Antoni Borràs, José Ignacio González Faus, Ignasi Salvat, amb els quals ja havia entrat en contacte abans sobre aquest tema\nRecordeu que Missió Obrera no es va quedar sola, i que altres grups de jesuïtes van reaccionar també a l'assabentar-se d'aquesta visita programada. Un d'aquests grups va ser el dels jesuïtes catalans (més ben dit de Barcelona) vinculats als ambients universitaris.\nHe recuperat -en la mesura que en Jordi Roca m'ha permès- la memòria arxivada, però m'agradaria també -em sembla necessari-, quan encara hi som a temps, recuperar la memòria dels que vau ser protagonistes d'aquesta història. És molt possible que per alguns de vosaltres hagi estat la història que us ha donat un lloc a la premsa internacional. La notícia va sortir en un diari francès: "Quarante-cinq jésuites ont refusé de rencontrer le général de leur ordre, en visite à Barcelone". (No he trobat cap referència a aquest "refús" a la premsa barcelonesa consultada: la vanguardia, diario de barcelona).\nUs agrairia, doncs, tots els vostres records...\nD'on va sortir la iniciativa de la vostra carta?\nCom es va redactar? Es van fer reunions?\nQuines relacions havia en aquells temps entre el vostre grup "universitari" i el grup dels de Missió Obrera?\nFins a quin punt la notícia de la "visita" va arribar fins als propis universitaris? La vostra carta va tenir difussió entre els universitaris?\nVa haver-hi resposta escrita de part del General o d'algun membre de la seva Cúria?\nCom va reaccionar el nostre Enric Rifà, provincial en aquells moments? I etc, etc...\nPenso que no anirien gens malaments unes reflexions actuals sobre els fets passats. Serien molt d'agrair aquestes reflexions. Sense cap pretensió de posar límits, sinó d'obrir possibles temes:\nAquesta visita del P. Arrupe a Franco, era "una prueba más para la fe de un sector de España"?\nPassats més de trenta anys, heu arribat a "explicarnos este gesto concreto suyo"?\nHeu arribat a conéixer aquella "serie de presiones"?\nEspero i agraeixo la vostra col·laboració.\nUna de les coses que vull fer veure és que l'oposició a la visita a Franco no va ser cosa dels "quatre arreplegats de Missió Obrera" o dels sectors juvenils de la Companyia... Cosa ben fàcil de demostrar amb les dues cartes que ja en el mes de febrer un selecte grup de jesuïtes de Catalunya escriuen al P. Arrupe. . Entre les catorze firmes, hi està la teva, la de tot un Director d'ESADE.\nEl llistat de les firmes podria donar peu a la sospita d'una aliança "contra naturam" entre ESADE i Missió Obrera. Crec que hi havia bones relacions entre Josep Mª Borri i tu mateix i amb el Joan Travé (qui em va dir, per cert, que no recordava gran cosa). L'origen de les cartes l'hem de colocar en aquest nucli de persones? Vas tenir participació activa o només la firma?\nEsperant la teva col·laboració i agraint-te-la\nSi veiessis que podries afegir alguna altra cosa ("M'agradaria dir-te altres coses però ara no tinc tot el temps que necessitaria per fer-ho", em deies l'any passat), t'ho agrairia molt. Per exemple, una pregunta que m'agradaria fer als signants de les cartes de febrer, suposat que el P. Arrupe no us va donar cap resposta ni per escrit ni de paraula (per ara no em consta el contrari):\nEsperàveu que el P. Arrupe entrés d'alguna manera en diàleg amb vosaltres quan el mes de febrer ja li advertiu dels perills del seu viatge?\nSi amb les cartes del mes de febrer no va entrar en diàleg, quina autoritat moral tenia per dir que les cartes dels jesuïtes de València i de Barcelona del mes de maig i la manifestació pública que anunciavenen "en contra de una decisión del superior", no eren acceptables "en este momento de la Compañía en que hay diálogo y se puede hablar, y después del diálogo y de hablar el superior se responsabiliza en conciencia"?\nSi t'animessis a donar una resposta. Preguntar i donar una resposta no entra en contradicció amb la teva afirmació de "Personalment puc dir, i en una actuació que va tenir amb mi a la seva vinguda, com vaig apreciar i estimar no solament aquest sortir-se'n de la formació més clàssica, sinó d'una gran categoria personal, gran categoria."\nPer "enquadrar" bé aquesta reacció de M.O. cal dir, en primer lloc, que no van ser els únics que van protestar, i que ja en el mes de febrer arribaven cartes al General. Dues, almenys, d'aquestes cartes , estan firmades per tu i per uns quants més, tots ells persones respectabilíssimes.\nMirant catàlegs t'he situat l'any 70 a la comunitat d'ESADE i fent de professor d'economia en el primer curs d'ESE (¿què és això d'ESE?). Veig que tenies una adreça particular: "Pla de Fornells, 31 (Barcelona 16)". ¿Vivies sol en aquell temps o vivies amb un grup no jesuític? Més tard et veig com "superior" de la comunitat d'Esplugues i repartint el teu temps entre l'"Institut Científic Interdisciplinar" i ESADE. Deixes la Companyia el 85, ¿és així? Et vas situant una mica? Ara ja porteu uns quants anys a Nicaragua.\nQuan el 4 de maig del 70 Arrupe arriba a Barcelona, l'esperen dues cartes, manifestant el refús d'assistir a les trobades preparades amb ell. Una és del grup de Missió Obrera (signada per 15 jesuïtes) i l'altra és la del sector universitari (signada per 31 jesuïtes). Entre aquests hi ha la teva firma.\n¿Què pots recordar de tot això? Si recordessis alguna cosa... ¿Es va discutir la carta en grup? ¿Et va arribar ja feta? ¿Vau comentar la cosa amb gent no-jesuïta?\nSi no recordessis res, també podries col·laborar. Per exemple, al llegir ara les cartes, més de trenta anys després i potser des d'uns altres horitzons més oberts, ¿com veus la cosa? ¿penses que es va agafar la cosa "por la tremenda"? ¿Que no hi havia per tant? ¿Era realment una cosa escandalosa? ¿Et va preocupar "personalment" aquest encontre Franco-Arrupe?\nNo vull donar-te més la llauna, però espero que puguis col·laborar.\nUna pregunta que podria quedar "off the record": alguns m'han mostrat la seva estranyesa de que la firma del Nepo no hi figuri ni a les cartes de febrer ni a les del maig. ¿Tindries alguna explicació a donar?\nGràcies pel que em puguis ajudar.\n¿Qué hacías en el año 70? Sé que no formas parte del grupo que firmó la carta. ¿Tuviste conocimiento de ella? ¿Solicitaron tu firma? El hecho de que cedieras tus "dos minutos" a Antonio Sanchis para que éste pudiera continuar con el tema de la visita a Franco hace suponer que participabas del rechazo a esta visita de Arrupe a Franco\n¿Qué recuerdas de esta reunión en Rosellón? ¿Hubo, además de la reunión general, algún otro diálogo, quizás más directo, entre Arrupe y el grupo de los disconformes? Josep M. Vallès parece afirmarlo...\nYa me comentaste que tú habías sido uno de los que no "dramatizaron" la cosa... Ya estaría bien que explicitaras un poco más cómo veías tú las posibles repercusiones en el ambiente universitario de este encuentro Franco-Arrupe.\nYa te insinué que te pediría algo más, sobre todo aprovechando tu profesión de "ciencias de la política": una reflexión de lo que significaba aquella visita en las relaciones Estado/Gobierno-Compañía en aquel tiempo. No sé si esta reflexión podría tener como dos vertientes: una sería la que se podía hacer en el momento de los hechos, y otra la que podríamos hacer ahora cuando ya han pasado más de treinta años.\n¿Quina és aquesta carta\nque fou publicada en els diaris\ni que no va firmar?\nSento comunicar-te que ni em recordava de la carta ni puc contestar-te a cap de les preguntes que em fas. Sí que recordo que hi va haver aquesta carta, però ni la conservo ni conservo record de la seva gestació. Ho lamento.\nFrom: Lluis Magriñà\nSubject: Carta Arrupe\nDate: Fri, 20 Feb 2004 08:51:02 +0100\nFrom: "Xavier Adroer"\nTo: "Sunyol Miquel"\nEm parles de la carta que vàrem signar a rel de l'anunciada visita de l'Arrupe a n'en Franco, visita que la carta no va aturar. Si he de ser-te franc no recordava el resultat de la carta, és a dir, si el P. Arrupe va anar o no a veure a n'en Franco. Però el que sí recordo, amb tota vivesa, és el que va suposar aquella carta i l'entorn en el que s'inseria. No t'estranyi que la carta estigui signada per gent de "diferentes pelajes". En aquells moments la visita la vàrem viure com quelcom sense sentit, garrafal. Ho vèiem com quelcom tan gruixut que aquesta visió va unir la gent, diguem lúcida i d'esquerra, amb gent catalanista o simplement que no els semblava ètic una visita a n'en Franco.\nTot el que et dic tenia un sentit especial pel fet que en aquells temps el P.Arrupe era ja una mica mític i tu saps massa bé que als mites se'ls demana tota perfecció.\nEn primer lloc m'ha alegrat rebre notícies teves: com tu dius, el més gratificant de la teva feina, és comunicar-se...\nEn segon lloc, t'he de dir que no recordo absolutament res d'aquest afer. No m'estranya gens que hagués passat, però no ho recordo.\nEn aquella època [...] jo vaig viure a una parròquia del barri obrer de Les Roquetes (de Verdum cap a la muntanya de la Torre del Baró). Vivia amb un capellà de la meva edat (avui ja no capellà). En aquells anys teníem moltes trobades els capellans del "sector" (unes cinc o sis parròquies; la majoria dels capellans eren també obrers) [...] fèiem declaracions signades "Des dels barris extrems"). Reivindicàvem milers de coses: anàvem contra el bisbe Marcelo, freqüentàvem l'Assemblea de Catalunya, a casa nostra es reunia la Comisió Obrera del Metall [...] Prop de casa hi havia un piset amb jesuïtes obrers\nEm reunia setmanalment amb un grup de 5 o 6 jesuïtes amb qui havíem estudiat junts [...] En tots aquests grups ens passaven cartes per signar o nosaltres mateixos n'elaboràvem. Ja des de la nostra teologia ens havíem fet un tip d'escriure a Roma [...] i les cartes eren fruit de reunions de tots nosaltres [...] O sigui, la conspiració era forta: s'acabava de celebrar el Concili Vaticà II, llegíem amb furor el Karl Rahner i acabava d'aparèixer en Raimon i tota la Nova Cançó...\nL'any 1969 hi va haver l'estat d'excepció, en el qual van empresonar el Comín i al Nepo el van recloure a Manresa. No sé si la carta es va passar a signar quan el Nepo era a Manresa o hi va haver alguna consigna diplomàtica perquè ell no signés [...], però realment crida l'atenció que no signés [...] i sempre va estar a totes les salses revolucionàries...\nSento no poder aclarir-te més...\nNo me'n recordava que hagués firmat cap carta dirigida al P. Arrupe: fa trenta anys! Sí que acostumo a guardar coses a la Biblioteca; el que probablement no estiguin totes catalogades i els meus successors no sé si tindran ganes i temps per a fer-ho. En gran part sí que els papers estan ordenats.\nSi Déu vol a partir del 10 d'agost tornaré a Sant Cugat on hi quedaré excepte algun cap de setmana. Podries telefonar-me per a quedar algun dia d'acord.\nTot passejant per l'escullera de Tarragona\nVaig signar la carta que, si no recordo malament, me la va presentar en Manel Marcet, però jo ja li vaig advertir que aniria a la reunió (suposo que altres farien el mateix, almenys en Ferran Manresa a la reunió estava al meu costat).\nA la reunió, un dels primers a intervenir va ser el P. Cardús, preguntant o comentant alguna cosa sobre les subvencions que donava el règim a la Companyia.\nEl P. Ferrer Pi comenta que estudiants contestataris tenien al darrera un jesuïta que els esperonava.\nJo em vaig presentar com "un jesuita de la calle", sense títols i sense càrrecs a la Companyia, i que, en el meu treball amb els estudiants, em sentia evangelitzador.\nVaig exposar la dificultat enorme d'aquesta tasca pastoral, doncs els estudiants no entenien la connivència entre l'església i el règim, i la meva preocupació per aquesta visita a Espanya i que per això vaig signar la carta, i ara ho dic davant de tots els meus germansja que no m'agraden les coses d'amagat.\nUn cop acabada la reunió, el P. Arrupe va voler parlar amb mi, i em va dir que ja havia donat una resposta a aquesta carta i que ell entenia que "una vez ha respondido el General, ya no hay más que hacer". El to de la resposta fou carinyós, afectuós, cordial. Jo, molt emocionat, li vaig respondre: "Ahora no entiendo nada; pero, como San José, me quedo"\nAra, "a toro pasado", quan ja han passat més de trenta anys, em penso que no hi havia per a commocionar-me tant.\nUna forta abraçada de Toni Sanchis\nEm demanes documentació i un esforç de memòria personal. Documentació o papers, no els tinc localitzats actualment: he canviat molts cops de casa i tot i guardar moltes coses, altres s'han perdut o no sé on són.\nLa reunió a Balmes la tinc força present com a escena/imatge en la meva memòria, més que no pas en els detalls. Si no m'enganyo va ser a peu dret, en una sala que hi havia davant del menjador de la comunitat (en aquella època). Va consistir en un intercanvi "molt franc" -com diuen els diplomàtics- però també respectuós amb el P. Arrupe. Un respecte que -per part meva- va créixer a l'haver-se "exposat" a aquell diàleg, encara que fos en la discrepància sobre l'oportunitat de la seva visita a en Franco, que nosaltres criticàvem i que ell defensava en el seu paper institucional.\nPreguntes que ens podríem fer:\nQuants dels que van firmar la carta ("Esto nos impide en conciencia tener participación alguna en sus contactos con los jesuitas") van assistir a la reunió del P. Arrupe amb els "jesuitas asignados a la pastoral universitaria"?\nVa haver-hi, a més a més de la reunió general "con un grupo de treinta jesuitas", una altra reunió "a peu dret, en una sala que hi havia davant del menjador de la comunitat"?\nQui va lliurar la carta al P. Arrupe? Quan i com? Es guarda aquesta carta (i la del grup de Missió Obrera) en els arxius de la Cúria de Roma?\nTampoc en sabem res del procés de redacció i de recollida de firmes...\ndiario de barcelona, 13 de maig de 1970\n16 gener 2005 Per dir la teva Pàgina principal de la web\nAntonio Luís Marzal\nNascut el 29. Ingressa al Noviciat el 44. Ordenat el 58\nDe la Província jesuítica de Toledo. Prepara la Llicenciatura en Dret Laboral a Paris. Dóna classes a ESADE


Taller de cal·ligrafia gòtica - Naikare. L'art del llibre.\nEts aquí: Inici / Tallers d’enquadernació / Fotos dels tallers / Taller de cal·ligrafia gòtica\nEl 13 de gener, per començar bé l’any, la Carme ens va ensenyar la cal·ligrafia gòtica. La gòtica, lletra molt comprimida, neix de l’escassetat que van patir a l’època de bestiar d’on provenia el pergamí, suport per escriure, i la necessitat de posar més quantitat de text en una sola pàgina o llibre.\n26/10 @ 10:00 - 13:00\n09/11 @ 10:00 - 14:00\nVeure tots Tallers


Consciència sobre el càncer de mama: noves fronteres - Article, Abril 2021\nConsciència sobre el càncer de mama: noves fronteres\nEl mes d’octubre és el mes de sensibilització contra el càncer de mama. Preneu-vos el temps per obtenir més informació sobre la malaltia, què podeu fer per combatre-la i els tractaments d’avantguarda que salven vides.\nEs preveu que aproximadament una de cada vuit dones rebi un diagnòstic de càncer de mama durant la seva vida. I el 70%de les dones que tenen càncer de mama no tenen factors de risc identificables. Seguiu llegint per obtenir informació sobre les diferents cares del càncer de mama, què podeu fer per reduir el risc i les millors maneres de fer un seguiment dels canvis en els vostres pits i molt més.\nQui és el càncer de mama? : Obteniu més informació sobre les celebritats i personalitats que han lliurat batalles molt públiques contra el càncer de mama, i què han fet per conscienciar i trobar una cura.\nPrevenció del càncer de mama : Reduir el risc de càncer de mama. Conegueu aliments i receptes especials per combatre el càncer de mama.\nSi trobo un bony, he d’acomiadar-me dels pits? : Coneix el procés que travessa cada dona quan descobreix un bony que pot ser càncer.\nCures d’avantguarda : Un nou procediment que pot canviar el món del tractament contra el càncer de mama per sempre.\nMamografia millorada : Una nova investigació suggereix que una versió digital més recent de la mamografia pot detectar càncers de mama potencialment mortals abans i amb més precisió.\nQui és el càncer de mama?\nEl càncer de mama és tothom. És una de les principals causes de mort als Estats Units. Es preveu que aproximadament una de cada vuit dones rebi un diagnòstic de càncer de mama durant la seva vida. El 2011, 230.480 dones i 2.140 homes Es calcula que van rebre un diagnòstic de càncer de mama invasiu als EUA.\nMoltes celebritats famoses han lliurat (i de vegades han perdut) batalles públiques amb càncer de mama, incloses:\nOlivia Newton John: Diagnosticat el 1992 als 43 anys: La cantant i actriu és actualment una supervivent del càncer de mama de 19 anys. 'Quan es tracta d'un càncer, la seva ment és una part tan important de la seva curació com el seu cos', ella diu . Des del 2008 recapta fons per construir el Olivia Newton-John Cancer and Wellness Center a la seva ciutat natal, Melbourne, Austràlia. El centre està dissenyat per proporcionar tractaments contra el càncer d'avantguarda disponibles a cap altre lloc d'Austràlia.\nChristina Applegate: diagnosticada el 2008 als 36 anys: Com que la seva mare va sobreviure al càncer de mama als trenta anys, l'actriu es va assegurar de fer-se mamografies regularment. El seu metge li va recomanar que li fessin una ressonància magnètica, que va detectar un càncer que les mamografies havien perdut. Després de les proves genètiques, va descobrir que portava el gen BRCA 1, una mutació que augmenta el risc de càncer de mama i d’ovari. Després d’una doble mastectomia, està sana i defensa les proves del càncer de mama. Ella va fundar Acció adequada per a les dones: la Christina Applegate Foundation que educa les dones sobre el que significa tenir un 'alt risc' de patir càncer de mama i les anima a parlar amb els seus metges sobre la detecció adequada.\nSheryl Crow: diagnosticada el 2006 als 44 anys: El seu càncer es va detectar aviat mitjançant una mamografia rutinària. Després d'una lumpectomia i radioteràpia, s'ha convertit en l'última defensora de la prevenció del càncer de mama i de les mamografies rutinàries. Va parlar del seu diagnòstic el Espectacle . Mireu-la responeu a les preguntes del públic sobre càncer de mama, meditació, maternitat i molt més. .\nMinnie Riperton: diagnosticada el 1976 als 28 anys: Coneguda pel seu fenomenal rang vocal i pel seu senzill èxit de 1975 'Lovin 'You', Riperton va ser diagnosticada el 1976 amb càncer de mama i va perdre un pit per una mastectomia. Es va convertir en portaveu de la campanya 1978-79 de la American Cancer Society i va rebre el premi Courage de la American Cancer Society. Va perdre la batalla contra el càncer de mama el 12 de juliol de 1979 a l'edat de 31 anys, deixant enrere el seu marit, el compositor Richard Rudolph, i la filla, l'actriu Maya Rudolph.\nBette Davis: diagnosticada el 1983 als 75 anys: Davis era una actriu llegendària amb més de 100 funcions de cinema, televisió i teatre al seu favor. Després del seu diagnòstic i posterior mastectomia, finalment va continuar actuant abans de morir el 1989 als 81 anys.\nAltres famoses que han estat diagnosticades de càncer de mama inclouen:\nKathy Bates: diagnosticada el 2012 als 64 anys\nSuzanne Somers: diagnosticada el 2001 als 54 anys\nEdie Falco: diagnosticat el 2003 als 40 anys\nWanda Sykes: diagnosticada el 2011 als 46 anys\nKylie Minogue: diagnosticada el 2005 als 36 anys\nCynthia Nixon: diagnosticada el 2006 als 40 anys\nRobin Roberts: diagnosticat el 2007 als 46 anys\nJane Fonda: diagnosticada el 2010 als 72 anys\nElizabeth Edwards: diagnosticada el 2004 als 55 anys\nGiuliana Rancic: diagnosticada el 2011 als 36 anys\nMelissa Etheridge: diagnosticada el 2004 als 43 anys\nDiahann Carroll: diagnosticat el 1998 als 63 anys\nEl càncer de mama és més freqüent que penseu, i és per això que la consciència és tan important.\ndieta de pèrdua de pes extrema pla de menjar\nA continuació, consells sobre com podeu prevenir el càncer de mama.\nCom puc prevenir el càncer de mama?\nUna unça de prevenció val una lliura de cura i depèn de vosaltres prendre les mesures adequades per reduir els vostres factors de risc i protegir-vos. Hi ha alguns factors de risc permanents que augmenten el risc, com ara els antecedents familiars i l’edat creixent. El següent, de la Societat Americana del Càncer (ACS), és un llista completa de factors relacionats amb l’estil de vida que pot augmentar el risc de càncer de mama:\nObesitat: Tenir greix addicional al cos pot augmentar els nivells d’estrògens, cosa que pot “augmentar les possibilitats de patir càncer de mama”. A més, les dones amb sobrepès solen tenir nivells més elevats d’insulina, cosa que ha estat “relacionada amb alguns càncers, inclòs el càncer de mama”.\nActivitat física: L’activitat física ofereix nombrosos beneficis, inclòs un menor risc de càncer. En un estudi de la Women Health Initiative, “tan sols entre 1,25 i 2,5 hores setmanals de caminada ràpida van reduir el risc de les dones en un 18%. Caminar 10 hores a la setmana va reduir una mica més el risc ”.\nAlcohol: Molts estudis han relacionat el consum d’alcohol amb un major risc de càncer de mama i, com més es beu, més risc és.\nTenir fills: Com que solen tenir una exposició més elevada a estrògens, les dones que no han tingut fills o que han tingut el seu primer fill després dels 30 anys tenen un risc de càncer de mama lleugerament superior.\nLactància materna: Tot i que la connexió no és clara, la lactància materna pot reduir lleugerament el risc de patir càncer de mama.\nControl de natalitat: 'Els estudis han trobat que les dones que utilitzen anticonceptius orals (píndoles anticonceptives) tenen un risc lleugerament major de càncer de mama que les dones que mai no les han utilitzat'.\nTeràpia hormonal després de la menopausa: ' L’ús de teràpia hormonal combinada [amb estrògens i progesterona] després de la menopausa augmenta el risc de patir càncer de mama. També pot augmentar les possibilitats de morir per càncer de mama '. Tot i això, per raons poc clares, la presa de teràpia només amb estrògens no s’ha relacionat amb un major risc de càncer de mama.\nEls factors de risc indiquen que l’exposició als estrògens és un factor important per determinar el risc de càncer de mama. La connexió exacta entre els dos no és clara, però molts investigadors creuen que alguns tipus de càncer de mama tenen receptors d’estrògens i sí desencadenat per estrògens .\nEls aliments que mengeu també poden reduir el risc de càncer de mama. A continuació es mostren els superaliments principals que han demostrat que us protegeixen del càncer de mama. Incorporeu-los tant com pugueu a la vostra dieta diària.\nTe verd: Tres tasses de te verd al dia poden prevenir el càncer de mama fins al 50% a causa del seu alt contingut en antioxidants EGCG. Premeu una mica de llimona a la tassa i augmenteu el seu poder antioxidant 10 vegades.\nAll: Això el reforç de la immunitat també té propietats antiinflamatòries.\nOli d’Oliva: Aquest greix monoinsaturat pot ajudar a suprimir l'activitat tumoral.\nTumèric: Aquesta espècia coneguda pel seu bell color taronja també ajuda a disminuir els estrògens, ja que s’ha demostrat que només una culleradeta al dia redueix el creixement del tumor. Obteniu la dosi diària barrejant-la amb amaniments, arrossos o plats de verdures.\nVerdures crucíferes: Els verds frondosos com la col arrissada, el bok choy i la bleda suïssa uneixen els estrògens al tracte gastrointestinal i redueixen l’estimulació del tumor. També desintoxiquen el fetge, de manera que no hi ha toxines que flueixin pel cos que puguin irritar les cèl·lules i convertir-les en càncers inicials.\nAlgues: Alt en iode, aquest és un altre reductor d’estrògens .\nLlegiu més sobre aliments això lluitar pit càncer i proveu-ne alguns fàcil - a - fer receptes per prevenir el càncer de mama i fer-se càrrec de la seva salut.\nEstar atent a la vostra pròpia salut és important; no obstant això, malgrat els esforços que feu per reduir el risc, és possible que segueixi desenvolupant càncer de mama. De fet, el 70% de les dones que tenen càncer de mama no tenen factors de risc identificables. És important trobar les millors maneres de fer un seguiment dels canvis als vostres pits, ja sigui amb exàmens de mama, mamografies o altres mètodes nous. Les dones que capturen qualsevol massa en desenvolupament primerenca tenen més possibilitats de supervivència.\nEl grup de treball de serveis preventius dels Estats Units (USPSTF) va sorprendre el país amb les seves directrius de 2009 per al cribratge del càncer de mama. A causa de la manca d'evidències 'per avaluar l'equilibri de beneficis i danys', l'organització va començar a recomanar mamografies biennals periòdiques per a dones després dels 50 anys en lloc de 40. En les seves noves directrius, la USPSTF va citar els riscos, que inclouen 'psicològics'. danys, proves d'imatges innecessàries i diagnòstics falsos positius de càncer de mama '.\nNo obstant això, malgrat les noves recomanacions, molts metges informen d'utilitzar mamografies per detectar el càncer de mama a dones de 40 anys. Un 2010 ABC News l'enquesta va revelar que 21 de cada 24 metges ignoren les noves directrius de l'USPSTF i diuen a les dones de quaranta anys que facin mamografies de totes maneres.\nUn estudi suec del 2010 va justificar algunes de les accions d’aquests metges. L'estudi va trobar que les dones que van començar a realitzar mamografies als 40 anys en lloc dels 50 anys es van associar amb una reducció del 26% del risc de mort per càncer de mama. Els experts hauran de revisar les directrius actuals de nou en els propers anys.\nCom que les directrius tendeixen a canviar, res és més important que desenvolupar una relació amb el vostre metge per discutir els pros i els contres de les mamografies o altres imatges mamàries. Heu de prendre la prevenció a les vostres mans.\nA les notícies: Obteniu més informació sobre per què la mamografia digital pot detectar càncers de mama potencialment mortals abans i amb més precisió .\nA continuació, apreneu més sobre què heu de fer si trobeu un bony.\nQuè passa si trobo un lot? He d’acomiadar-me dels pits?\nPrimer pas: Respira. Si trobeu un bony, recordeu que pot ser quelcom que no sigui càncer, tot i que pot ser un dels primers pensaments terrorífics que tingueu. Els estudis han demostrat que el 80% de tots els grumolls no són càncer, especialment en dones menors de 40 anys.\nSegon pas: consulteu el vostre metge. Tot i que la majoria dels grumolls no són càncer, s’haurien de revisar. El vostre metge us farà un examen clínic dels vostres pits i determinarà si cal fer una avaluació addicional. Ella o ell pot suggerir-vos que seguiu la protecció durant uns mesos, que us planifiqui per a un procediment d’imatge mamària (com una mamografia o una ecografia) o que us remeti a un especialista, generalment un cirurgià de mames.\nAquest procés pot ser molt aterridor i provocar ansietat. Pot semblar temptador ignorar el grum per complet i no fer res; tanmateix, com més primer s’investiga un bony potencialment cancerós, millor.\nLes següents són afeccions no cancerígenes que poden semblar un bony:\nQuists: sacs plens de líquid que es desenvolupen a partir de lòbuls o conductes dilatats. Es produeixen amb més freqüència en dones de quaranta o cinquanta anys. Una ecografia ràpida permet identificar quists. Normalment no requereixen tractament, però es poden eliminar introduint una agulla al quist i traient el fluid en una xeringa, un procediment anomenat aspiració.\nFibroadenomes: creixements fibrosos benignes que es formen principalment en dones més joves dels adolescents i dels 20 anys, encara que algunes es poden formar més endavant a la vida. Es pot eliminar quirúrgicament un fibroadenoma gran i en creixement. Tenir pits fibrosos no augmenta el risc de càncer, però pot fer que sigui més difícil trobar càncers en creixement en mamografies.\nPseudolums: zones de teixit mamari normal dens que es poden desenvolupar en dones premenopàusiques.\nA continuació, conegueu un nou tractament per al càncer de mama que algun dia pot eliminar cirurgies invasives.\nSupervivència perllongada: tractaments d’avantguarda\nFa molt de temps, el tractament per al càncer de mama implicava una mastectomia radical: l'eliminació quirúrgica del pit, el mugró, el teixit mamari i els limfàtics subjacents, que poden portar cèl·lules cancerígenes a altres parts del cos. Moltes dones van morir pel propi procediment.\nAra s’han desenvolupat procediments menys invasius. Moltes dones reben una lumpectomia, un procediment que consisteix a extirpar quirúrgicament el tumor i estalviar la major part del pit. Això seria seguit d’un curs de quimioteràpia o radiació per assegurar-se que les cèl·lules canceroses restants han desaparegut. També s’utilitza una mastectomia més nova i modificada, que estalvia el mugró del pit i facilita la reconstrucció.\nActualment, les noves tecnologies estan desenvolupant formes millors i menys invasives de tractar i curar aquest càncer mortal. Actualment, hi ha prop de 700 assajos clínics a la nació que estan investigant nous mètodes per curar el càncer de mama. Tot i que molts d’ells fracassen, n’hi ha que tenen èxit.\nAquest any, investigadors de la Xarxa Atlas del Genoma del Càncer van revelar investigacions que poden canviar la cara del tractament contra el càncer per sempre. Després d’analitzar tumors de 825 pacients amb càncer de mama, van ser capaços de pintar una imatge genètica més clara dels diferents tipus de càncer de mama que afecten les dones. Si sabem exactament quins canvis genètics es produeixen en el desenvolupament del càncer de mama, els metges podran prescriure tractaments més precisos per eliminar el càncer existent i evitar que es repeteixin.\nEls quatre tipus de càncer són:\nCàncer de mama similar al basal: Aquest tipus de càncer especialment mortal és més rar que els altres tipus. Aquest tipus de càncer s’assembla a algunes formes de càncer d’ovari i a alguns de pulmó i pot respondre a tractaments similars, com els inhibidors del PARP, dissenyats per tractar tumors d’ovari.\nCàncer de mama Luminal A: A diferència dels càncers basals, aquest tipus de tumor és sensible als estrògens i pot respondre als bloquejadors hormonals millor que els altres tipus.\nCàncer de mama Luminal B: Igual que Luminal A, també és sensible als bloquejadors d’hormones, però tendeix a ser més resistent. Aquest tipus pot respondre millor a una combinació de teràpia hormonal i quimioteràpia.\nCàncer de mama enriquit amb HER2: Aquest tipus de càncer tendeix a derivar el seu creixement a partir de fer massa HER2, una proteïna que impulsa el creixement de les cèl·lules cancerígenes. Un medicament antiblocador HER2, com Herceptin, pot ser fonamental per al seu tractament.\nDr. . venjança Simmons , Cirurgià de mama en cap al centre mèdic presbiterià Weill Cornell de Nova York, a la ciutat de Nova York, és l’investigador principal d’aquest judici. 'Una de les raons per les quals m'agrada la crioablació és perquè és molt indolora per al pacient', diu. 'Quan fas la petita incisió de la pell i entres amb la sonda i comences el procés de congelació; la congelació actua com si fos un anestèsic'.\nLes primeres investigacions també suggereixen que l’ús de crioablació per matar cèl·lules cancerígenes pot estimular el sistema immunitari per combatre la recidiva del càncer. Simmons afegeix: 'Amb la congelació, les cèl·lules en realitat esclaten i, per tant, les cèl·lules moren, però l'ADN del càncer s'allibera al vostre sistema. No és viable ni viu, però es reconeix per la resposta immune del propi cos. Això és el que creiem que està passant amb el cri que no creiem que passi amb les altres tecnologies '.\nEl temps dirà si aquest procediment és més eficaç que la cirurgia per curar alguns tipus de càncer de mama. Una simulació de vídeo del procediment, proporcionada per Sanarus , és a sota.


pactes d'investidura: En Comú Podem insisteix que la condició per pactar és el referèndum | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nPactes després del 20-D\nEn Comú Podem insisteix que la condició per pactar és el referèndum\nDomènech demana als socialistes catalans que pressionin en defensa de la consulta\nBarcelona 30 DES 2015 - 14:39\tCET\nXavier Domènech, reunit amb els membres del seu partit. Joan Sánchez\nEn Comú Podem, la confluència catalana de Podem, ha reivindicat aquest dimecres la necessitat d'un referèndum per resoldre el debat sobre Catalunya i ha insistit que serà una “condició” per donar suport a la investidura de qualsevol candidat a la presidència del Govern. El líder de la confluència, Xavier Domènech, ha insistit que “el referèndum és un tema clau”, ha demanat suport al PSC perquè el reivindiqui davant el PSOE i ha minimitzat l'oposició que hi plantegen els socialistes.\nQuin tipus de referèndum?\nDomènech ha assegurat que, a més de la “xacra” de la desigualtat i de la regeneració institucional el referèndum ha d'estar present en l'agenda pública. “Si no s'assumeix ara s'haurà d'assumir més endavant”, ha dit.\nEl líder de En Comú Podem, força que va resultar vencedora a Catalunya amb 12 diputats, ha criticat el PSOE perquè entén que està més centrat a “dirimir el futur de Pedro Sánchez” que a afrontar els reptes als quals s'enfronta Espanya. “Qualsevol negociació [sobre aliances] ha de passar per parlar dels reptes del país”, ha insistit. Al PSC, Domènech li ha demanat que decideixi “si vol ser el partit dels socialistes catalans o de Susana Díaz”, ha dit en referència a la ferma oposició de la presidenta andalusa a la consulta catalana.\nEl repte més immediat que té ara En Comú Podem és donar sortida al seu compromís electoral de formar un grup parlamentari propi al Congrés amb els 12 diputats que té. Malgrat haver aconseguit un nombre suficient de vots a cada província, la seva intenció pot xocar amb el reglament del Congrés, ja que la confluència catalana de Podem no va competir electoralment amb Podemos, que segur que tindrà grup parlamentari. Amb tot, Domènech s'ha mostrat convençut que aconseguiran tenir grup, al qual el PSC va renunciar en el seu moment.


18 d'octubre de 1919 « bloQG — El blog del 'Quadern gris'\n« 15 d'octubre de 1919\n19 d’octubre de 1919 »\nAquesta entrada fou escrita el diumenge 18 octubre 2009 a les 0:00 i desada a periodisme.\tPots seguir les respostes a aquesta entrada amb el fil RSS 2.0. Pots respondre, o fer un retroenllaç des del teu propi web.\n4 Respostes a “18 d'octubre de 1919”\nM’ha sorprès que no hi hàgiu inclòs –ens teniu molt aviciats, ho admeto– aquest enllaç http://www.lletres.net/pla/rturro.html on hi surt una part de l’entrada d’avui, però també un suculent fragment de Notes Disperses (potser ja l’havíeu posat abans i se m’havia escapat).\nJo també hi estic d’acord amb la diversitat d’esperit, que tan lloa en el doctor Torró, sense que jo comparteixi massa coses amb ell, d’entrada, sobretot el delit per la institució policial que esmenta. Hom pot ser nostàlgic i revolucionari, conservador i progressista, i altres més divergències més, en constant evolució, en més d’un apartat diferent del pensament i l’esperit. També és cert que els “uniformes” desconfien de qui viu amb aquesta llibertat d’esperit. “Si en això pensa tal, o gaudeix amb pasqual no pot ser dels nostres del tot”, diuen. Per sort crec que d’”uniformes” complets n’hi ha pocs, perquè ha de ser molt cansat això de ser tan coherent, tan unidimensional. A l’altre extrem hi ha els dispersos absoluts, que ara van cap aquí, ara cap allà, sense cap constància; “culo veo, culo quiero” que diuen els castellans molt encertadament. Com tot, el terme mig és difícil i tan equivocat és mirar d’acontentar a tothom com només als acòlits. Ja costa prou de fer-ho amb un mateix…\n18 octubre 2009 a les 10:45\nHas de saber, en cada moment de la vida, quan “toca” ser d’esquerres, quan “toca” ser de dretes. Com ho deia John Irving, en un altre sentit: quan es pot ser amable i quan no. La veritat és en moviment, i plena de matisos, de clarobscurs. El meu avi es dedicava a fer passar la frontera moltes persones, fossin de dretes o d’esquerres, això em sembla la postura més intel.ligent que es pot tenir a la vida.\n18 octubre 2009 a les 12:10\n“…Pla, enfront del predomini social i professional dels articulistes, va imposar i dignificar la funció dels informadors, dels reporters, dels cronistes. Pla és el més reeixit representant d’aquella fornada de periodistes que entre les dues grans guerres europees del segle viatjaren arreu i foren testimonis directes dels esdeveniments que narraven, descrivien i interpretaven. Era la nova mena de periodisme que aquí s’havia introduït de manera tardana. Fou una forma de modernització incipient que tallaria la guerra civil.”\nEdicions Destino, 1986\n18 octubre 2009 a les 12:27\nSense relació amb el Dr. Turró ni amb la nota d’avui, només recordo que divendres, a l’Hora del lector de TV3, hi va haver entre altres convidats l’escriptor Enric Vila, a propòsit del seu llibre “El nostre heroi Josep Pla”. http://www.tv3.cat/programa/226058716


ELEFANT - LLIBRE D'ACTIVITATS. PROJECTE A, L'. 9788441200647 La llar del llibre\nELEFANT - LLIBRE D'ACTIVITATS. PROJECTE A, L'


ColoradoAvalanche43-30-95Final222 SOG42 SOGfinal1st2nd3rdOTsoTMIN000 (0 - 0)5COL000 (0 - 0)2PreviewWatchIce TrackerBoxscoreRecapphotosScoring Summary1st Period04:35MIN\nStatsMinnesota Wild SkatersNo.PlayerPosGAP+/-PIMSHitsBkSGvATkAFO%PP TOISH TOITOI8B. BurnsD0000410200-1:324:5118:0410M. GaborikR3144040001-5:321:5916:4911P. DupuisR101203021033%3:025:1921:1512B. RolstonR000004000060%6:046:4622:4818M. WeinhandlR0111240011-4:510:0114:5119S. VeilleuxL0000010000-3:070:0012:0221M. KoivuC011020100125%2:300:0111:3624D. BoogaardL0000000000-0:000:001:5526K. FosterD0002000001-5:493:1120:2227K. WanvigR000-1200000-0:080:007:2932M. ChouinardC000-101000153%3:517:0020:1034D. TjarnqvistD1230010000-3:576:3422:5936A. HenryD0001512011-1:420:007:5537W. WalzC022322030042%3:366:1219:1941M. SkoulaD0220403300-3:155:3023:0555N. SchultzD0002000200-1:006:3119:1956E. ReitzD0001004021-0:001:0511:1996P. BouchardC0000000200-5:140:0014:59Minnesota Wild GoaltendersNo.PlayerEVPPSHSaves - ShotsSv%PIMTOI35M. Fernandez\n(W) 24 - 2512 - 134 - 440 - 42.952059:58Colorado Avalanche SkatersNo.PlayerPosGAP+/-PIMSHitsBkSGvATkAFO%PP TOISH TOITOI3K. SkrastinsD000-1421101-0:004:1017:484R. BlakeD000-2041102-8:035:2322:555B. ClarkD000-1020100-5:145:2024:276R. BoughnerD0111500100-0:140:004:4911C. McCormickC1010032000-0:140:018:0012B. RichardsonR000-122000020%0:313:4412:3213D. HinoteR000-200210067%0:004:4011:1414I. LaperriereR000-103001033%3:101:3416:4615A. BrunetteL011-1020000-7:270:0217:0719J. SakicC011-105001170%8:260:1319:2123M. HejdukR000-1260110-7:410:1117:2424A. LaaksonenL000-2011122-1:335:4917:0526J. LilesD101-1271212-8:090:0019:2734K. SauerD0000011101-0:142:2411:0538J. DowdC000001001038%3:045:2713:2353B. McLeanC000-201000250%3:560:0013:0171P. BriseboisD000-1021330-5:254:2722:3987P. TurgeonC011100012067%4:170:0013:20Colorado Avalanche GoaltendersNo.PlayerEVPPSHSaves - ShotsSv%PIMTOI31P. Budaj\n1 - 30 - 00 - 01 - 3.33305:1760J. Theodore\n(L) 7 - 88 - 91 - 216 - 19.842054:34Official Game ReportsGame SummaryEvent SummaryFaceoff Summary ReportFull Play-by-PlayTOI - WildTOI - AvalancheRoster ReportShift Chartshots by periodPeriodMINCOL1st8172nd8143rd611Total2242Team StatsCategoryMINCOLPower Plays1/61/8Hits1010Faceoff Wins2430Giveaways512Takeaways711Blocked Shots1414Penalty Minutes2117Additional Game FactsOfficialsHead CoachesJacques Lemaire: (Minnesota Wild)Joel Quenneville: (Colorado Avalanche)Minnesota Wild ScratchesFilip KubaAndrei ZyuzinRandy RobitailleColorado Avalanche ScratchesBrad MayAlex TanguayVitaly Kolesnik


Comunicat d'OPC contra la deslocalització del MAS Nid Cerdan,primeres critíques a l'oficina pública de la llengua catalana, Lotima Faingaanuku vol abandonar l'Usap , segona medalla d'or de Cécile Hernandez als mundials paralímpics, i vídeo d'Òmnium: 'Suma't a la campanya #JoAcuso'.\n* Comunicat d’ OPC sobre la deslocalització del MAS Nid Cerdan a Sallagosa. OPC rebutja la deslocalització d’aquest establiment que acull 45 adults amb discapacitats greus que pateixen diversos graus d’autisme o trisomia, i que ara està amenaçat de trasllat, sense cap raó clara, pel grup Ugecam el gestionari. Podeu llegir el comunicat (en francès) clicant al mot ‘comunicat’\n* Primeres critíques a l’oficina publica de la llengua catalana. Encara no s’ha posat en marxa aquesta estructura, quan ja s’han deixat escoltar les primeres critíques. Segons publica el diari l’indépendant, l’Associació agissons 66, i el partit OPC (Oui au Pays Catalan) critiquen la seua ‘manca d’ambició financera’. Així Jean Nou diu:’‘Només podem alegrar-nos de la creació d’aquesta oficina,Però, francament, els 300.000 €uros anuals que es faran servir per promoure la nostra cultura, la nostra identitat, la nostra llengua i fer viure les nostres tradicions és molt poc. Es necessita un esforç addicional per obtenir un pressupost digne. Per obtenir informació, l’estructura similar que s’encarrega de l’occità es beneficia de 2,2 milions i la dedicada al basc funciona amb 4 milions d’€uros‘ Per la seua banda, Jordi Vera, assegura que: ‘Amb els seus 300.000 €uros, aquesta estructura no tindrà cap força. La participació de la regió és inferior a 25 centaus d’€uro per habitant. És realment una almoina. Si Carole Delga creu que ens comprarà amb quatre cacauets, s’equivoca‘. Però Jordi Vera també veu un altre problema: la manca d’independència de l’oficina de les institucions. i afirma: ‘Les estructures basca, alsaciana o bretona, són independents de les autoritats locals. L’oficina catalana serà totalment submissa sense cap possibilitat de criticar res‘.\n* Lotima Faingaanuku vol abandonar la Usap a final de temporada. Fitxat a mig novembre com a jugador suplementari, el jugador dels Baby Black (21 anys, 1,88 m, 103 kg) ha convençut als tècnics amb les seues prestacions, però sembla que , vol abandonar el club català, per tornar al seu anteriro equip els Crusaders de Nova Zelanda per jugar en la Super Rugby, o trobar un club de TOP 14. Els catalans el voldrien renovar, però es troben amb le dificultat afegida del descens al Pro D2.\n* La nord-catalana Cécile Hernandez ha guanyat dues medallas d’or als mundials paralímpics , que es celebren a Pyha( Finlàndia).\nContinua l’éxit de la nord-catalana que, representa a l’estació dels Angles, en aquests paramundials. La passada setamana, va guanyar l’or en la modalitat de banked slalom, el passat dimecres, i dissabte passat va guanyar una altre or, aquesta vegada en parasnowboard. Aquesta és la tercera medalla d’or que guanya en uns mundials , ja que l’any 2015 va guanyar l’or en banked slalom.\n* Nou vídeo d’Òmnium: ‘Suma’t a la campanya #JoAcuso’ Un vídeo penjat ahir dilluns a la tarda, forma part de la campanya #JoAcuso. Diu l’entitat cultural per presentar -lo :’Som testimonis del que realment va passar el 20-S i l’1-O. Al Judici a la Democràcia acusem l’Estat. També anuncia que ‘Ja pots comprar els productes #JoAcuso a la botiga d’Òmnium: https://botiga.omnium.cat.\nassociació agissons 66


トップページ ＞ 言語 ＞ カタルーニャ語 ＞ targeta de Sumitomo Mitsui VISA cr?dit renovable | com ara comissi? de la taxa d'inter?s de c?lcul, els detalls del servei\nLa targeta de cr?dit renovable de Mitsui Sumitomo VISA ha tres tipus de et permet triar com utilitzar que m?s li convingui.\n"Especificar el cr?dit rotatori a la botiga", un cr?dit rotatori a la botiga especificada\ngener 1 ull ?s, de la mateixa manera com una suma global o de les quotes a la secret?ria de solament transmetre el "en el cr?dit renovable", per utilitzar el cr?dit renovable que pugui.\ndespr?s ribonucleic 2n "ribonucleic despr?s" ?s, fins i tot si s'especifica una suma global en el moment de la compra, ?s un servei que pot ser canviat en el cr?dit renovable ia un procediment de data posterior. Despeses inesperats com ara les cerim?nies, com quan es produeix una desviaci? en el pla de pagament, serien f?cils d'aprofitar el servei.\nLa meva atenci? a ribonucleic mar? 1 ull de "El meu sou a ribonucleic" ?s de 5.000 iens un pagament m?nim, el pagament d'1 mes ?s un servei que pot ser augmentat o disminu?t en unitats de iens. Augment de sou i bo mesos, ja que ?s tal reemborsament anticipat al mig del pagament, ?s adequat per a aquells que volen estalviar les despeses de les taxes d'inter?s per reduir r?pidament l'equilibri. Cal assenyalar que l'?s de "El meu sou a ribonucleic" s'ha convertit en un registre necessari abans del seu ?s.\ntamb? un cr?dit renovable de la comissi? del concepte i m?tode de c?lcul de targeta VISA de Sumitomo Mitsui\n, es necessita una quota de la taxa d'inter?s per defecte en la mateixa manera que altres targetes. Ja que els pagaments s?n a ser un pagament diferit, per? no s'afegiran en el moment del primer pagament, a partir del segon pagament ser? s'afegeix quota.\ngirat?ria taxes de cr?dit de la targeta VISA de Sumitomo Mitsui, una "taxa anual substancial de la 15. S'ha convertit en un 0 per cent ". Fee, a "(la despesa) x (taxa real anual) x (nombre de dies des de la data l?mit fins a la pr?xima data l?mit) ÷ 365 dies", "- de l'× × (taxa real anual) (passar pagaments mensuals) (data de la primera disposici? ser? la quantitat de diners m?s el nombre de dies) ÷ 365 dies "abans de la propera data l?mit.\nper exemple, 1 ha seleccionat un cr?dit rotatori del ien per descomptat, i aplicar un cas en qu? la cistella de la de 50.000 iens fins al 30 de setembre, des de l'1 de setembre per l'equaci? anterior, taxa ?s de 616 iens ser?. En altres paraules, la quantitat total de la quantitat de pagament ?s de \_ 10,616.\nrefer?ncia | m?tode de c?lcul de cr?dit rotatiu, la simulaci? tarifa\nes prorrateja No obstant aix?, ja es prorratejaran les taxes de cr?dit renovable de targeta de Sumitomo Mitsui VISA, mitjan?ant l'?s de dia o una data de pagament especificada, fina quantitat de diners s'ha canviat. L'any de trasp?s, ja que es calcula en lloc dels 365 dies "366 dies", tamb? notarem aquest punt. A m?s, la targeta VISA de Sumitomo Mitsui, que gira marc de la utilitzaci? del cr?dit s'ha establert fins 0 iens a 2.000.000 iens.\nper al l?mit superior, per? tamb? hi ha casos diferents en funci? del tipus de targeta, vost? no ser? capa? d'utilitzar el cr?dit renovable m?s enll? d'aquest per?ode d'?s. Quan s'utilitza el cr?dit renovable, ?s important que cada vegada que revisi el seu ?s i utilitzaci? del marc. ?s 616 ien.\nper al l?mit superior, per? tamb? hi ha casos diferents en funci? del tipus de targeta, vost? no ser? capa? d'utilitzar el cr?dit renovable m?s enll? d'aquest per?ode d'?s. Quan s'utilitza el cr?dit renovable, ?s important que cada vegada que revisi el seu ?s i utilitzaci? del marc.


Es mostren del 37 al 48 de 27685 resultats ''\nSense especificar (5433)\nArxiu Municipal del Districte de Sarrià-Sant Gervasi (11060)\nArxiu Municipal del Districte de Gràcia (8996)\nArxiu Municipal del Districte de Sant Martí (5647)\nArxiu Municipal del Districte d' Horta-Guinardó (1720)\nArxiu Municipal de Districte de Les Corts (240)\nArxiu Municipal del Districte de Sant Andreu (22)\nEnllumenat Públic (26)\nCasa Consistorial, Obres (4)\nRovira Trias, Antoni (228)\nRovira Rabassa, Antoni (39)\nGaurán, Carlos (34)\nViñas, Joaquin (Funcionari) (25)\ndel Villar, Fabian (Enginyer Municipal) (21)\nNuet, Narcís (19)\nUbach, Felip (15)\nTerri, Antonio (Enginyer) (14)\nCalvet, Dámaso (Enginyer Municipal) (7)\nSant Martí de Provençals (4178)\nSant Joan de Malta, Carrer de (9)\nRec Comtal (6)\nPoble Nou (Barri) (5)\nLlibertat, Mercat de la (3)\nPoblenou, el (3)\nSagrada Família, Temple de la (3)\nSanta Maria del Taulat, Parròquia de (3)\nAntiga de Mataró, Carretera (2)\nCementiri, Carrer del (2)\nJosé Soler i Vila, Propietari de la Fàbrica Situada a "cuatro Caminos", Demana Permís Per Intal·lar una Caldera de Vapor de Quatre Cavalls de Força\nData inicial 20/11/1869\nBuenaventura Costa Y Doria, de Professió Serraller, Copropietari d'Una Fàbrica de Farina en Construcció Situada en el Districte de la Sagrera, Demana Permís Per Instal·lar Dues Calderes de Vapor.\nData inicial 31/01/1870\nFrancisco Uriach i Vallés, Llogater del Molí de Grambars Y Setmenat Situat Al Carrer Bogatell, Sol·licita Permís Per Instal·lar Un Caldera de Vapor Per la Seva Fàbrica de Farina de 15 Cavalls de Força i 5 Atmòsferes de Potència\nData inicial 09/02/1870\nEls Senyors Escubós i Arañó Sol·liciten de Permís Per Intal·lar Quatre Generadors de Vapor d'Una Força de Seixanta Cavalls i Cinc Atmòsferes de Pressió a la Seva Fàbrica de Confecció de Gèneres de Llana Situada Davant el Carrer Sant Joan de Malta (Fàbrica de Can Jaumandreu)\nData inicial 28/03/1870\nPedro Vallverdú Besora Sol·licita Permís Per Instal·lar Màquina de Vapor de Sis Cavalls de Força i Pressió de Quatre Atmòsferes, Pertanyents a la Segona Categoria Al Seu Establiment de Blanqueix\nData inicial 27/07/1871\nEl Senyor José Ferran d'Ofici Serraller, Amb Taller Al Carrer Sant Pere Número 11, Demana Permís Per Instal·lar una Caldera de Vapor de Dos Cavalls de Força i 1,5 Atmòsferes de Pressió\nData inicial 20/10/1864\nData inicial 10/03/1875\nExpedient Núm. 38. Remés Al Centre el 7 de Desembre 1904. Sr. Gallifà\nData inicial 01/01/1875\n"borrié Hijo" Sol·licita Permís Per Instal·lar una Màquina de Vapor de Sis Cavalls de Força Dins la Seva Fàbrica de Curtits Situada Entre Els Carrers de Wad Ras Número 4, 49 i 51\nData inicial 06/02/1877\nJosé Xifré Sol·licita Permis Per Instal·lar una Caldera de Vapor de Dos Cavalls de Força Dins la Seva Fàbrica Situada a la Carretera de Mataró Número 385\nData inicial 06/03/1877


Codi: 101958 Crèdits: 12\nEs tracta d’una assignatura optativa de 12 ECTS, programada al quart curs del grau, i és requisit per sol·licitar plaça haver superat el primer curs i 120 crèdits dels tres primers cursos, estar matriculat en el moment de començar l’estada i haver abonat l’import de l’assegurança d’accidents i responsabilitat civil prevista en la normativa de taxes.\n- Promoure la integració de l'estudiant en el món de l'empresa o en un grup de recerca, sigui en una entitat pública o privada.\n- Aprendre i aplicar tècniques del camp de la Genètica que s'usen en algun àmbit industrial o en projectes concrets de recerca.\n- Elaborar autònomament un informe sobre l'estada pràctica.\nIntegrar i aplicar coneixements i capacitats en l'àmbit professional de la genètica.\nEl contingut d'aquesta assignatura és variable, ja que dependrà de l'entitat en concret on es realitzi l'estada. Tot i així, el contingut guardarà sempre una estreta relació amb la Genètica. Per tal que es desenvolupi una activitat relacionada amb l'àmbit de la Genètica, el coordinador de les pràctiques haurà de donar el vistiplau de les pràctiques proposades pels estudiants.\nHi ha dues modalitats de places:\n• Modalitat A: Places oferides per la UAB\n◦ Els estudiants de la modalitat A tindran un tutor acadèmic.\n• Modalitat B: Places proposades per l'alumne\n◦ Els de la modalitat B seran tutoritzats per un membre de l'equip docent de l'assignatura i per un tutor extern.\nL'assignatura es podrà cursar en tres períodes (estiu, primer i segon semestre). La durada de cada període es farà públic cada curs acadèmic en el web de la Facultat de Biociències. Al moment de triar el període, és necessari tenir en compte que la data de lliurament de la memòria sigui, almenys, 2 setmanes abans del tancament d'actes.\nL’estudiant trobarà tota la informació general i específica per a cada titulació relativa a aquesta assignatura en la plana web de la Facultat titulada Pràctiques Acadèmiques de Grau i a la secció Pràctiques Acadèmiques en Entitats de l’espai virtual de cada grau. A més, la Facultat i/o el responsable de l’assignatura organitzaran cada curs una sessió informativa general destinada principalment als estudiants de tercer i quart curs dels graus de la Facultat.\nEstada pràctica 280 11,2 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19\nL'avaluació constarà de les següents parts:\n1) Avaluació de la memòria final de l'estudiant (pes 40%). Aquesta serà avaluada per un membre de la comissió d'avaluació de l'assignatura.\n2) Informe final emès pel Tutor Acadèmic o Tutor Extern (pes 60%). La nota del tutor és de la seva potestat i només podrà ser modificada en els casos que es presentin proves contundents sobre la seva imparcialitat.\nIndicadors per a l’avaluació de la memòria final (pes 40 %)\n· Grau d’acompliment de les instruccions d’elaboració de la memòria final i adequació dels continguts als diferents apartats.\n· Recerca i selecció d’informació. Citació correcta de la bibliografia.\n· Comunicació escrita.\n· Capacitat de síntesi.\n· Capacitat de valoració crítica.\n· Es valorarà globalment la quantitat i la qualitat del treball realitzat.\n· Es valorarà positivament l’ús correcte de l’anglès en la redacció de la memòria.\nNormativa per a l’elaboració de la memòria final\nLa memòria final és individual. L’extensió de la memòria final tindrà un màxim de 15 pàgines, sense incloure la portada. Estarà escrita en format Word o equivalent amb interlineat de 1,5, lletra tipus Verdana de mida 10 i s’indicarà el número de cada pàgina.\nLa memòria final ha de constar dels següents apartats:\n· Portada:Títol, nom de l’estudiant, del(s) tutor(s) i de l’entitato grup de recerca, període de l’estada i data de lliurament al responsable.\n· Introducció teòrica sobre la línia de treball o tecnologia en la qual s’emmarca el treball realitzat. Es demana incloure referències bibliogràfiques. Objectius\n· Descripció de l’entitat.\n· Metodologies emprades per l’estudiant. Es demana incloure referències bibliogràfiques. Cronograma del treball realitzat.\n· Descripció dels resultats.\n· Aplicació de normatives, aspectes ètics i mediambientals, si s’escau.\n· ANNEX 1. Aquest annex de la memòria només s’ha de lliurar al responsable de l’assignatura o al membre de l’equip docent avaluador de la memòria i constarà de dos apartats:\n- Valoració sobre l’entitat o grup de recerca i suggeriments de millora.\n- Valoració personal sobre el que ha aportat l’estada a l’estudiant, tenint en compte el seu futur professional.\nLa memòria final es lliurarà com a màxim 15 dies després d’haver acabat l’estada i no més tard de 15 dies abans del tancament d'actes al responsable de l’assignatura o al membre de l’equip docent, segons s’indiqui. En casos excepcionals, que han de ser autoritzats pel responsable de l’assignatura, aquest període pot estendre’s fins a un màxim de 30 dies.\nPer poder ser avaluat, cal que el professor responsable de l'assignatura rebi l'informe d'avaluació del tutor i la memòria elaborada per l'estudiant. En cas de no acomplir algun d'aquests requisits,la qualificació de l'assignatura serà de "No avaluable".\nEl responsable de l’assignatura guardarà tota la documentació de l’avaluació durant 1 any per a possibles revisions o reclamacions.\nEl plagi total o parcial durant el desenvolupament de la memòria disminuirà la nota de la mateixa a un 0.\nEn la pàgina web de la Facultat "Pràctiques Acadèmiques en Entitats" es trobarà la Normativa de l'assignatura en la qual consten les instruccions per a l'elaboració de la memòria final.\nAvluació final del Tutor 60% 0 0 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19\nMemoria Final 40% 20 0,8 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18


dret civil balear (DCB) i dret femení: de gener 2017\nEl falocentrisme masculí, ben igual que la violència de l'home, no és un problema de les dones, sinó del tipus de masculinitat. És un problema de l'home.\nPodemos ... denuncia que el partido vive "una cultura organizativa belicista, masculina y machista" y que eso impide un mayor protagonismo de las mujeres. (font)\nLa presència de dones en l’escenari patriarcal no impedeix l’agressivitat, la masculinitat, ni el masclisme, perquè moltes dones que fan política masculina o de partits (quasi totes diria jo) no actuen com a dones,\nés a dir, sabent que són dones i triant ser dones, sense desplaçar-se al simbòlic masculí de les ideologies;\nperquè (com diu Milagros Rivera) no es pot triar no tenir cos de dona, però pots triar no viure com a dona (entenc en el sentit que pots triar viure escindint la teva ment del teu cos).\nPer això, l'eina que combat el falocentrisme no és la feminització (augmentar el nombre formal de dones -o veure més vegades a les mateixes-, sense rellevància real pel discurs i la manera d'estar, perquè només és un canvi de sexe amb el mateix rol) sinó que també cal que la masculinitat no patriarcal guanyi el lloc a la patriarcal, a la que cerca la força i el poder com a mediació humana. I aquest canvi de masculinitats encara és molt residual, encara és molt incipient.\n[Aquí hi ha un repte per les feministes que som mares d’un fill, per les mares que també estimam a les filles, i no només al fill.]\nLa no presència voluntària de dones és un gest polític femení molt clar, és un no cedir espai simbòlic femení, és fer saber al sistema que no es dóna crèdit a una idea, projecte, institució, sistema ... és un "estar en un altre lloc" i, com es veu avui dia, cada dia més, aquest no ser-hi de les dones que no volen cedir femení, ni volen desplaçar-se a l'ordre simbòlic masculí (que per no donar el net de res, deixam que sembli que és perquè no podem reconciliar la nostra vida privada i professional), és més feixuc de dur i d'ignorar pel sistema masculí. Cada vegada se n’adonen més que estan sols i que el llenguatge dels discursos, del subjecte neutre(masculí)universal ja no els amaga la seva impostura; perquè parlen per a les dones però no tenen legitimació per fer-ho, i ho saben.\nQue Pablo Iglesias i la nova política (com Albert Rivera i Ciudadanos) és, visualment, més viril i misògina que els vells patriarques és així perquè el masclisme i la misogínia nova (... imposar a les mares la custòdia compartida; legalitzar el dret masculí a que hi hagi putes; re-crear la paternitat legal fent veure que l'home és igual a la dona en la procreació i reduir la dona a ser “la pare” o una parenta de la seva filla o fill; rentar-se les mans en relació amb els problemes que el poder fecundador masculí crea a les dones, limitant-se a autoritzar-nos a prendre tot tipus d’anticonceptius ...) és insidiosa, perquè no tenen els recursos del patriarcat, que els autoritzava la violència legal, judicial i física contra la dona.\nLa masculinitat patriarcal de Pablo Iglesias s'ha vist sempre i estava recolzada per dones, ninguna no deia res.\nEl feminisme a Podemos (com a la CUP, per exemple) és feminisme patriarcal que és l'altra cara del neomasclisme del neoliberal C's i del PP modern. Són diferents noms per referir-se a les maneres com, ara també dones, i no només homes, dificulten la vida d'altres dones posant-nos regles que ens roben l'espai femení i no volent veure que les decisions que les dones prenen són lliures, lliures amb la llibertat única possible (no la de les Constitucions), la llibertat que pren en consideració als altres, l'alteritat, i les pròpies contingències; la vida en relació.\nJo no l'he seguit especialment a Pablo Iglesias, però en cada ocasió que me l'han fet veure pels mitjans de comunicació he vist el seu falocentrisme viril, que arriba a la misogínia.\nPer recordar algunes fites.\n1. Quan es triaven els líders de cada regió, Pablo Iglesias va anar a Aragó a recolzar una dona que s'enfrontava a Echenique. Pel carrer, va dir a la premsa, "será un duelo entre caballeros". Ell recolzava a una dona a la que no veia com a dona, no veia en la historia, en la política, en la cultura falocèntrica que ell representa, perquè les dones, entre elles, no han fet mai "duels" i no són "cavallers". Ell no veu les dones com a tals.\n2. També, en els seus principis, en aquells moments d'ego, entrevistat per un altre mascle-alfa, en una entrevista en un sofà en un terrat, deia en Pablo Iglesias que es sentia "como una tia buena" assetjada per homes en un bar. Només des del falocentrisme es pot ignorar que la vivència femenina davant l'assetjament masculí és d'impotència, de no tenir dret al propi espai i a anar pel món amb el propi cos, sense ser cosificada pel fet de respondre a estereotips masculins sobre el cos de la dona, i no té res de comparable amb la frivolitat de ser famós.\n3. També es va lluir dient que ell es pot enamorar d'una dona de dretes (no va especificar si de dretes militant o simple votant o simplement estereotipada com a “de dretes”) donant a entendre que les dones de dretes són reprimides en públic i fogoses amb un home en privat (tot això també d'acord a estereotips sexuals que d'acord a la vestimenta d’una dona el patriarcat ha classificat). I davant tenia na Susana Griso que no va dir res, ni tampoc va cridar l'atenció a ningú, el fet que tenint Pablo Iglesias, públicament, una relació amb n'Irene Montero, ja penses en enamorar-se d'una altra per temes de plaer sexual. Com a mínim, “és groller” per un candidat a President. A més, en la invisibilització de la dona per part del discurs masculí és comú la no presa en consideració de que qui tens davant és una dona de cos present, i li estàs parlant d’estereotips fixats a l’espècia humana femenina per part de la masculina, que encara tanta violència generen.\n4. Desprès ha destacat aquest personatge per identificar-se amb un subjecte de Joc de Trons, Tyrion Lannister que, de jove, participà en la violació grupal de la seva al·lota, perquè la va considerar adúltera. I de grandet, matà a la seva amant perquè li va ferir la virilitat. És un personatge gens exemplar.\n5. Finalment, no hem d'oblidar la inoblidable pifiada del catàleg d'Ikea per les eleccions on el cos femení, la sexualitat femenina, els problemes que el poder fecundador masculí provoca a les dones, el problema que el mercat capitalista és per la maternitat i, en definitiva, els sentiments de la dona en totes aquestes vivències són mercaderia dins d'un fullet d'un magatzem; el contracte sexual invisible que segueix sent la base del contracte social entre homes.\nLos Principios ... nuestros Padres ... formas nuevas\n(The Master's Tools ...)\nÉs això encara el que no s'ha afrontat per (1) manca de parcialitat del discurs masculí; el requisit “sine qua non” per canviar cap a una masculinitat menys viril, més suau, no patriarcal; i (2) per manca de retorn a les dones de la genealogia materna, la que vertebra la societat que tenaçment les runes patriarcals s'esforcen en fer invisible, per seguir usurpant-la; en un darrer intent desesperat per no admetre la por que senten al haver perdut tot el poder damunt el cos femení i els seus fruits.\nPublicat per FRANCESCA Llodrà Grimalt a dilluns, de gener 23, 2017 Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: dèficit de ciutadania de les dones: escissió (legal) cos-ment, dret masculí: custòdia compartida = potestat marital, falogocentrisme, masculinitats i patriarcat, política de partits (Podemos)\nEl gest polític de la reina Letizia.\nLa reina Letizia, a diferència de la ministre Cospedal, no està disposada a sostenir el patriarcat, i amb aquest gest deixa bocabadats als sostenidors del sistema patriarcal que l'envolten.\nEl significat d'aquest gest, en el sistema de la força, pot recordar Amadeus, quan el compositor de cort passava a pitjor fortuna si durant el concert el Rei badallava. La Reina quan s'avorreix, no badalla, sinó que s'admira a si mateixa, perquè té motius per felicitar-se perquè sempre compleix el seu paper.\nEn la societat femenina, en el Dret de les dones, el gest té el significat de recordar a Dolores de Cospedal, que no ha respectat les regles del joc entre dones, perquè si anava a l'acte com a ministre, és a dir, en el comendament d'un lloc masculí, amb la seva oratòria, amb els seu llenguatge dels discursos masculins i de la força (és a dir, amb permís per parlar, i no com Letizia que no té permís per parlar), no podia també usurpar, posant-se un vestit de reina enlloc d'un vestit de ministre, el protagonisme femení que pertany a la Reina, que es comporta com a "reina de Felip VI" i sempre amb perfecció, guarda silenci, es presenta exquisidament vestida i pentinada, i només diu dues paraules de cortesia, per evidenciar que, aquell acte, és del Rei. Així li varen indicar, al principi del seu matrimoni, quin era el paper de la reina d'un Rei.\nCospedal, com a dona patriarcal que és, s'ha esforçat per ser la millor entre els homes i volia també ser la reina entre dones, i aquí Letizia li va recordar que només ella es pot permetre els gestos femenins que eclipsen l'acte; que Cospedal es queda amb el malestar de fer discursos masculins, desconeixent que ella és una dona i una dona seria, ara i abans, en temps de guerra, en campaments de refugiats, en interrogatoris, en presons, en genocidis, en conquestes, en invasions, en vespres al carrer i sense casa, en el desempar de les guerres, etc. etc. etc. En la vivència real de dona, dels episodis de l'ordre de la força que ella, la ministre Cospedal, defensa; no li seria favorable la seva bellesa, ni la seva figura, i s'espantaria davant la buidor humana del seu discurs masculí de matrícula d'honor.\nAixí la Reina, com jo, com tantes altres dones com nosaltres, ens avorrim i no sostenim, ni donam joc, a les dones que volen destacar i ser les més llestes en la perllongació artificial de la història, la ciència, i l'economia de l'ordre simbòlic patriarcal, com la ministre Cospedal; amb el discurs de patriotisme masculí basat en el fet que l'ordre simbòlic patriarcal també ha tengut participació de conqueridors i guerrers catalans, en el sentit que en l'expedició a Amèrica de Colon (d'això parlava ella en aquest acte) i posterior genocidi també hi participà algun català de soca-arrel. Com si ens hagués de sorprendre que cap ideologia i cap identitat patriarcal no hagin determinat mai millors actuacions masculines al llarg de la història; sinó que, al contrari, en tota ideologia masculina i identitat patriarcal s'han succeït episodis similars de destrucció humana, de destrucció de l'obra materna.\nPublicat per FRANCESCA Llodrà Grimalt a dijous, de gener 19, 2017 Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: dones patriarcals, el Dret de les dones, Runes patriarcals: Nihilisme\nUna victòria de l'autoria dels cossos sobre la usurpació del patriarca Trillo. Una palada més de terra sobre el cadàver del patriarcat.\nPlanteja la professora Milagros Rivera que el conflicte soterrat de la democràcia, pendent de resoldre's si es vol sortir del nihilisme cap al que condueix la política de partits o masculina, és la qüestió de l'autoria dels cossos, els quals pertanyen a la mare i ens són donats per ella a cada una i un de nosaltres, i no pertanyen a l'Estat.\nLa polis va donar la ciutadania, la titularitat sobre el cos, als homes, però a les dones encara no ens han reconegut la competència damunt el nostre cos i els seus fruits.\nI una vegada abolit el servei militar obligatori, que obligava als homes a morir i a matar per l'Estat, el reconeixement de l'Estat de la titularitat de cada home sobre el seu cos masculí es va consolidar. Per això, hem vist com, en els casos d'homes, com els difunts en l'accident YAK-42, que havien voluntàriament decidit morir i matar per l'Estat, aquest i els seus patriarques de torn, Aznar i Trillo, es varen considerar autors d'aquests cossos i legitimats a administrar-los com varen trobar, fent tot el que ja es sap que varen fer amb els cossos morts en el YAK-42.\nPerò, de nou, hem vist que s'ha acabat el patriarcat; els patriarques han estat vençuts per l'autoria legítima dels cossos, la mare "o qui per ella" (com són les famílies dels difunts); i, així, en Trillo ha estat exiliat, desnonat amb el patriarcat.\nEl patriarca Trillo també va encarregar-se de recordar-nos a les dones fèrtils, presentant la impugnació de la Llei de l'avortament davant el Tribunal Constitutiu, que el nostre cos no ens pertany; que el cos femení és de l'Estat, masculí per definició; que està regulat per l'Estat, essent així titularitat del patriarca, i, per això, aquest insisteix en regular l'avortament i en malmenar el cos femení, escindit de la ment de cada dona titular del seu propi cos, amb les seves lleis i les seves imposicions.\nI les dones ens hem d'aguantar si no ens va bé que el homes, representats en l'estat i la seva estructura, segueixin decidint sobre el nostre cos i els seus fruits, inventant drets i imposant-nos-els.\nNi las mujeres libres ni las esclavas ni los esclavos recibieron su cuerpo de la ciudad ... En la ciudad, el origen y la autoría del cuerpo de los ciudadanos le es negado, desde este momento, a su madre. Es este el trágico cambio ... del que es heredero, por ejemplo, el hecho de que, todavía hoy, los parlamentos democráticos discutan y promulguen leyes sobre el aborto: como si el Estado democrático, y no cada madre, fuera el autor de los cuerpos; o el fracaso repetido de las luchas por la ciudadanía femenina, porque no es la ciudadanía lo que la democracia le tiene que restituir a una mujer: lo que le tiene que restituir es lo que le ha usurpado, es decir, la genealogía materna.\nDe Milagros Rivera, La diferencia sexual en la historia.\nAra, també està per veure si l'Estat francès podrà aconseguir el retorn patriarcal que ha planificat, legislant per usurpar l'autoria del cos en situació de mort imminent, és a dir, mèdicament preparat per ser donant d'òrgans, ja que, com a regla general, en aquest moment el cos serà de l'Estat francès que gestionarà els òrgans ignorant les instruccions dels que representen el titular del cos, quan ella o ell ja no pot: la mare o "qui per ella".\nPublicat per FRANCESCA Llodrà Grimalt a dilluns, de gener 16, 2017 Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: dèficit de ciutadania de les dones: escissió (legal) cos-ment, Entre jo i el món (i el dret) una altra dona, política de partits (PP), política masculina: avortament i cos de la dona\nDe Vistalegre II a Valquíria II.\nSi com s'acostuma a dir de la història masculina, de la història de l'ordre simbòlic patriarcal (que també es sostingut per heroïnes, lideresses i comandantes), que sempre es repeteix; tot el que succeeix ens podria recordar a fites ja viscudes pels petits homes, que pujats en un tron, semblen déus.\nPerò ara, al final del patriarcat, quan ja no funciona la mediació del poder per a tenir reconeguda l'autoritat i el respecte, veurem com al Vistalegre II de Podemos, allò que podria ser un "revival" històric de l'operació Valquíria, canviarà de final.\nAixí, hi haurà una nova oportunitat per veure com ja s'ha succeït la fi del patriarcat, amb el triomf del pensament de la diferència sexual, perquè veurem un "revival" de l'operació Valquíria, per la qual un seguidor, von Stauffenberg, d'un dictador, el Führer, es va atrevir a enfrontar-lo, a enfrontar el seu autoritarisme i fanatisme; amb un canvi de final, perquè no serà una operació inútil, no li costarà la destrucció a Errejón, i no deixarà immune el líder falogocèntric Iglesias i a la seva cort Espinar-Echenique-Mayoral, sinó que començarà la seva fi, començarà la seva darrera mudança, cap al búnquer de la virilitat.\nPublicat per FRANCESCA Llodrà Grimalt a dimarts, de gener 10, 2017 Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: "Sketch" d'actualitat socio-política, dones patriarcals, falogocentrisme, política de partits (Podemos), Runes patriarcals: Nihilisme\nCheeeeeeeeese. Pataaaaaaaata. Lluííííííííííís. Bauzá, un tipus diví, sempre a punt per fer riure en qualsevol idioma i fer-se una foto.\nPublicat per FRANCESCA Llodrà Grimalt a dimarts, de gener 03, 2017 Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: "Sketch" d'actualitat socio-política, androcentrisme, Bajanades, política de partits (TIL-PP), Runes patriarcals: Nihilisme\nEl falocentrisme masculí, ben igual que la violènc...\nUna victòria de l'autoria dels cossos sobre la usu...\nCheeeeeeeeese. Pataaaaaaaata. Lluííííííííííís. Bau...


Disc de la Setmana: Maria Muldaur “Sweet Lovin’ Ol’ Soul” | Bloc de toies.com\ndissabte, 13 febrer 2010 by Joan-Carles\nCantant polifacètica s’atrevix tant amb el rock, el blues, folk, gospel, R&B, country, ademés de fer les seves pròpies composicions. Te una excel·lent veu i és una de les rares veus blanques que pot interpretar el blues més tradicional amb la mateixa modulació i sentiment amb que ho fan per exemple Bessie Smith i Lucille Bogan.\nÀlbum Sweet lovin’ Ol’ Soul (Old highway 61 revisited)\nCançó que escoltes Lookin’ the world over\nPer varis motius el disc d’avui és molt recomanable, “Sweet Lovin’ Ol’ Soul“ (2005), primer perquè és un tribut a l’excepcional Memphis Minnie, segon perquè és d’agrair un disc totalment acústic i tercer pel acompanyament de músics de primer ordre en el blues com Taj Mahal, Del Rey o Pinetop Perkins, Tracy Nelson… evidentment per escoltar la seva veu plena de sensibilitat i maduresa, acompanyada d’una instrumentació molt adient per actualitzar el temes més clàssics del blues.\nUn perfecta oportunitat per escoltar el blues del anys 20 sense el soroll de fons que en deixaven els vells discos dels 50, una perfecta aproximació a les arrels del blues.\nEtiquetes : Bessie Smith, blues, Maria Muldaur, Memphis Minnie, Taj Mahal\n← Escrito a cada instante


Sol i mar, una combinació explosiva | Revista\nUn any més, milions de turistes, nacionals i estrangers, visitaran alguna de les 3.000 platges que omplen els prop de 8.000 quilòmetres del litoral espanyol. I és que davant dels ardents rajos del sol de l’estiu, la platja és una de les destinacions favorites per a gaudir de les vacances, i en són una bona mostra els quasi 50.000 visitants diaris que reben algunes de les nostres platges. Però sovint, freqüentar llocs tan concorreguts té els seus inconvenients. L’excés d’aigua i de sol, l’afluència massiva de banyistes i una infinitat de problemes (insolacions, talls de digestió, picadures, etc.) es confabulen en aquesta època de l’any per a provocar accidents i contratemps que poden fer malbé les vacances més idíl·liques. I el que és més important, cal no oblidar que la mar és traïdorenca i impredicible, i una activitat tan senzilla com jugar amb les onades pot resultar perillosa si no es prenen precaucions.\nCada any, des de 1987, la Fundació Europea d’Educació Ambiental (FEEE) i l’Associació d’Educació Ambiental i del Consumidor (ADEAC) valoren la qualitat de les nostres platges i ports, i premien amb una Bandera Blava les que reuneixen les condicions que garanteixin la seguretat, la salut i el benestar de tots els usuaris de les nostres costes. Enguany, l’afonament del “Prestige” ha espatllat les aspiracions de 17 platges de la costa cantàbrica, que enguany han perdut aquest guardó tan preuat. No obstant això, cal no abaixar la guàrdia, i per això FEEE ha establert unes condicions de seguiment rigoroses en les platges afectades, entre les quals destaquen que el mateix ajuntament ha d’arriar la bandera blava de forma temporal i comunicar-ho a ADEAC si observa una tornada o una recrudescència de la contaminació per hidrocarburs. Si torna a produir-se una segona vegada, el guardó ha de retirar-se definitivament. Amb tot, Espanya, amb 420 platges i 97 ports premiats, continua al capdavant en el context internacional en nombre de banderes blaves globals (entre platges i ports), amb la qual cosa una de cada sis que ondegen en tot el món ho fa a Espanya.\nVes a la pàgina següent Precaució en els banys »


Abril | 2013 | IGUALADA HOQUEI CLUB | Pàgina 2\nF.MONCLÚS: ESTEM DINS DE L’ELIMINATÒRIA. SI AGUANTEM LA SEVA SORTIDA DE PARTIT TINDREM OPCIONS\nPublicat el 22 Abril 2013 per ihc\nFoto D. Figueras P- Amb una mica més de sort estariem parlant d’un altre resultatdel partit de dissabte… Bé, més sort i amb alguna decisió arbitral menys, també. F.MONCLÚS- Si perque la blava… ens fan gol amb 4 contra 3… … Continua llegint →\nF-4. ENCARA QUEDEN 50 MINUTS\nPublicat el 21 Abril 2013 per ihc\nFoto D. Figueras Aquesta és la sensació que ha deixat la derrota contra el Valdagno al vestidor igualadí. Inconformisme generalitzat. Ningú no llença la tovallola i tothom es mostra disposat a lluitar fins al final per una eliminatòria a la … Continua llegint →\nIGUALADA HC 2 – VALDAGNO 3. L’ARBITRE ROMAU DECIDEIX PELS ITALIANS\nQuan un àrbitre explica que no ha marcat falta en una bola que toca un jugador que és a terra (últim defensa i impedint que hi hagi una contra d’1 contra porter) amb l’excusa que el jugador de l’equip rival … Continua llegint →\n“IHC-VALDAGNO. LA F-4 EN JOC”. MONCLÚS: NECESSITEM A LA GENT\nPublicat el 19 Abril 2013 per ihc\nArriba un dels moments més esperats de la temporada. Un d’aquells partits que valen tot un any. De fet l’IHC és a només dos partits de la F4 de la Champions. I el primer el juga a casa, sota la … Continua llegint →\nEL VALDAGNO ARRIBA A IGUALADA AMB NOMÉS UNA DERROTA EN 38 PARTITS\nIgualada es prepara per la visita del líder de la lliga italiana, el Valdagno. Els italians (primers a la Lega amb 10 punts d’aventatge sobre el Viareggio, tot i que amb un partit més) han estat elegits el millor equip del … Continua llegint →\nPublicat el 17 Abril 2013 per ihc\nDissabte a les Comes es veuran les cares el millor atac continental amb la millor defensa europea (compartida amb Barça i Noia). El Valdagno arribarà a les Comes precedit per la fama dels seus davanters (Gil i Nicolia especialment) i … Continua llegint →\n24 ANYS DESPRÉS … LA HISTÒRIA CONTINUA\nPublicat el 16 Abril 2013 per ihc\nEls jugadors de l’Igualada HC han fet el primer entrenament de la setmana amb l’objectiu d’arribar en el millor moment físic i tàctic possible a la gran cita de dissabte. Els arlequinats han vist vídeo del Valdagno i després han … Continua llegint →\nM.CASADEVALL: ESTIC BÉ. DEMÀ A PISTA!\nPublicat el 15 Abril 2013 per ihc\n“Bé, bé. Gairebé recuperat del tot“. Així respon Marçal Casadevall quan se li pregunta com està de l’enèssim cop rebut aquesta temporada. És més el màxim golejador de l’IHC assegura que està a punt per treballar al costat dels seus … Continua llegint →\nCALDES 3 – IHC JÚNIOR 6. ELS “XINESOS” PRESENTEN CANDIDATURA AL CAMPIONAT DE CATALUNYA\nPublicat el 14 Abril 2013 per ihc\nL’actualitat de l’Igualada HC es manté centrada en l’evolució del cop que va rebre Marçal Casadevall (qui si no?) a Maçanet. Però també d’uns júniors que estan donant autènticament el cop. Els joves del planter de l’IHC han tornat a … Continua llegint →\nSHUM 3 – IGUALADA HC 1…I EN MARÇAL A L’HOSPITAL\nPublicat el 13 Abril 2013 per ihc\nFoto D. Figueras Derrota per la mínima de l’IHC (el 3 a 1 arriba a 90 segons del final) en un partit molt ajustat que podria haver caigut a una o altra banda i que ha quedat absolutament marcat per … Continua llegint →


Somier articulat elèctric Schramm UM-100 Junior | Dormitum\nSomier amb sistema de molles que absorbeixen al llarg de tota la seva superfície, l'energía dels moviments i grans pressions reaccionant al llarg del eix horitzontal i complementen així la reacció puntual del matalàs de Schramm. El seu efecte de superfície, proporciona al matalàs de Schramm una amortiguació estable però que cedeix amb suavitat.\nSomier dotat de 2 Motors i 4-plans, silenciós i regulable a l'altura desitjada.\nMàxima protecció contra l'electroesmog. Gràcies a la direcció pneumàtica, L'electricitat mai entra en contacte amb el llit o les mans. Per mitjà de l'interruptor manual es transmeten impulsos d'aire que permeten col·locar el llit pneumàticamente a la posició desitjada. Si no es vol, tambè es disposa d'un telecomandament infraroig amb memòria que s'ha d'encarregar amb el llit i no es pot incorporar desprès.\nDoble encoixinat flexible que cobreix l'espai entre el matalàs i el marc.\nConta amb un descens d'emergència en cas d'un tall de llum.\nDispositiu d'alliberació de xarxa elèctrica integrat que fa que el transformador només condueixi electricitat si se l'acciona.\nBase fixe, amb opció de col·locar la base Schramm directament sobre potes, aquest és el composat mínim d'un llit Schramm. (veure productes complementaris)\nLes bases de Schramm es presenten en una versió no ajustable, en 4 versions ajustables manualment i en 6 versions amb ajustament de motor. S'ofereixen 24 tamanys estàndard, però és poden encarregar tamanys especials. Totes les bases de Schramm poden integrar-se sense problemes a carcasses de qualsevol llit.\nSomier articulat elèctric Schramm UM-100 Junior - Schramm\nControl del cable. A petició amb teledirigit infraroig.


Published on 30 marzo 2020 30 marzo 2020 in News Es di alex\nEn les últimes 24 hores es registren 184 noves víctimes mortals, mentre que de divendres a dissabte van ser 156\nEl nombre de morts per coronavirus a Catalunya sembla que comença a estabiltizar-se, en les darreres 24 hores s’han registrat 184 noves defuncions, una xifra semblant a la de dissabte passat amb 156 nous casos registrats. D’aquesta manera el total de víctimes queda en unes 1.410 segons dades del Departament de Salut.\nPel que fa als contagis aquests es situen entorn els 1.131 nou casos, una xifra bastant més elevada que l’anterior, on sols se n’havien registrat 763 casos nous. Dels positius ara ja hi ha un total de 1.512 persones en estat greu, xifra que s’ha vist incrementada per les 121 persones de les últimes hores.\nPel que fa a Igualada, Salut confirma un total acumulat de 560 positius de coronavirus SARS-CoV-2. Del nombre total de casos, 152 són professionals sanitaris. 62 persones han mort amb la Covid-19.\nDissabte ja es va experimentar una frenada en la moratlitat del virus, quan en 24 hores es van registrar 156 noves víctimes mortals, una xifra inferior a la de divendres (190) i també a la de dijous (208).\nEl nombre de nous casos positius també seguia la mateixa dinàmica: 763 afectats en les últimes 24 hores, molt inferior als 1.323 registrats en l’últim balanç del Departament de Salut. del divendres nit. Naciodigital.cat\nArticolo Precedente Previous post: Coronavirus: Domenica 29 Marzo 2020 dati giornalieri con percentuali di incremento giornaliero (Fonti: Protezione Civile e Ministero dell’Interno)\nProssimo Articolo Next post: Coronavirus, Trump: “Se in Usa i morti non saranno più di 100mila avremo fatto un buon lavoro. Stiamo aiutando l’Italia”. Poi proroga misure fino al 30 aprile


El Palamós rep el cuer de la categoria en un d'aquells partits trampa\nA priori el Palamós ho té molt fàcil. A priori l'equip no hauria de despentinar-se per guanyar. A priori l'estadística és contundent. Però tants a prioris molts cops poden convertir-se en una gerra d'aigua freda.\nEl Degà torna al Municipal contra l'Argentona, el cuer i equip més golejat de la categoria amb 16 gols en contra. Un duel desigual que els homes de Javi Salamero haurien de solventar sense problemes.\nEl treball dels tècnics serà motivar al màxim els seus jugadors contra un rival que vindrà en estat de depressió. I és que els maresmencs van perdre 0-7 contra el Lloret de Mar.\nEls blaugrocs confien en tornar a convertir el Municipal en un fortí i així fer oblidar a l'afició el moment complicat que viu el club als despatxos.\nEl partit, com és habitual, es disputarà diumenge, a les 5 de la tarda.


El fotògraf rubinenc Josep Maria Roset, candidat a rebre la Creu de Sant Jordi 2018 - Cultura - Rubí TV\nEl fotògraf rubinenc Josep Maria Roset, candidat a rebre la Creu de Sant Jordi 2018\nEl guardó pretén destacar persones i entitats que promouen la identitat catalana en el pla cívic i cultural\nEl Govern a l'exili ha proposat d'atorgar la Creu de Sant Jordi a 18 persones i entitats per la seva tasca en 'la promoció i cura de la identitat de Catalunya en el pla cívic i cultural'. Entre les persones i entitats proposades, hi ha el fotògraf rubinenc Josep Maria Roset.\nEl president Puigdemont i els consellers que es troben fora del país consideren que el guardó és 'especialment necessari en el context de regressió democràtica i de drets fonamentals que vivim', ja que el govern espanyol havia anunciat que enguany no es lliurarien les Creus de Sant Jordi arran de l'aplicació de l'article 155 de la Constitució espanyola.\nEl guardó de la Creu de Sant Jordi va ser creat l'any 1981 amb la finalitat de distingir les persones naturals o jurídiques que hagin prestat serveis destacats al país i a la seva gent. D'aquesta manera, representa el màxim reconeixement que pot rebre la ciutadania per part de la Generalitat de Catalunya i qualsevol ciutadà o entitat pot demanar que sigui atorgat a unes altres persones físiques o jurídiques.\nEl llistat de persones que proposa el govern en l'exili per a ser guardonades amb la Creu de Sant Jordi del 2018 inclou aquests noms:\nI les següents entitats:\nAssociació Societat Coral 'El Vallès' (Ripollet)\nCasal Societat La Principal (Vilafranca del Penedès)\nCooperativa La Colmena (Santa Coloma de Gramenet)\nCor Claverià l'Aliança (Lliçà d'Amunt)\nFundació Alzheimer Catalunya (Barcelona)\nMarduix (Sant Esteve de Palautordera)\nBarcelona Proactiva Open Arms (Badalona)\nReial Societat Arqueològica Tarraconense (Tarragona)\nSocietat Casino 'la Unió' (Vidreres)\nSocietat Cultural i Recreativa 'La Cumprativa' (Llorenç del Penedès)\nSocietat Recreativa El Centre (Llorenç del Penedès)\nEtiquetes: creu sant jordi, govern, exili, fotògraf, josep maria roset camps