La fase de presentació de propostes dels Pressupostos Participatius del 2020 obrirà al juny — Ajuntament de Rubí\nSou a: Inici / Ajuntament / Sala de premsa / Notes de premsa / La fase de presentació de propostes dels Pressupostos Participatius del 2020 obrirà al juny\nLa fase de presentació de propostes dels Pressupostos Participatius del 2020 obrirà al juny\nFinalitzada la fase informativa del procés, la presentació de propostes s’engegarà al juny per no coincidir amb les eleccions municipals i europees que tindran lloc lloc el 26 de maig, com estableix la normativa\nEls Pressupostos Participatius s’aturen durant el mes de maig\nEls Pressupostos Participatius 2020 han començat a caminar a primers d’abril amb la fase informativa que ha donat a conèixer les fases, els mecanismes i el calendari del procés. En aquesta etapa s’ha informat d’aquesta iniciativa per diferents vies i s’ha celebrat una trobada presencial amb la ciutadania i entitats ciutadanes per explicar els detalls i novetats d’aquesta edició.\nLa segona fase, però, no arrencarà fins el mes de juny. Serà aleshores quan la ciutadania i entitats ciutadanes podrà fer les seves propostes i suggeriments. Tot i això, durant el mes de maig, la plataforma Participa Rubí continuarà activa amb tota la informació relativa al procés i la possibilitat de fer el registre, pas necessari per a la presentació de propostes a través de la web. Aquest parèntesi respon a la voluntat d’evitar la coincidència amb el procés electoral de les eleccions municipals i europees d’enguany que culminarà amb les votacions del 26 de maig, com estableix la llei.\nAixí doncs, a partir de l’1 de juny, el veïns i veïnes de Rubí de més de 16 anys registrats a la plataforma tindran l’opció de fer les seves propostes. Durant aquest període, també es desenvoluparan activitats per fomentar la participació presencial.\nUna vegada recollides aquestes aportacions, el procés entrarà en una nova fase on es procedirà a validar les propostes. Això significa fer-ne la valoració tècnica i quantificació econòmica per part dels tècnics de Participació i Territori. Aquesta anàlisi es farà durant el juliol i permetrà seleccionar, en base a criteris econòmics i de viabilitat tècnica, les que són aptes per passar a la fase de priorització, que tindrà lloc al setembre. Les prioritats es fixaran a partir de l’opinió de la ciutadania.\nUna cop s’hagi establert la llista de prioritats, serà el torn de la votació ciutadana definitiva. Aquesta fase es desenvoluparà via electrònica i també presencial ja que s’establiran mecanismes per fer-ho possible. Aquesta fase es desenvoluparà durant l’octubre.\nTrobaràs l’esquema complet del procés en aquest enllaç.\nD’altra banda, el procés per a infants i adolescents, és a dir per a rubinencs i rubinenques de 8 a 16 anys, seguirà el seu calendari amb la fase de presentació que s’allarga fins al juliol. Entre setembre i desembre serà el moment de definir la proposta que està prevista que es presenti entre el gener i el febrer de l’any vinent.\nEnguany, els pressupostos participatius compten amb una partida total de 300.000 euros, 100.000 més que l’any anterior. D’aquests, 50.000 euros són per a la decisió que prenguin els infants i adolescents.


Manuel Pérez Saldanya, a la dreta, amb Gemma Rigau i Oliver i Josep Martines Peres\n7 febrer 1962 (60 anys)\n2n President de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua\n14 octubre 2011 – 18 novembre 2011\n← Ascensió Figueres i Górriz – Ramon Ferrer Navarro →\ncatedràtic, professor d'universitat, filòleg\nSecció Filològica de l'Institut d'Estudis Catalans (membre numerari de l'IEC) (1997–)\nManuel Pérez Saldanya (València, 1962) és un filòleg valencià, membre de la Secció Filològica de l'Institut d'Estudis Catalans i membre corresponent de la Reial Acadèmia Espanyola des de novembre de 2006.\nPérez Saldanya es llicencià el 1985 en Filologia Hispànica (secció: valencià) a la Universitat de València, on imparteix classes com a catedràtic del Departament de Filologia Catalana. També forma part de l'Institut Interuniversitari de Filologia Valenciana\nManuel Pérez Saldanya ha conreat el camp de la recerca en dos vessants, la gramàtica històrica catalana i la teoria lingüística sincrònica, en les quals ha publicat diversitat d'articles i contribucions ressenyables, com Del llatí al català. Morfosintaxi verbal històrica (Universitat de València, 1998), Els sistemes modals d'indicatiu i de subjuntiu (PAM/IIFV, 1988) o Diccionari de lingüística (Colomar, 1998, en col·laboració amb Rosanna Mestre i Ofèlia Sanmartín). També ha codirigit la Gramàtica del català contemporani (3 vols., Empúries, 2002), en col·laboració amb Joan Solà, Joan Mascaró i Maria Rosa Lloret. Ha estat ponent redactor de la Gramàtica Normativa Valenciana de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua (València: AVL, 2006) i de la Gramàtica de la Llengua Catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (Barcelona: IEC, 2016), juntament amb Joan Solà i Gemma Rigau.\nPremi Pompeu Fabra de l'Institut d'Estudis Catalans, l'any 1999, per l'estudi Els sistemes modals d'indicatiu i de subjuntiu.\nPremi Sanchis Guarner/Unitat de la Llengua Catalana de l'Associació Jaume I, l'any 2000 (pel llibre Del llatí al català) i l'any 2002 (pel llibre dirigit en coordinació Gramàtica del català contemporani).\nFitxa a la Reial Acadèmia Espanyola\nFitxa de la Universitat de València\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Manuel_Pérez_Saldanya&oldid=29359806»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 gen 2022 a les 16:05.


La Llei del Cinema vol normalitzar el català als cinemes i enfortir el sector - Oci i Cultura - Altanto!! Revista\nDAAM Alcarràs agricultura, fruticultura, ramaderia Aitona Generalitat Massalcoreig Catalunya Festa Major futbol Lleida Seròs festes i celebracions Mossos d'Esquadra Torres de Segre Partits polítics empreses sindicat agrari delictes crisi econòmica Soses handbol centres educatius ajuntaments Unió Pagesos mobilitzacions ciutadanes\nLa Llei del Cinema vol normalitzar el català als cinemes i enfortir el sector\nJoan Manuel Tresserras, Conseller de Cultura i Mitjans de Comunicació acompanyat de Joan Puigcercós, president d'Esquerra i Carmel Mòdol, candidat per Lleida al Parlament de Catalunya, han presentat a l'Espai Funàtic de Lleida, la nova La Llei del Cinema, promoguda per ERC i recentment aprovada pel Govern. Segons Tresserras, "aquesta llei vol enfortir el sector aprofitant l'adaptació al cinema digital, amb l'ampliació de la diversitat de gèneres cinematogràfics mitjançant sales concertades amb la Generalitat on es puguin veure pel·lícules europees i d'altres països, que guanyen en concursos, i que fins ara no s'estrenaven a Catalunya, i finalment garantint el doblatge en català de les pel·lícules que arriben doblades al cinema". El conseller ha explicat que la llei serà vigent a partir del gener del 2011 i es desplegarà durant cinc anys més dos anys segons acords. Tot i que encara es desconeixen les normes que s'aplicaran, la llei es desenvoluparà amb un reglament per garantir el seu desplegament.\nSegons el Conseller, la Llei del cinema té tres àmbits d'actuació "donar suport al sector del cinema davant la crisi que pateix, enriquir la cultura de Catalunya amb l'accés a pel·lícules que fins ara no arribaven als cinemes i protegir les versions originals i el doblatge en català", explica el conseller.\nSegons el president d'Esquerra Republicana de Catalunya, Joan Puigcercós, "la llei s'ha aprovat en un moment important i res l'ha pogut aturar". Puigcercós afirma que "Catalunya està en un moment de canvi de tendència en la política del Govern respecte al cinema, posant el català al nivell del castellà als cinemes". Les mesures, ha continuat Puigcercós, "volen protegir el sector deixant de dependre del mercat, creant la demanda i el mercat cultural tenint en compte l'equilibri territorial".\nMés notícies sobre " Partits polítics , teatre i cinema "


Cavall de Rodes: Trifàsics i Verderols.\nEscrit per Alex. en 23:35\nPerdona la meva incultura, però què són verderols? Es que sóc de ciutat...\nNo confondre amb qui té el cap ple de verderols!!!\nDe ciutat, però has caminat més kms. que tots els boletaires Empordanesos junts!\nAutèntic!!!... atenció en el segon 25 al moment esclop... "con cámara de aire, no?"\nAra ja em queda clar lo dels verderols!!\nMolt bo l'autèntic!! Lo de la càmara de aire!! Jejeje M'ha recordad una mica aquella espanyolada de Bienvenido Mister Marshall!! Ara m'he imaginat la cabra dintre el meu cotxe i una mica més i em poso a cridar!!\n17 d’octubre de 2008 a les 8:53


RESUM J8 CATHANDBOL - Creu Alta Sabadell Handbol\nC.A. Sabadell 25\nL’equip poblenoví va aconseguir enllaçar la seva quarta setmana d’imbatibilitat superant un equip sabadellenc que va dominar durant bon apart del partit (ho feien per 14-12 al descans), però es va bloquejar en el tram final.\nL’equip poblenoví, tal com havia fet la setmana anterior davant de La Roca a casa, van fer un final esplèndid. Van fer un parcial de 0 a 5 en deu minuts (entre el 18 i el 28) i van deixar sense opcions als de Sergi Cifré.\nFotos del partit: Joan Carles Manzano\n← STREAMING J8 NACIONAL\nCRÒNICA RÀDIO SABADELL SÈNIOR A – H. POBLENOU →


Forcadell, sobre la culminació del procés: «El programa de JxSí no es va portar a la pràctica» | NacióDigital\nper Ferran Casas / Joan Serra Carné, Tribunal Suprem (Madrid), 26 de febrer de 2019 a les 19:34 |\nCarme Forcadell ha aprofitat les preguntes de la seva defensa per recalcar que el programa electoral de Junts pel Sí -presentat a les eleccions del 27 de setembre del 2015 i que preveia el salt a l'estat propi- mai es va materialitzar: "El programa de JxSí no es va portar a la pràctica". Forcadell ha recordat que el full de ruta de la majoria parlamentària es va alterar després que no es validessin els pressupostos presentats per l'executiu de Carles Puigdemont.\nL'expresidenta del Parlament ha recordat, a petició de la seva lletrada, Olga Arderiu, que els esforços de la legislatura es van destinar al referèndum pactat amb l'Estat. Ha citat la tasca desenvolupada pel Pacte Nacional pel Referèndum, que agrupava partits i entitats de la societat civil, que celebrava reunions en seu parlamentària. "Aquesta era la finalitat", ha afegit per referir-se a la voluntat d'acordar una votació sobre el futur polític de Catalunya.\nA banda de rebutjar qualsevol vincle amb la violència, Forcadell ha estat clara sobre la transcendència del 27 d'octubre -ha recalcat que no es va publicar ni al Butlletí Oficial del Parlament (BOP) i ni al Diari Oficial de la Generalitat (DOGC)- i també ha fet constar que es va acatar des del primer moment l'aplicació de l'article 155, que liquidava la legislatura. "Totes les iniciatives parlamentàries van decaure completament", ha dit sobre la intervenció de les institucions catalanes.\nPer justificar la naturalesa política del judici al Suprem, l'acusada ha verbalitzat la diferència de tracte que ha rebut en relació als seus excompanys de mesa del Parlament, que seran jutjats per desobediència al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC). "Els tràmits parlamentaris han estat els mateixos que els meus companys de mesa. No entenc com jo soc jutjada per aquest tribunal i els meus companys ho seran pel TSJC. Bé, si que ho entenc", ha reblat.\nL'Advocacia de l'Estat i les lleis de desconnexió\nAbans d'atendre les preguntes de la defensa, Forcadell ha combatut els intents de l'Advocacia de l'Estat de demostrar que, en la seva tasca com a presidenta del Parlament, va desatendre les resolucions del Tribunal Constitucional i va alterar el normal funcionament de la cambra catalana per atendre les propostes de la majoria independentista durant la tardor del 2016.\nEl relat de Rosa María Seoane s'ha basat en la urgència de la tramitació de les lleis de desconnexió, prèvies a la celebració del referèndum de l'1 d'octubre. "El Tribunal Constitucional ha dit molt clarament que els tràmits que s'havien de preservar eren el debat i presentació de les esmenes", ha aclarit Forcadell, que ha recordat que els informes del Consell de Garanties Estatutàries no són "preceptius ni vinculants".\n"El TC volia convertir la mesa del Parlament en un òrgan censor"\nLa dirigent sobiranista, última de les acusades a declarar al judici del Suprem, ha fet una defensa a ultrança dels drets fonamentals i de la legitimitat del Parlament de Catalunya per assumir debats. "El debat ha de ser lliure, una altra cosa són les conseqüències d'aquest debat", ha afirmat Forcadell per explicar la seva actuació malgrat les advertències del Tribunal Constitucional (TC). "El Constitucional ens demanava en una cosa impossible, que es convertís la mesa del Parlament en un òrgan censor", ha afirmat. "No es pot permetre que la censura entri a un Parlament", ha afegit Forcadell.\nVisiblement nerviosa a l'inici de la seva intervenció i més ferma a mesura que avançava l'interrogatori, l'expresidenta del Parlament ha subratllat davant la Fiscalia que "cap membre de la mesa volia desobeir el Tribunal Constitucional". "No era la nostra voluntat", ha puntualitzat per aclarir l'actuació dels electes sobiranistes. Forcadell, això sí, ha volgut deixar clar que, segons el seu parer, el TC ha patit una "politització" en els darrers anys. "Ha utilitzat criteris polítics en lloc de jurídics", ha declarat davant el tribunal.\nForcadell ha explicitat a la Fiscalia que la mesa de la cambra catalana "sempre ha valorat i tingut en compte els drets fonamentals", des de la llibertat d'expressió fins a la inviolabilitat parlamentària. "Sempre hem defensat el reglament del Parlament i els drets fonamentals", ha recalcat. La fiscal Consuelo Madrigal li ha recriminat a Forcadell si era ella qui determinava quins eren els drets fonamentals i si l'acusada se situava per sobre del Constitucional. Ha estat el moment de més tens de l'interrogatori i ha hagut d'intercedir Manuel Marchena, president de la sala.\nSegons l'expresidenta del Parlament, convertint en un òrgan "censor" la mesa, es "vulnerava la separació de poders" i es pretenia que el govern del Parlament fes les funcions de l'alt tribunal dient si les iniciatives s'ajustaven o no a llei. Forcadell ha indicat, admetent de forma indirecta la desobediència, que "a vegades el TC s’equivoca" en les seves resolucions i que igual han operat "els governs o la Fiscalia". Forcadell ha explicat que sí que alguns membres de la mesa advertien contra les decisions que es prenien però que els lletrats o bé no ho feien o els seus informes no eren vinculants.\n"El reglament del Parlament és molt garantista"\nLa Fiscalia ha intentat centrar el relat en la vulneració de drets en les jornades parlamentàries del 6 i 7 de setembre del 2017, quan es van tramitar la llei del referèndum i la llei de transitorietat, les anomenades normes de desconnexió. Aquesta és una qüestió nuclear en l'acusació a Forcadell. Madrigal ha fet evident que les sessions del mes de setembre del 2017 van ser maratonianes i que els temps dedicats als tràmits de les dues lleis van ser excepcionals. La fiscal ha posat d'exemple el poc marge per a la presentació de candidatures de la Sindicatura Electoral del referèndum.\nForcadell ha intentat rebatre el relat del ministeri fiscal. "El reglament del Parlament és molt garantista", ha afirmat l'expresidenta de la cambra, que ha citat les múltiples reconsideracions dels grups que va atendre la mesa. Forcadell ha exposat que l'absència de la firma del secretari de l'òrgan parlamentari en la llei de transitorietat s'explica perquè la signatura no era "imprescindible". "Els lletrats fan informes jurídics i nosaltres hem de prendre decisions polítiques", ha dit per defensar l'actitud que va prendre aquells dies al Parlament.\nSobre la declaració del 10 d'octubre i la DUI: "Eren resolució polítiques"\nForcadell, que ha estat requerida pel seu paper el 20 de setembre i l'1 d'octubre, ha hagut de defensar el discurs verbalitzat l'endemà dels fets davant la conselleria d'Economia. La Fiscalia ha sol·licitat visualitzar un vídeo en el qual es veia Forcadell reclamant als ciutadans que es manifestaven davant del TSJC que anessin a votar al referèndum. El ministeri fiscal ha qüestionat la neutralitat de l'expresidenta del Parlament i el seu respecte a la separació de poders. "Vaig demanar que es votés sí o que es votés no", ha aclarit Forcadell, contrariada per les acusacions. "No hem de tenir por en democràcia", ha afegit.\nLa dirigent sobiranista ha negat la transcendència jurídica de les declaracions del 10 d'octubre -llegida a l'auditori del Parlament, després de la intervenció de Carles Puigdemont- i de la declaració unilateral d'independència (DUI) del 27 d'octubre. "Eren resolucions polítiques. No tenien transcendència jurídica", ha insistit. Després d'aquesta intervenció, La Fiscalia ha preguntat a Forcadell si aquella jornada només va ser "teatre, sainet o farsa". Visiblement molesta, l'expresidenta de la cambra catalana ha considerat que, per ella, la política no és "teatre, sainet ni farsa".\n"No vaig decidir cap estratègia"\nForcadell ha definit el seu paper en els mesos àlgids del procés sobiranista. "No vaig participar ni vaig decidir cap estratègia", ha expressat l'expresidenta del Parlament, que ha volgut separar les seves funcions al capdavant de l'ANC de la responsabilitat a la cambra catalana. "Em vaig limitar a complir la meva tasca, de caràcter legislatiu", ha insistit, a preguntes de la fiscal Consuelo Madrigal, encarregada de l'interrogatori.\nForcadell: «El TC volia convertir la mesa del Parlament en un òrgan censor»\nPolítica, òrgan censor, procés català, TC, Parlament, Tribunal Constitucional, Judici de l'1-O, Tribunal Suprem, Manuel Marchena, Fiscalia, Carme Forcadell, mesa, estratègia, culminació, JxSí, programa


El bloc de música de la Xènia García: d’octubre 2012\nFa uns dies vam anar al Liceu de Barcelona, on vam poder veure una adaptació de l'opera Così Fan Tutte, amb un aire mes divertit, per tant dita Così fun tutte.\nTot i que no se sentís molt bé, per les condicions que ens envoltaven, a mi i els meus companys ens va agradar molt sobretot com cantava un dels dos actors principals, i la serventa, Dorabella; en la qual es notava bastant el canvi de compàs, però quedava molt bonic. Això es a causa de com pensava Mozart de la gent de "poble", ell deia que eren més ràpids, anaven mes atrafegats i per aixo totes les àries, recitatius, etc. que havien d'interpretar el poble els escrivia amb compàs de 4/8.\nL'argument va ser molt fàcil d'entendre i seguir, ja que prèviament havíem fet un treball que us enllaço a sota, i que l'adaptació està molt ben resumida tenint en compte que aquesta obra dura entre 3 i 4 hores i l'adaptació només una. S'ens va fer una mica curt, la veritat.\nL'escenografia també em va agradar molt, amb molt pocs elements, com son un arbre, unes escales, i un fons amb dues portes, amés del piano, el pianista i la violinista. Amb només aixo, van aconseguir canviar les escenes fent increïbles canvis de llums i movent el fons.\nResumint, que m'ha agradat molt l'obra i tot i que hagi estat escrita al Classicisme, continua sent molt actual. Si en voleu saber alguna cosa més us deixo l'enllaç del Liceu i del nostre treball.\nPRESENTACIÓ COSÌ FUN TUTTE\nI aquí el nostre treball!\nPublicat per Xenia Garcia a les 20:59 Cap comentari: Enllaços a aquesta entrada\nEtiquetes: activitats 2.0, adaptació, così fan tutte, enllaç, Liceu, musica, opera, treball


El Pla Restaurant: 2015\nMenu d'aquest Nadal\nUs presentem el Menú d'aquest Nadal... 26 de desembre, 1 i 6 de gener 2016!\nNo és un Menú convencional, ni quelcom estàtic... Aquest any us el fareu vosaltres mateixos! Què us sembla?\nMireu, mireu... I trieu, trieu...\nAmanida Mesclum amb assortit de 6 croquetes\nCabdells amb formatge de cabra de Can Bordoi i la seva vinagreta\nSaltat de julienne de verdures amb llagostins\nRissotto d'arròs de Pals amb Ceps i formatge Gruyère\nTartar de salmó fumat amb les seves torrades\nCrema de carbassa amb bunyol de bacallà i tinta de calamar\nEntrecotte de vedella a la brasa o amb formatge blau\nLlom de xai Provençal\nMagret d'ànec amb patates trufades\nSecret ibèric a la brasa amb gelat de mostassa\nBacallà confitat amb calçots\nMedallons de cocodril amb chutney de mango\nRapet a la planxa amb cruixent de pernil ibèric\nFlam alsacià amb la seva guarnició de fruites\nCarpaccio de pinya amb sorbet de llimona i perfum de Kirsch\nMini assortit de formatges\nVi negre amb DO\nVi blanc amb DO\nAigua, pa i Iva incl.\nOlors de Tardor a El Pla\nEtiquetes de comentaris: El Pla Restaurant Menu Diari Calçotada Rovellons\nTardor... Temps de Bolets!!!\nI ja hi tornem amb els bolets! La brasa ja fa oloreta, la cuina fa oloreta de... Oloreta de rovellons, rossinyols, ceps...\nMireu quin arròs hem tingut al Menu Diari d'avui: Arròs saltat amb Rossinyols acabats de portar!!!\nDe la Cistella a la Cassola!\nEtiquetes de comentaris: El Pla Restaurant Menu Diari La Roca del Valles Cuinavo\nNo sempre s'hi arriba... Per aixo en fem noticia!\nAquest cap de setmana ha estat emotiu i molt, i es que hem celebrat les noces d'Or d'en Joan i la Magdalena, que alhora son els pares d'un Amic nostre de la infancia-juventut.\nEstem molt contents de veure'ls tan feliços i il.lusionats com si fos el primer dia.\nMoltes Felicitats parella i per Molts anys mes ho poguem seguir celebrant en salut tots plegats!\nACABA LA PROMOCIÓ DE...\nA PARTIR DE L'1 D'AGOST D'ENGUANY ACABA LA PROMOCIÓ QUE ENS HA ACOMPANYAT DURANT ELS DARRERS 3 ANYS...O 4... DEL MENÚ EN OFERTA ELS DIVENDRES NIT...\nSEGUIREM TENINT OBERT ELS DIVENDRES NIT I SEGUIREM OFERINT EL MENÚ DIARI, IGUAL QUE ELS DISSABTES I FESTIUS, PERÒ A PREU DE FESTIU TAMBÉ, PER TANT A 16,50€...\nNits de Musica a la Fresca\nJa ha arribat l'estiu a El Pla i amb ell les nits de sopars a la fresca amb música en viu.\nI com no podia ser d'altra manera, tornem a comptar amb els Grans!!! El Sergi ens fa un show molt variat i el Joan i el Carles ens porten a Serrat, Lluís Llach...\nUs deixem el calendari, però cada actuació serà única i irrepetible!!!\nNITS MUSICALS A LA FRESCA\n13 DE JUNY. ELVIS SHOW\n20 DE JUNY. SERRAT TRIBUT\n27 DE JUNY. ELVIS SHOW\n4 DE JULIOL. ESTELA I JOAN\n11 DE JULIOL. ELVIS SHOW\n18 DE JULIOL. SERGI’S SHOW\n25 DE JULIOL. SERRAT TRIBUT\n1 D’AGOST. ELVIS SHOW\n8 D'AGOST SERRAT TRIBUT\n15 D'AGOST JOAN I ESTELA\n22 D'AGOST ELVIS SHOW\n29 D’AGOST. ESTELA I JOAN\n(CALDRÀ RESERVA PREVIA)\nCelebrem 13 Anys\nEl proper 22 de març, El Pla, farà 13 anyets...\nEns agradaria molt celebrar-ho amb tots vosaltres i és per això que hem decidit retrocedir en el temps i us proposem el Menú Diari de Cap de setmana, pel dissabte dia 21 al vespre, al mateix preu que el teníem quan vam obrir fa tant de temps...\nTaller Scrap Romance\nNovament esperem passar una altra tarda entretinguda entre papers...\nEl proper 27 de febrer confeccionarem l'àlbum Romance, des de 0...Cartonatge, elaboració i decoració de pàgines on guardar-hi els vostres millors records...\nEl taller començarà a les 17h, scrapejarem, berenarem... durant més de 3 hores aprox....\nPreu: 35€ (tot inclòs: materia i berenar)\nUs hi podreu resistir???\nMenu 1 X 2...per Sant Valentí\nAquest any volem tenir un Sant Valentí ple de cors...Tindrem un Menú Molt Especial: cada plat a compartir entre els dos!!!\nEsperem sigui del vostre gust:\nAMANIDA MESCLUM AMB FORMATE FRESC DE CABRA DE CAN BORDOI\nPASTA FRESCA AMB TRUFA\nMAR I MUNTANYA DE RAP I PEUS DE PORC\nBABY MACEDONIA I COR GELAT DE VAINILLA FLAMBEJATS\nAigua, vi, pa i Iva inclosos\n30€ (per parella)\n(amb reserva previa i durant tot el dia 14 de febrer)\nEl proper 6 de febrer, de 17 a 20h, EL Pla s'omplirà de febre d'Scrap...\nFarem un Mini àlbum per a Sant Valentí o Sant Jordi de principi a fi...gaudirem entre papers, tintes, gesso, pasta de modelar i Moooooolta purpurina!!! Berenarem i sobretot ens ho passarem pipa confeccionant un suport on hi podrem guardar les nostres fotos més apreciades...\nCal reservar plaça i portar, si s'en disposa, material de tallar i enganxar...i ganes de gaudir, és clar!!!\nTrobareu més informació a : https://www.facebook.com/smileandscrap\nCalçotades a dojo!!!!\nTornen els calçots a El Pla sota reserva previa o segons disponibilitat (en cas de no reservar)\nCALÇOTS A DISCRECIÓ\n(FINS ACABAR EXISTÈNCIES))


juny | 2019 | INS Roquetes\nTotal de diners recaptats al projecte\nBiel Marsà Ricart26/06/19\nActivitats, ESO, ESO 1, Portada Project Work, projecte, Solidaritat 0\nNEUS OBIOL COMA10/06/19\nEls alumnes de l’Aula Oberta hem fet un taulell per a les eines de tecnologia.\nPrimer vam agafar un palet i el vam desmuntar, llimar i pintar. Després vam mirar les eines que teniem i les que faltaven, i vam anar a Herraiz a comprar les… Llegeix més»\nActivitats, Aula Oberta, General, Portada 0\nAarhon Merlos Martínez07/06/19\nAvui és l’últim dia de treball així que hem de fer l’últim esforç. El grup de menjar estan preparant el cartell per vendre els tiquets dels dolços i begudes. Els administradors estan fent un full de càlcul per les despeses de la festa. Els que… Llegeix més»


Especialistas en Visita Endocrinología en Sant Cugat del Vallès - Reserva cita | Doctoralia\nEspecialistas en Visita Endocrinología, Sant Cugat del Vallès\n„Hem visito des de fa mes de 20 anys amb la Dra Barbany, ella , junt amb la seva infermera Montse, formen un equip que amb la seva professionalitat, empatia, amabilitat i dedicació m’han cuidat tot aquest temps. Des de aquí els vull donar les gràcies per tot el suport que rebo.” „Hem visito des de fa mes de 20 anys amb la Dra Barbany, ella , junt amb la seva infermera Montse, formen un equip que amb la seva professionalitat, empatia, amabilitat i dedicació m’han cuidat tot aquest temps. Des de aquí els vull donar les gràcies per tot el suport que rebo.” …ver más\n„Durante años fuí atendido por todo el equipo al ser un paciente enfermo de corazón con cardiopatia isquémica de muy alto riesgo, diabetico. Juan Jimenez Baixenc” „Durante años fuí atendido por todo el equipo al ser un paciente enfermo de corazón con cardiopatia isquémica de muy alto riesgo, diabetico. Juan Jimenez Baixenc” …ver más\nDr. Jose M. Gomez Saez\n„Lo mejor: Excelente profesional, serio, con experiencia, no es alarmista, se nota que sabe lo que hace Podría mejorar: Es parco en palabras pero te explica lo que necesitas saber” „Lo mejor: Excelente profesional, serio, con experiencia, no es alarmista, se nota que sabe lo que hace Podría mejorar: Es parco en palabras pero te explica lo que necesitas saber” …ver más\nVisitas sucesivas Endocrinología en Sant Cugat del Vallès\nPunción aspiración con aguja fina con ecografía en Sant Cugat del Vallès


Entrevistar polítics | Josep Gifreu | Periodista i professor emèrit UPF | Articles | El Punt Avui\nEntrevistar polítics Entrevistar polítics Entrevistar polítics Entrevistar polítics + Entrevistar polítics E-mail\nPeriodista i professor emèrit UPF - 11 juliol 2019 2.00 h\nEntrevistar polítics Entrevistar polítics Entrevistar polítics Entrevistar polítics Entrevistar polítics E-mail\n“A Catalunya tenim una llarga experiència d’entrevistes a polítics i, en general, podem estar satisfets del nivell\nEl delicat art de l’entrevista política s’ha convertit en una temible eina de combat. Els polítics l’anhelen i la temen. Els periodistes, també. Però, el dret a preguntar és l’essència del periodisme. Perquè el periodista no és pas qui té algun títol universitari, és el ciutadà o ciutadana a qui se li reconeix el doble dret de preguntar i de fer públiques les respostes.\nLa tensió entre periodistes i polítics forma part del contracte i de l’ofici. És l’expressió d’unes lògiques d’intervenció pública irreductibles i sovint oposades. Mentre el polític es proposa de controlar el relat i de guardar secrets, el periodista malda per desvelar-los i per problematitzar el discurs. Fa uns dies, Lídia Heredia, directora d’Els matins, de TV3, consumada entrevistadora, admetia: “L’entrevista política s’ha tornat molt dura.”\nEn temps de campanya electoral, les entrevistes als candidats es converteixen en rutina d’aparador. Als polítics els interessa “sortir”, “aparèixer”, i les respostes solen ser previsibles o irrellevants. En canvi, fora de campanya, la pràctica de l’entrevista política pot resultar molt més productiva i fins i tot trencadora. El referent clàssic és el documental d’Errol Morris The Fog of War (2003), la visió sobre la guerra del Vietnam a través d’una llarga entrevista a Robert McNamara, secretari de Defensa dels EUA (1961-1968).\nDisposem d’un llegat immens d’entrevistes imprescindibles a personalitats rellevants del pensament, de l’art, de la ciència o de la política. Cal recordar el mític programa Apostrophes, de Bernat Pivot, a la francesa Antenne 2 (1975-1990)? O entre nosaltres: el programa Personatges, de Montserrat Roig (TVE 1977-1978), o Identitats, de Josep Maria Espinàs (TV3 1984-1988)? Avui, per la facilitat de registre i de transmissió, les entrevistes en profunditat abunden a la xarxa. Un exemple: les entrevistes a les líders internacionals del feminisme invitades enguany pel CCCB (Judith Butler, Angela Davis, Chimamanda Ngozi Adichie, Virginie Despentes, Rita Segado, etc.).\nEn el camp polític, la bona entrevista, sobretot a qui ostenta responsabilitats de govern, planteja reptes específics tant als periodistes com als polítics. Exigeix almenys tres condicions: un personatge d’interès públic que es presti a ser preguntat; un/una periodista independent que formuli preguntes intel·ligents; i una posada en escena adient amb una promoció adequada. Algunes entrevistes recents seran matèria obligada d’estudi en els màsters de periodisme polític. En recordaré dues. La primera, la de Marc Sala a Arnaldo Otegi, a TVE (26-6-19), una entrevista al líder d’HB Bildu, la segona força política del País Basc, ofegada pel gran soroll provocat per les dretes espanyoles abans i després i contra l’emissió. Soroll que silencià les seves propostes. Una d’elles era la creació d’una “comissió de la veritat” sobre “totes” les víctimes en els anys de la violència.\nLa segona digna de passar als annals és la que va protagonitzar Josep Borrell, ministre espanyol d’Exteriors, a preguntes del periodista Tim Sebastian a la TV alemanya Deutsche Welle (28-3-19). Ho recordem: al minut 5, Borrell l’amenaça de marxar i al minut 11 li diu “stop this record” i se’n va. Després, ho reconsidera i torna al plató. El tema en desacord: la situació a Catalunya i els presos polítics. Una seqüència inefable de pura tensió entre dos poders.\nA Catalunya tenim una llarga experiència d’entrevistes a polítics, i en general podem estar satisfets del nivell i qualitat dels i de les periodistes. Disposem d’antecedents memorables com el programa La nit al dia, de Mònica Terribas (TV3, 2002-2008). Aquests darrers anys hem gaudit en molts moments del FAQS i moltes de les entrevistes de Ricard Ustrell, Laura Rosel i Cristina Puig. Justament, Laura Rosel explicà, a preguntes de Jordi Grau, en una llarga entrevista a Girona la setmana dels Rahola, les interioritats del FAQS. L’entrevista, disponible a Youtube (com la majoria dels programes citats), és una autèntica lliçó de bon periodisme polític.\nNo en dubto: l’entrevista en profunditat als polítics i governants és un art i una tècnica, però sobretot una eina essencial de la missió democràtica del periodisme. L’interès de disposar de bones i freqüents entrevistes als amos del poder polític és una aportació exclusiva i única del bon periodisme perquè respon al dret de conèixer i d’informar-se dels ciutadans, al deure de rendir comptes per part dels polítics i, en general, a les exigències d’una democràcia de qualitat en una societat cada cop més opaca.\nEl Punt Avui. Girona 11-07-2019, Pàgina 5\nEl Punt Avui. Nacional 11-07-2019, Pàgina 5


Curs de Programa Superior en Màrqueting i Marxandatge i aparadorisme on-line per EducaciOnline - educaweb.cat\nPrograma Superior en Màrqueting i Marxandatge i aparadorisme\n62Persones interessades en aquest curs en els últims tres mesos\nDOMINAR EL MÀRQUETING I EL MERCHANDISING T'OFEREIX GRANS OPORTUNITATS PROFESSIONALS\nCada dia el mercat es troba més saturat amb productes que s'assemblen més els uns als altres. En un context com aquest és necessari desenvolupar plans de màrqueting i estratègies comercials i de promoció que ajudin als nostres productes o serveis a destacar de la nostra competència.\nEl curs de formació superior en MÀRQUETING I MERCHANDISING d'EducaciOnline et permetrà adquirir les capacitats necessàries per detectar les oportunitats que ofereix el mercat, desenvolupar un pla de màrqueting que posicioni adequadament els productes de manera diferenciada i duradora i, alhora, dissenyar una estratègia promocional que ajudi a cridar l'atenció dels consumidors, despertar el seu interès i generar en ells el desig de comprar-los.\nPersones interessades a iniciar-se en la gestió de l'empresa\nProfessionals de l'àrea de màrqueting\nProfessionals de l'àrea de vendes\nTècnics en marxandatge\nProfessionals de la distribució\nPersones que necessiten ampliar els seus coneixements en aquestes àrees\nDiploma d'Extensió Universitària de\nla UOC en màrqueting\nla UOC de responsable de marxandatge\ni promoció en el punt de venda\nPrograma Superior en Màrqueting i Marxandatge i aparadorisme encara no ha rebut opinions\nCurs de Crea Botiga Online - ADGD055PO\nCurs de Tecnologies Aplicades a la Venda i a l'Atenció al Client - COMT071PO\nGrau de Màrqueting i Investigació de Mercats (UOC)\nMàster en Màrqueting Online i Comerç Electrònic\nExpert en Màrqueting neurolingüístic\nMàster en Dret i Negocis Internacionals\nMàster en Negocis amb la Xina i Àsia-Pacífic\nCurs AdWords de Google II (Xarxa de Display i Remarketing)


Productes des de 4,50€ :: Sac nòrdic infantil COLORFUL sense farciment :: Sanchez Hipertextil ::\n¿Ha oblidat la seva contrasenya? Sac nòrdic infantil COLORFUL sense farciment --- 41,90 € Mida: Llit de 90cm Sac nòrdic amb simpàtics i colorits dibuixos. Inclou funda de coixí, llençol de sota ajustable i tancament de cremallera amb plec en els dos costats. Fabricat en 55% polièster i 45% cotó.Disponible per a llits de 90x190/200cm. Color únic. Farciment no inclòs, pero si ho desitja, disposem fent click -aquí- .\nProducte no disponible en aquest moment Sac nòrdic infantil COLORFUL sense farciment Sac nòrdic amb simpàtics i colorits dibuixos. Inclou funda de coixí, llençol de sota ajustable i tancament de cremallera amb plec en els dos costats. Fabricat en 55% polièster i 45% cotó.Disponible per a llits de 90x190/200cm. Color únic. Farciment no inclòs, pero si ho desitja, disposem fent click -aquí- .\nJoc de llençols Junior 572 by Manterol


Els usuaris de la Residència Sant Martí han pogut gaudir dels diferents actes de Festa Major que han tingut lloc a Arenys de Munt aquest passat cap de setmana.\nUn d’ells, ha estat el de la presentació de la dansa típica d’Arenys de Munt ballada per grans i petits. A banda de la presentació de tots els Martí i Martines del poble.\nAquest passat dissabte, dia 11 de novembre, vàrem poder assistir, amb molta il.lusió a un dels actes de Festa Major més esperats per a la gent gran d’Arenys de Munt: l’Ofici o Missa Solemne de Festa Major, dedicada a Sant Martí, patró del poble.\nUn grup d’usuaris de la Residència i Centre de Dia Sant Martí vàrem poder gaudir, des de la primera fila, de la missa i d’un dels actes més solemnes que poden succeïr, el canvi de rectorat. Per aquest motiu, vam poder conèixer al bisbe de Girona, qui va oficiar la missa, juntament amb el nou rector. Tot plegat acompanyat dels coros de la Coral d’Arenys de Munt i de la Bisbal.\nFesta de la castanyada a Sant Martí.\nEl passat dimarts, a la Residència Sant Martí, vam celebrar la Festa de la Castanyada.\nTota una tarda de ball, gresca i xocolata amb melindros per no perdre l’energia que tenim quan estem tots plegats.\nVa ser una tarda que se’ns va fer curta, i que més d’un i una, van aprofitar bé i no van parar de ballar.\nPanallets i moniatos.\nA la Residència Sant Martí, com cada any, hem celebrat el dia de la Castanyada amb una festassa acompanyada del menjar més preuat per aquests dies….panallets, moniatos i castanyes.\nEls panallets, elaborats pels nostres usuaris, i els moniatos han format part del menú per celebrar una festa amb molta tradició: el dia de la castanyada.


NEWSLETTER #19 ANEM CREIXENT!!!!\nNEWSLETTER #18 ANEM CREIXENT!!!\nUn any més, i ja en van dos, aprofito aquest mitjà per donar-vos les gràcies.\nVa ser al desembre del 2014 quan vaig rebre l'autorització de la Direcció General de Política Financera per exercir com a corredora d'assegurances. Com passa el temps!!!!\nDes d'aleshores, entre tots m'heu ajudat a teixir una xarxa de clientes i clients de la que em sento molt orgullosa. I és per això que us vull donar les gràcies a tots i cadascún dels que m'heu fet confiança.\nSense la vostra ajuda no estaria on estic ara. Perquè la meva feina no és vendre assegurances, sinó ajudar-vos a triar la que més necessiteu; donar-vos informació i assessorar-vos perquè escolliu l'assegurança que més us convé. Objectivament i amb un criteri professional.\nGràcies un cop més per voler formar part d'aquest projecte!!\nTots els racons on pots trobar-me\nTot i que físicament tinc el despatx al c/Mallorca 41 de Malgrat de mar, podeu trobar-me també a la xarxa:\nA la web: Dóna un cop d'ull a www.mcasadellapol.cat! Al blog hi publico mensualment articles relacionats amb temes asseguradors, i a més a més, hi ha penjats tots els telèfons de les diferents companyies i tots els butlletins que he publicat fins ara.\nAl facebook! Ja has fet un "m'agrada" a la pàgina? No?????? Clica aquí i fes-ho ara mateix!!\nAl twitter: segueix-me aquí i aniras rebent twitts (1 o 2 al dia) sobre informació relacionada amb el món assegurador.\nAl LinkedIn. Siiii, també tinc perfil en aquesta xarxa professional. Normalment hi penjo articles de premsa relacionats amb assegurances.\nAquest 2016 alguns de vosaltres ja heu gaudit de les "experiències" DakotaBox o SmartBox. I vull que sigueu molts més encara!!!!!!\nRecomana'm als teus coneguts, familiars i veïns. Si algun d'ells acaba contractant una nova pòlissa valorada en 300€ o més anuals, rebras com a obsequi una capsa regal SMARTBOX valorada en 30 euros.\nEn un món tan gran i globalitzat, els més petits ens hem d'especialitzar en allò que ens fa diferents: la proximitat i el coneixament personal del client i les seves necessitats. Això és el que ens dóna força.


I Taller de Bàsquet Femení FUTURES PROMESES: Segona sessió a l'escola Isidre Martí\nSegona sessió a l'escola Isidre Martí\nAhir divendres vam realitzar la segona sessió del Taller amb el grup de Futures Promeses de l'escola Isidre Martí. La setmana no va poder acabar millor amb la participació de 28 nenes engrescades i il·lusionades amb La Màgia del Bàsquet!\nL'entrenament va girar entorn el bot, el segon desig que la gènia del bàsquet concedeix a les dues nenes per poder emocionar-se practicant el nostre esport. Les nenes van realitzar diversos exercicis relacionats amb aquesta habilitat tècnica i van poder comprobar el sentiment i l'emoció de desplaçar-se per la pista botant la pilota.\nConjuntament amb el bot les petites jugadores també van tornar a experimentar amb el llançament a cistella, per conformar així una sessió divertida i emocionant a parts iguals. L'interés i la implicació de totes elles va ser excel·lent i van disfrutar de valent amb els jocs i competicions pròpies del nostre esport.\nEl I Taller de Bàsquet Femení FUTURES PROMESES continua doncs amb un increible èxit de participació i il·lusió a totes les escoles d'Esplugues i esperem continuar així fins al final, contagiant la màgia del bàsquet a totes les nenes de la nostra ciutat!\nPublicat per Francesc Páez en 11:09\nEtiquetes: cb nou esplugues, Escola Isidre Martí, futures promeses, taller bàsquet femení\nTercera pàgina de La Màgia del Bàsquet\nPrimera sessió a l'escola Prat de la Riba\nPrimera sessió a l'escola Matilde Orduña\nSegona sessió a l'escola Gras i Soler\nSegona sessió a l'escola Lola Anglada (grup dels d...\nSegona sessió a l'escola Joan Maragall\nSegona sessió a l'escola Prat de la Riba


Alumnes de l'INS Rahola mediaran en casos d'assetjament per internet - Diari de Girona\nAlumnes de l'INS Rahola mediaran en casos d'assetjament per internet\nHan rebut formació de la policia per actuar en problemes derivats del mal ús de les xarxes\ngirona | laura fanals 16.02.2016 | 07:40\nAlumnes de l'INS Rahola mediaran en casos d'assetjament per internet Marc Martí\nCinc alumnes de l´institut Carles Rahola de Girona faran de mediadors en casos de ciberassetjament que es produeixin al centre. Es tracta d´una prova pilot en què els estudiants, d´entre 15 i 18 anys, han rebut formació per part de la policia municipal per tal que puguin actuar en problemes derivats d´un mal ús de les xarxes socials.\nSegons ha explicat el director del centre, Quim Ruhí, el Carles Rahola -com molts altres instituts- s´ha trobat amb diversos casos d´assetjament online. Per tal d´ajudar els alumnes que pateixen aquesta situació i que a vegades no tenen el valor de comunicar-ho a un adult, hi haurà cinc estudiants que actuaran com a mediadors en aquest tipus de conflictes. La idea és que sigui un sistema el màxim de confidencial possible, tot i que la direcció del centre acabarà sancionant quan sigui necessari. Haver participat en la mediació, tanmateix, serà considerat com un «atenuant». La idea va sorgir de la Comissió d´Educació Digital, a proposta de la policia municipal.\nAquesta prova pilot es posarà en marxa properament. De moment, ja s´ha habilitat una bústia de correu electrònic a través del qual els estudiants es podran posar en contacte amb els mediadors, s´han editat tríptics i s´informarà a tots els alumnes anant classe per classe.\nEls estudiants que s´han escollit per fer de mediadors fan tercer i quart d´ESO i primer de Batxillerat. Segons Ruhí, es tracta de persones «responsables, capaços de mantenir la confidencialitat, sociables, discrets i empàtics». «No busquem culpables ni assenyalar ningú, sinó solucionar el problema el més aviat possible», assenyala el director. Si aquest sistema funciona a l´institut Rahola, més endavant es podria aplicar a altres centres de la ciutat.\nD´altra banda, l´Ajuntament de Girona va inaugurar ahir el cicle de xerrades El meu fill 2.0. Segons va explicar la regidora d´Educació, Isabel Muradàs, l´objectiu és donar resposta a les inquietuds de les famílies sobre l´ús de les xarxes socials per part dels joves. La propera sessió tindrà lloc dilluns vinent a la biblioteca arles Rahola, anirà a càrrec de l´expert en social media Aleix Clarió i portarà per títol Inconsciència social: la cara oculta de les xarxes.


CONSELL ECONOMIC I SOCIAL DEL BAIX LLOBREGAT \nEl C.E.S. del Baix Llobregat es posiciona davant la crisi de SEAT\nEn: Comarca : butlletí informatiu del Consell Comarcal del Baix Llobregat. [Sant Feliu de Llobregat], núm. 10 (desembre 1993), p. 4\nEl Consell Econòmic i Social del Baix Llobregat, l'organisme que agrupa a tots els agents socials, econòmics i polítics de la comarca, emití una resolució davant la situació de crisi de l'empresa SEAT.\nMatèries: Empreses industrials ; Crisi econòmica ; Indústria de l'automòbil ; Associacions econòmiques ; Política industrial ; Fallida d'empreses\nMatèries: Consell Econòmic i Social del Baix Llobregat ; SEAT


Òmnium promourà l'objecció fiscal si no s'aconsegueix el concert en quatre anys\n50 ANYS DE L'ENTITAT SÍMBOL DEL CATALANISME\nL'entitat, que rep el suport de Guardiola, vol una consulta sobiranista vinculant\nALBERT BALANZÀ Barcelona 12/07/2011 00:00\n260x366 Òmnium promourà l'objecció fiscal si no s'aconsegueix el concert en quatre anys Òmnium promourà l'objecció fiscal si no s'aconsegueix el concert en quatre anys\nTothom té el seu Òmnium: uns van sentir-ne a parlar com a usuaris semiclandestins de les iniciatives dels seus fundadors durant el franquisme sota el subterfugi fàcil del nom en llatí; altres la recorden amb un cert polsim durant els grisos anys vuitanta; però de manera més contemporània, per a molts altres Òmnium és Festa de la Llibertat (el substitutiu d'aquelles diades que sempre acabaven a garrotades), Freedom for Catalonia, parelles lingüístiques, catalanisme transversal a la Catalunya Nord o a l'Alguer... i la manifestació del 10 de juliol del 2010.\nMoltíssima gent no ha sentit parlar mai d'Òmnium, però sí que van veure aquelles imatges de la manifestació de l'any passat que alguns pronosticaven que circularia pel carril bus de la Gran Via i que va acabar envaint l'Eixample. Aquests endevins no eren ahir a l'Auditori de Barcelona perquè potser encara no s'han adonat que el centre ideològic de Catalunya s'ha mogut cap a l'independentisme i que la força multiplicadora de 25.000 persones és ara mateix inescrutable. Per als valents independentistes que fa vint anys sí que feien actes en llocs més petits que un carril bus, que ahir a l'Auditori hi hagués bona part de la societat civil catalanista però sobretot l'entrenador del Barça, Josep Guardiola, és la prova més fefaent que aquest centre ideològic s'ha mogut cap al sobiranisme.\nLa presidenta d'Òmnium, Muriel Casals, conscient que un discurs de cinquantè aniversari ha d'estar a l'altura de les circumstàncies, va constatar que la relació amb Espanya "no funciona" des de fa temps i va posar molts deures no pas a Guardiola, que aprova sempre amb nota, sinó als molts dirigents polítics -com Felip Puig, Núria de Gispert i Montserrat Tura- que ahir se l'escoltaven atentament a la platea de l'Auditori: independència fiscal en quatre anys i consulta sobiranista vinculant en un termini "raonable" de temps.\nEn el front econòmic, que en privat alguns sobiranistes veuen més efectiu que la independència, el discurs de la presidenta d'Òmnium va sostenir que la relació econòmica amb Espanya no està esgotada però sí que "ens esgota", i per això va donar un termini de quatre anys perquè el govern de la Generalitat assoleixi la seva promesa de pacte fiscal amb l'Estat. Com que l'independentisme econòmic sembla que avança més ràpidament que l'identitari, Òmnium es va comprometre ahir a comptar els dies que falten per al 2015 i, en cas que no s'assoleixi l'acord, afavorir una estratègia d'objecció fiscal. "Pensem en actituds com consignar les quanties gestionades, els impostos, a un compte públic obert amb aquest propòsit; un compte que no es liquidaria fins que no se solucionés el greuge fiscal que pateix Catalunya", va apuntar Casals.\nDades per emmarcar\nCasals no es va voler deixar res al pap i també va posar sobre la base de dues dades (el 43% dels enquestats del CEO que volen trencar amb Espanya i el 20% dels barcelonins que van votar sobre la independència) l'última reivindicació: que en un termini "raonable" es convoqui un referèndum vinculant de manera oficial. "Aquest procés no s'ha acabat", va concloure. Seria el millor homenatge a aquells fundadors Carulla-Cendrós-Millet-Riera-Vallvé, que segurament no eren independentistes quan es van trobar un dia al número 9 de la ronda de Sant Pere per constituir Òmnium, però que Guardiola fitxaria per assegurar-se una davantera nacionalment infal·lible.\nPugen a sis els morts en el xoc entre un tren i un autobús escolar a Perpinyà\nEN DIRECTE: Roda de premsa posterior al consell de ministres\nUna comissió demana acabar amb el celibat i el secret de confessió per evitar la pederàstia a Austràlia\nBarcelona porta al Suprem el decret de l'Estat que regula el bo social en pobresa energètica\nEls líders europeus acorden passar a la segona fase de les negociacions del Brexit\nTemporada Alta tanca "l'edició més difícil" amb més d'un 90% d'ocupació


Última jornada d'emoció amb el títol i Europa en joc - El Periòdic d'Andorra\nÚltima jornada d'emoció amb el títol i Europa en joc\nEls lauredians són líders, el Vallbanc està a dos punts i l’Inter, a tres\nPublicat el Dissabte, 18 de maig de 2019 | 03:00 h\nLa UE Sant Jullià en un partit anterior contra l’FC Ordino. | FAF\nLa Lliga Mulisegur arriba a la recta final aquest cap de setmana en una jornada en la qual està en joc el bitllet per a la Lliga de Campions i el de l’Europa League. En el play-off pel títol, la UE Sant Julià i el Vallbanc Santa Coloma jugaran a les 16.00 hores al centre d’Entrenament de la FAF i, l’equip que guanyi, es proclamarà campió i representarà Andorra a la Lliga de Campions. A hores d’ara, els lauredians tenen dos punts d’avantatge, amb la qual cosa, els de Jesús Barón en tindrien prou amb un empat.\nAixò vol dir que als de Marc Rodríguez només els val la victòria en un partit en el qual si no sumen els 3 punts, es podrien quedar fins i tot fora d’Europa via lliga (els colomencs tindrien encara la carta de la final de la Copa Constitució). D’altra banda, la UE Engordany i l’Inter Escaldes jugaran a la mateixa hora a Prada de Moles. Partit marcat en vermell al calendari, sobretot per l’Inter d’Escaldes, que en aquest derbi es juga un bitllet per Europa. Ja sense possibilitat de jugar la Lliga de Campions, els d’Adolfo Baines necessiten guanyar davant l’Engordany i que el VallBanc Santa Coloma no superi el Sant Julià. Si això passa, els escaldencs seran per primera vegada equip de competició internacional.\nEn el play-off per la permanència, la UE Santa Coloma s’enfrontarà a l’FC Ordino a les 12.00 hores. Els dos estan salvats des de fa setmanes i, per tant, no es jugaran res però buscaran acabar la temporada amb una victòria. A més, el Lusitans jugarà contra el ja descendit FC Encamp. El duel servirà als primers per preparar una promoció amb el rival encara a decidir.\nLa FAF treballa per efectuar els pagaments\nUna de les conseqüències derivades de l’‘Operació Cautxú’ és l’endarreriment dels pagaments de la Federació Andorrana de Futbol (FAF). La causa de la demora és que les tres persones autoritzades per realitzar aquest tipus d’operacions són Tomàs Gea, que està empresonat; Víctor Santos, que ha dimitit i no es pot apropar a la seu de l’ens; i José García, que es troba en cerca i captura.\nDe totes maneres, la federació assegura que és una situació temporal i que ja s’han iniciat els tràmits per canviar les signatures i autoritzar els vicepresidents Elisabeth Pirot i Alfonso Martín. Així doncs, l’entitat considera que de cara a la setmana que ve ja s’haurà solucionat el problema.


Convocatoria de ayudas del programa Erasmus+ – Red Emprende y Trabaja del Somontano\nEl Instituto de la Juventud, dependiente del Ministerio de Sanidad, Servicios Sociales e Igualdad ha convocado las ayudas del Programa Erasmus +, se trata un programa de la Unión Europea que se desarrolla en el ámbito de la educación, la formación, la juventud y el deporte. El capítulo de juventud del programa Erasmus+ brinda apoyo a todos los jóvenes en el campo de la educación no formal e informal y contempla las siguientes acciones:\n4 de febrero de 2015, para proyectos que comiencen entre el 1 de mayo y el 30 de septiembre de 2015.\n30 de abril de 2015, para proyectos que comiencen entre el 1 de agosto de 2015 y el 31 de diciembre de 2015.\n1 de octubre de 2015, para proyectos que comiencen entre el 1 de enero y el 31 de mayo de 2016.\n4 de febrero de 2015, para proyectos que comiencen entre el 1 de junio y el 30 de septiembre de 2015.\n30 de abril de 2015, para proyectos que comiencen entre el 1 de septiembre de 2015 y el 31 de diciembre de 2015.\nAcción clave 3- Contactos entre los jóvenes y los responsables de la toma de decisiones en el ámbito de la juventud: fomenta los encuentros de jóvenes y responsables de políticas de juventud e impulsa la participación en la vida democrática de Europa.\nWeb programa Erasmus+


Catalan Geographic: Teories evolucionistes\nLes teories evolucionistes són molt importants a l'hora de conèixer què és l'evolució ja que podem anar recorrent al llarg de les diferents èpoques fins a arribar a la d'avui en dia que introdueix la genètica com a punt molt important. A continuació, us expliquem els científics que han influenciat més en les diferents teories evolucionistes.\nLinné: Botànic, científic, metge i zoòleg suec i va establir la nomenclatura binomial. És considerat el pare de la taxonomia. Creia en la fixesa de les espècies o fixisme, és a dir, que creia que les espècies mai canviaven.\nCuvier: Va ser un zoòleg francès que creia en la immutabilitat de les espècies, és a dir, continuava creient que les espècies no canvien i creia que els fòssils eren restes d’organismes. Segons la seva teoria, unes espècies existeixen tal com van ser creades, mentre que d’altres es van extingir i només\nen van quedar els fòssils. Aquest plantejament s’anomena creacionisme. Les\nextincions es van atribuir a grans cataclismes en diferents moments de la història\nde la Terra (teoria del catastrofisme). Alguns dels seus seguidors van afirmar\nque després de cada catàstrofe s’havia produït un nou acte creador (policreacionisme).\nLamarck: naturalista francès, va ser el primer a formular una teoria que tenia en compte la transformació dels organismes.\n-La Influència del medi: Els canvis mediambientals provoquen noves necessitats en els organismes.\n-Llei De l'ús i del desús: Per adaptar-se al medi modificat, els organismes han de modificar el grau d'ús dels seus òrgans. Un ús continuat d'un òrgan produeix el seu creixement (d'aquí la frase: la funció «crea» l'òrgan). Un desús prolongat provoca la seva disminució.\n-Llei dels caràcters adquirits: Les modificacions «creades» pels diferents graus d'utilització dels òrgans es transmeten hereditàriament. Això vol dir que a la llarga els òrgans molt utilitzats es desenvoluparan molt, mentre que els que no s'utilitzin tendiran a desaparèixer.\nDarwin: Metge del segle XIX, naturalista britànic que va fer un viatge a les illes Galàpagos per observar la fauna i la flora de les diferents zones.\n-Evolució com a tal: Els éssers vius estan canviant contínuament, no han estat creats recentment ni estan en un perpetu cicle.\n-Origen comú: Cada conjunt d'organismes descendeix d'un antecessor comú i el conjunt de tots els éssers vius (plantes, animals, fongs, microorganismes, ...) es remunta a l'únic origen de la vida a la terra.\n-Diversificació de les espècie: La gran quantitat d'espècies existent es deu al fet que, d'una mateixa espècie, han sorgit diverses espècies filles per la formació de noves poblacions aïllades geogràficament.\n-Gradualisme: L'evolució té lloc mitjançant petits canvis en les poblacions i no de manera saltada.\n-Selecció natural: Els éssers vius estan adaptats al seu entorn perquè en un món on els recursos són escassos, posseir un caràcter que augmenti l'eficàcia en la seva explotació dóna més oportunitats per deixar descendència i, si aquest caràcter és heretable, els fills sobreviuran millor.\nNeodarwinisme: Són bàsicament les teories de Darwin però el punt clau és que afegeix la genètica.\n-La variabilitat de la descendència: Deguda a les recombinacions genètiques que es produeixen durant la meiosi, a les mutacions\n-La selecció natural: Actua eliminant els individus que presenten uns caràcters i mantenint els individus que en presenten d’altres. Per tant, només els gens responsables d’aquests últims són els que passen a la generació següent, i així successivament. La selecció natural determina quins\n-L’aïllament reproductiu de les poblacions : Que sigui impossible que s’encreuin individus de la mateixa espècie però de diferents poblacions. Només si les poblacions estan aïllades poden donar lloc a espècies diferents.\nPer tant, hem pogut veure que al llarg de la història hi ha hagut diferents punts de vista sobre l'evolució i les seves característiques.\nA continuació, us deixem un vídeo on també s'explqiuen les diferents teories relacionades amb l'evolució.\nEtiquetas: Cuvier, Darwin, genètica, Lamarck, Linné, Neodarwinisme


UnitEscola Politècnica Superior d'Enginyeria de Vilanova i la Geltrú (6)\nPersons/EntitiesAndré, Michel (5)Trullols Farreny, Enric (4)Elena i Garcia, Joan Ignasi (3)Gil Mur, Francisco Javier (3)Meyer, Julien (3)... View More\nPlacesCatalunya. Vilanova i la Geltrú. Biblioteca Museu Víctor Balaguer (6)


La vertebración de España, un debate académico interminable (1931-1934) | Barcelona Cultura\nDos jornadas de actos, el 22 y el 23 de enero, en la Biblioteca Arús y el campus de la UPF\nLos días 22 y 23 de enero se celebran las jornadas tituladas La vertebració d'España. Un debat interminable (1931-1934) organizadas por el Grup de Recerca en Estats, Naciones i Sobiranies (GRENS) y el Institut Universitari d'Història Jaume Vicens i Vives (IUHJVV). La Biblioteca Pública Arús del Passeig de Sant Joan acoge los actos del primero de los dos días y la Sala de Graus A. Casalmiglia del Campus Ciutadella de la UPF los del segundo.\nLa jornada del 22 de enero contará con la conferencia inaugural a cargo de Jordi Ibáñez, en torno a la política y vida literarias en la Cataluña de 1931-1934 y, entre otras actividades, con una aproximación a las figuras de Alcalá-Zamora y Macià, por Joan Esculies.\nAl día siguiente, Josep Pich y Josep Contreras ofrecerán una ponencia titulada "Unamuno i l'autonomia catalana". A continuación, Enric Ucelay-Da Cal hará una aproximación a la docencia en catalán en la universidad en relación a Ventura Gassol, Pompeu Fabra y Américo Castro. Al final de la jornada, Jaume Claret cerrará los actos con la conferencia "La repressió franquista a la universitat espanyola".\nFecha de publicación: Jueves, 17 Enero 2013


Vols comprar un bitllet de la Grossa de Sant Jordi? Quedens menys de 20 dies pel sorteig de la Grossa de Sant Jordi. Ja pots comprar el teu bitllet de la Grossa a www.lagrosscatalana.com. Comprar la Grossa mai havia estat tan fàcil, ràpid i segur.


allò que diu el dimoni esbotzegat: de setembre 2008\nsom uns envejosos!\nCada dia que passa és un món nou que has viscut i en què han passat coses ben curioses. Sovint no ens n'adonem, però de vegades trobem perles molt boniques que ens fan pensar: "Grans mercès, o senyor, per haver-me il·luminat en el dia d'avui". Gràcies a un company de feina, he vist la llum.\nBé, resulta que a la tele han fet la desfilada de moda que fan cada divendres; com que això no ho subtitulem, s'han posat a comentar que si tal se n'anava al llit amb no sé qui i tal altre amb no sé quants, i llavors han parlat de les tendències sexuals del dissenyador de roba que presentava la desfilada. A mi aquesta mena de temes em semblen superficials, però vaja, ja em faig el càrrec que, a segons qui, el pot picar la curiositat de si en Quimet se n'ha anat al llit amb en Pepet o bé amb la Cisqueta.\nPerò, un cop comentades les xuclades d'espàrrec que fan o deixen de fer els modistes, "perquè la meitat de modistes són gais", suposo que han pensat que hi calia aprofundir i, entrant, ara ja sí, en el si de les persones, de la personalitat i de la feina, han comentat: "No entenc com els modistes gais s'atreveixen a dissenyar. No en tenen ni idea. Els gais són gais perquè envegen el cos de les dones, l'envegen perquè no el poden tenir, però no el coneixen; llavors, com han de saber ser modistes per a dones si no saben quin cos tenen?".\nSi és que som uns envejosos!\ns'ho ha empescat el dimoni esbotzegat a aquesta hora: 6:22 p. m.\nAvui finalment han vingut a cobrar el rebut de l'escala. En principi és una cosa que es passa a cobrar cada mes, però jo en devia cinc... o.o\nEl cas és que ha estat una situació molt surrealista. Han trucat a la porta, i, esclar, he obert. Ja tenia els calés preparats i tot. Bé, doncs, en obrir, he sortit al replà i he ajustat la porta perquè no em fugissin els gats, i la senyora del rebut se m'ha quedat mirant amb una cara espantosament d'al·lucinada com dient: "Què fa aquest foll?!", com si fos una cosa tan estranya sortir al replà i ajustar la porta quan ve algú a cobrar. I llavors, diu: "Ah, esclar, els gats! Hahahahahahaha" i vinga a riure com una boja. Aleshores, han obert la porta els veïns del davant: una dona molt simpàtica, la típica iaiona catalana, molt amable i agradable i amb un accent ben bonic. Ha obert la porta amb una bata rosa d'estar per casa, i ens ha saludat, i llavors ha dit: "Aaaai! Però si tu ets el noi que estens la roba! Ooooh, molt bé, eh? Ho fas molt bé. És que sempre el veig --li explica a la dona del rebut-- estenent la roba, esclar, com que som veïns de porta per porta el veig quan estén, hahahaha! Doncs ho fas molt bé, eh? Sempre la posa tota ben posada, recta i ben llisa, molt bé, molt maco. M'agrada molt que estenguis la roba". I, mentrestant, hi havia el marit de la senyora passejant, de fons, amb la seva bateta fina i les sabatilles d'estar per casa. No sabia jo que la gent es fixava tant en si la roba l'estenia bé o malament. La dona del rebut hi ha afegit: "Ah! Estens tu la roba? I com t'ho fas amb les caques dels coloms? No et taquen tota la roba?". Eh? Què? Ja els planyo, els veïns de dalt, si sempre tenen la roba plena de caques, però aquí a l'entresòl no tenen per costum cagar les vint-i-quatre hores del dia, faltaria més.\nLlavors la senyora de bata rosa ha dit: "Ai, molt bé, és que no conec pas gaires nois de la teva edat que estenguin la roba, ni que ho facin tan bé com tu. Ai, però sempre pateixo perquè tens la roba allà estesa tot el dia, sempre tinc l'ai al cor". Bé... "A vegades et descuides alguna cosa estesa". Sí. Si hi ha alguna peça que encara no és eixuta doncs la deixo més estona. Però em fa molta gràcia. És molt maca aquesta senyora. Bé, quan s'han cansat de comentar com estenc la roba (encara pateixo pels veïns de dalt: com s'ho fan per estendre la roba i lluitar contra els coloms?), llavors la dona del rebut m'ha ensenyat el que s'havia de pagar, però molt dissimuladament, com si m'hagués de fer vergonya que la veïna sabés que feia cinc mesos que no pagava. Bé, potser seria normal que me'n fes. I llavors m'ha dit: "És això --assenyalant un paper on deia: 105€--. Paga'm el que vulguis". Com? "Paga'm el que vulguis"? He qudat parat. Ho he pagat tot trinco-trinco, però els propers mesos m'ho pensaré, tu, perquè si haig de pagar "el que vulgui" doncs m'estimo més no pagar res.\nEn fi, coses d'escala.\ns'ho ha empescat el dimoni esbotzegat a aquesta hora: 11:31 p. m.\nCom que ja sabeu que tinc molts contactes universals i de prestigi arreu, mai no desaprofito oportunitats per ajudar un bon amic. És per això que, en aquesta ocasió, per protegir una amiga, he ficat mà ens uns assumptes per prohibir el consum de llet en qualsevol àmbit; així doncs, a partir de dissabte 13 de setembre de 2008, sense cap mena d'excepció, serà prohibit el consum de llet i succedanis arreu del món en qualsevol circumstància o àmbit, sense que sexe ni religió hi puguin influir. Aquesta llei serà perenne i universal, i qualsevol persona que tingui sospites que algú en pugui prendre ens haurà d'avisar per tal que puguem prendre les mesures necessàries.\nEstem estudiant també la possibilitat d'exterminar completament la raça de les vaques, perquè mai no en quedi cap, però encara no les tenim totes de si fer-ho o no, perquè, és que són tan bufones...\ns'ho ha empescat el dimoni esbotzegat a aquesta hora: 2:31 a. m.\nla gradació de les oques\nSi dues oques entre elles tenen una gradació de vuit, i dues altres oques potser tenen també una gradació similar (no és un problema de matemàtiques), ¿què en podem pensar? Les oques es graden de vuit i això les fa tenir unes similituds i unes diferències; en algunes ocasions, coincidiran de manera de pensar, però moltes altres coses les veuran diferents. Ara no sé per què se m'ha acudit ficar l'exemple aquest amb oques; en fi, que llavors, també hi hauran altres oques amb gradacions similars, però, ¿les diferències entre aquestes dues oques seran les mateixes que hi han amb les dues primeres? És a dir, l'oca de la gradació gran tindrà unes diferències amb l'oca de gradació mitjana, però l'oca mitjana tindrà unes diferències, potser similars, potser diferents, amb l'oca de la gradació petita. Ah!, ¿què és la gradació? ¿L'oca gran i la petita tindran gaires més diferències o potser resultarà que tindran gradacions tan distants que, fins i tot, s'assemblaran més encara? La mateixa por que l'oca mitjana té de l'oca gran, ¿la deu tindre també la petita en referència a la mitjana? O, és més, ¿a l'oca mitjana li fa por, potser, la mateixa por que l'oca petita deu tindre d'ella? Potser a qui li fa més por és a l'oca gran. O potser a la mitjana. O potser a la petita.\nLes oques... Les oques...\nPD: He buscat "goose anime" ("oca anime") a un conegut cercador d'internet i, en comptes d'oques, m'ha sortit aquest cupido tan bufó. Ja sé que no hi pinta res, però no he trobat cap altra imatge.\ns'ho ha empescat el dimoni esbotzegat a aquesta hora: 2:14 p. m.


Reg. Lat. 940, 137v-138v | Els Borja\nReg. Lat. 940, 137v-138v\nContingut: El papa Alexandre VI ordena als bisbes de Rímini [Giacomo Passarelli] i d’Amelia (“Amilien.”) [Cesare Nacci], i a l’oficial de Barcelona que executin a favor de Bartomeu Fàbregues la concessió d’una pensió anual de 20 florins “auri de Camera”: vuit sobre els fruits, les rendes i els ingressos del benefici perpetu de l’altar de Santa Maria Magdalena situat a l’església de Barcelona, vuit sobre els del benefici perpetu de l’església parroquial dels Sants Abdó i Senén i quatre més sobre els del benefici perpetu de l’església parroquial de Sant Antoni de Gelida (“Gillida”), a la diòcesi de Barcelona, que Pere Mafre, com a possessor, i els seus successors li pagaran.\nRedacció: L. VII. V. Trottus prothonotarius (f. 138v)


Un puntal d'Hèrcules: Cebes porreres a la neu\nCebes porreres a la neu\nLa imatge més típica del Marroc, la de les pel·lícules i les postals, sempre mostra el mateix: dunes, un parell de tendes i uns quants hòmens amb bata al voltant d'una tauleta de te.\nPot ser que la neu foradada per les cebes porreres i els avets descomunals de la zona de Tazaout (al parc de Talassemtane) ajuden a desfer una mica el mite?\nEtiquetes: A peu, flora/fauna, Talassemtane, Tazaout\nLux Lisbon 23.1.13\nOstres, i tant que sobta...sembla una postal dels països nòrdics, per exemple, jajaja\nGeorgina Cuina del Marroc 23.1.13\ni tant, de fet a mi m'encanten les fotos de Marroc fora d'aquests estereotips, ja que en comptes d'ensenyar-los el que tu dius, dunes, camells o escoltar chill-out, jo els ensenyo barraques, esdentegats i els faig escoltar chaâbi... els deixo fets pols ;)\nLux Lisbon 24.1.13\njajaja, que bona\nSí, genial! Fora els tòpics ;)\nMolta! Però no a la ciutat. Cal pujar una mica!\nColors de la medina (2)\nColors de la medina (1)\nSopa de ginebró\nPanorama de Tetuan\nPortes de Tetuan | Bab Remuz\nLa independència i els dies\nBarana del balcó (2)


La flama del Correllengua arriba als col•legis i als carrers de Vila-real amb l’espectacle de La Fam i una cercavila cívica - revistapoble.net\nLa flama del Correllengua arriba als col•legis i als carrers de Vila-real amb l’espectacle de La Fam i una cercavila cívica\npor Revista Poble | Oct 2, 2018 | VILA-REAL | 0 Comentarios\nLa convocatòria inclou la representació d’El col·leccionista de paraules’ a tots els centres educatius, un concert per als alumnes de Batxillerat i l’exposició ‘Els misteris assumpcionistes d’Elx, València i Castelló’\nLa flama del Correllengua torna en els pròxims dies als col·legis i als carrers de Vila-real, amb una programació especial preparada per les regidories de Normalització Lingüística i Tradicions i Acció Cultural del País Valencià (ACPV), que enguany comptarà amb la participació de la companyia de teatre La Fam.\nEl regidor Santi Cortells, acompanyat pel representant d’ACPV, Toni Royo, i el director de La Fam, Sergi Heredia, han donat a conèixer els detalls d’aquesta nova edició del Correllengua, que recorrerà la ciutat del 3 al 5 d’octubre per a “posar de manifest el compromís de Vila-real amb la identitat, la cultura i la llengua valencianes i la seua plena normalització en la nostra societat”, indica Cortells.\nEls primers a rebre la flama seran els 15 centres educatius d’Infantil i Primària, que del dimecres 3 al divendres 5 gaudiran en horari de 9.00 a 13.00 hores, de l’espectacle El col·leccionista de paraules, de La Fam. “Es tracta d’una proposta breu en la qual es representa una epidèmia que fa que les paraules perden importància, fins que un dia arriba a la ciutat el col·leccionista de paraules i les col·lecciona i comparteix perquè no es perden”, explica Heredia. “És una forma que els xiquets entenguen que la llengua s’ha de cuidar per a mantenir les paraules pròpies i singulars que tenim”, afirma.\nA banda de les visites als centres educatius, la programació dóna resposta a una demanda del sector educatiu, que va sol·licitar que les activitats arribaren també a altres etapes educatives. Per aquest motiu, l’edil ha anunciat que el divendres, a les 12.00 hores, l’Auditori acollirà el concert de VerdCel, dirigit als alumnes de Batxillerat.\nEl divendres a la vesprada, a les 19.00 hores, tindrà lloc l’acte central del Correllengua, amb la cercavila que transcorrerà des de la plaça de Bayarri fins la plaça Major, en el qual participaran la Colla de Dolçainers i Tabaleters El Trull, la Colla Gegantera de Vila-real i la companyia de teatre La Fam. “Tothom està convidat a participar en el recorregut, que ens portarà a la plaça Major, on tindrà lloc la lectura del manifest, a càrrec del director de la Càtedra d’Innovació Ceràmica Ciutat de Vila-real, Juan Carda”, assenyala Toni Royo. L’acte conclourà amb una nova representació de l’espectacle de La Fam, però “amb una versió adaptada”. “És un orgull comptar amb el suport de l’Ajuntament de Vila-real, un dels primers que ens va ajudar a celebrar aquesta trobada que pretén donar un toc d’atenció perquè tots els veïns, tant autòctons com els arribats d’altres parts de l’Estat o del món, parlen en valencià”, apunta.\nPer la seua banda, Cortells ha anunciat que enguany també es pot visitar una exposició titulada Els misteris assumpcionistes d’Elx, València i Castelló, que estarà a la Casa dels Mundina fins a l’11 d’octubre, cedida per la Acadèmia Valenciana de la Llengua.\n“La flama representa allò que pot ocórrer amb facilitat, però que també es pot apagar fàcilment i tots som responsables de mantenir-la viva”, indica, “la mostra de la Casa dels Mundina també representa l’antiguitat d’aqueixa flama i les arrels històriques de la nostra llengua, per açò és la nostra responsabilitat que no s’apague mai”.


L’institut | Institut Mercè Rodoreda\nEl nostre centre té com a objectiu principal formar persones des d’un punt de vista integral. D’aquesta manera, formem ciutadans preparats per ser competents en diversos àmbits: nois i noies amb una competència social que els permet integrar-se en una societat canviant, preparats amb rigor curricular i orientats per continuar la seva formació personal i acadèmica més enllà de l’educació obligatòria; nois i noies que, gràcies al seu bagatge cultural i al rigor en el plantejament dels diversos continguts i a les competències adquirides, continuen els seus estudis a la Universitat i reforcen el seu sentiment de pertinença al centre gràcies a les diverses ofertes pedagògiques i de lleure; nois i noies, en tots els casos, que respecten les altres persones i que conviuen en un marc de respecte, seguretat i companyonia que els permet ajudar qui ho necessita i exigir el compliment de les normes de convivència quan cal. És un institut que dedica molts esforços a normalitzar el català, que ha estat pioner en la introducció de les noves tecnologies, que ha estat capaç de dinamitzar els seus recursos per desenvolupar i implementar un cicle formatiu de grau superior de Química Ambiental, que ha aportat uns recursos materials i humans diferenciats; un centre que ha tingut i té en compte els beneficis de l’aprenentatge de les llengües estrangeres, un centre que demostra la seva capacitat d’adaptació als canvis amb valentia portant a terme projectes pedagògics propis i desenvolupant diversos plans d’innovació.\nEl nivell socioeconòmic general de les famílies dels alumnes és mitjà–mitjà baix, però amb una tendència ferma a l’alça, malgrat la conjuntura econòmica i els seus alts i baixos. L’entorn més immediat de l’institut ha millorat moltíssim des de la construcció de l’edifici l’any 1979: es va asfaltar la rambla Marina i posteriorment es va urbanitzar, amb la consegüent desaparició dels cementiris d’autobusos; el Metro va arribar cap a l’any 1987, i, finalment, es va obrir tota la rambla als vianants. No obstant aquestes millores, el projecte d’enderrocar les fàbriques de la capçalera de la rambla Marina per a la construcció d’habitatges s’ha vist aturat pel context actual de crisi econòmica.\nEl nombre d’immigrants és baix en comparació amb la mitjana de la ciutat: el preu de l’habitatge és el més alt de l’Hospitalet i això frena l’arribada de població econòmicament més desafavorida. Al voltant del 4 % dels alumnes provenen d’altres països, de manera que l’aula d’acollida ha pogut integrar aquests alumnes en el país i en la llengua catalana força satisfactòriament. Lamentablement, les retallades i la disminució del nombre d’alumnes amb aquest perfil va fer desaparèixer l’aula d’acollida al final del curs 2012-2013. La situació socioeconòmica actual no fa preveure una variació significativa dels aspectes que permetrien recuperar aquesta aula d’acollida.\nAl voltant del 60 % dels alumnes provenen de l’escola Patufet Sant Jordi i de l’escola Busquets i Punset, els més propers, amb dues línies cadascun, però també rebem molts alumnes de l’escola Pau Sans, de l’escola Sant Josep-El Pi, de l’escola Joan Maragall, de l’escola Ausiàs March i, en un nombre menor, de l’escola Pablo Neruda i de l’escola Josep Janés (en el cas d’aquests dos últims, per motius geogràfics). Les relacions amb els centres de primària són estretes: hem compartit el projecte PUNTEDU amb dos centres de primària i també d’altres activitats (festa de la Castanyada, Carnestoltes, sessions informatives per als pares de 5è i 6è de primària) i mantenim reunions periòdiques de coordinació amb els centres de primària de la zona. El mateix es pot afirmar dels instituts de la ciutat: tots els directors participen a la junta local i al seminari de formació organitzat cada any pel CRP, de manera que la comunicació entre nosaltres és molt àgil i fluïda, la qual cosa permet el traspàs de bones pràctiques i una acció conjunta en molts terrenys: setmana de portes obertes, agendes i carpetes amb el mateix disseny…\nLa llengua materna de la majoria dels alumnes, com al conjunt de l’Hospitalet, és el castellà. Queda, per tant, camí per recórrer si volem aconseguir la igualtat en el coneixement i en l’ús de les llengües oficials de Catalunya, sobretot pel que fa als alumnes nouvinguts. La llengua vehicular és el català i celebrem les festes tradicionals del país: la Castanyada, el Nadal, Carnestoltes, Sant Jordi, Jocs Florals i d’altres no tan oficials, però no menys importants, com la festa de final de curs.\nAmb la instauració de l’ESO vam haver d’afrontar un aspecte nou, un gran repte: com encarar l’atenció a la diversitat en un marc d’educació inclusiva i orientada a un alumnat amb noves necessitats. L’Institut Mercè Rodoreda va entendre que aquest aspecte era clau i va prendre decisions fonamentals, sempre des del debat pedagògic. Es van instaurar les reunions d’equip docent setmanals obligatòries en què es tracten els temes més importants del dia a dia, sempre tenint l’alumne/a en el punt central. És l’òrgan de coordinació per excel·lència, una eina que permet programar les accions a l’aula, detectar problemàtiques o situacions de risc, fer el seguiment dels alumnes. A més, és un canal de comunicació important entre la comunitat educativa.\nDes d’un inici, es va creure en l’organització de les matèries instrumentals en grups flexibles adaptats als nivells dels alumnes, organització que ha rebut el nom de roda. Es tracta d’una organització complicada des del punt de vista logístic (els horaris no són fàcils d’optimitzar) perquè hem intentat sempre que el mateix professor/a d’una matèria atengués els subgrups de la mateixa classe. També es va entendre que els alumnes no podien estar un trimestre sense cursar matèries instrumentals, de manera que ens vam avançar a l’Administració i vam transformar crèdits variables en obligatoris. La dotació de professorat ha anat minvant i actualment el recurs de les agrupacions flexibles (rodes) només es pot oferir a 1r i 2n d’ESO. A 3r i 4t d’ESO agrupem els alumnes amb més dificultats en dos grups. Tampoc no hem d’oblidar el treball de la mestra de pedagogia terapèutica amb els alumnes que, per circumstàncies diverses, no han assolit el cicle mitjà de primària i treballa donant suport als subgrups de roda. També hem de destacar la incorporació de l’orientadora educativa com a recurs fonamental en l’atenció a la diversitat al nostre centre i les reunions setmanals de la comissió d’atenció a la diversitat. Aquesta dedicació de recursos als que més ho necessiten té un retorn clar en els resultats acadèmics dels alumnes. Més encara, som un centre de concentració d’alumnes amb deficiències visuals i auditives, un altre gran repte pedagògic que ens posa a prova i que rep el suport d’especialistes externs al centre. No s’ha d’entendre, i no ho fem, que l’atenció a la diversitat té en el seu focus els alumnes amb risc o amb ritme lent. Malgrat que els dediquem molts recursos, no ens oblidem dels alumnes amb altes capacitats i expectatives acadèmiques. Per aquest motiu vam crear el Pla d’excel·lència, que permet als alumnes de batxillerat obtenir una recompensa al seu desig de millorar els seus coneixements i que valora el seu interès per aspectes no estrictament lligats a la programació curricular. Aquest equilibri entre equitat i excel·lència no és fàcil però ens en sortim si ens fixem en els resultats de les proves externes.\nL’Institut Mercè Rodoreda sempre ha donat molta importància a les activitats complementàries a les dutes a terme a l’aula en el procés d’ensenyament- aprenentatge. Hem integrat i normalitzat les sortides dins de les programacions dels departaments. Des d’un primer moment es va instaurar el viatge a Itàlia com a premi als anys de convivència i d’assoliment de competències. Aquest viatge es feia a 3r de BUP i amb l’arribada de l’ESO es va passar a 4t d’ESO, una mostra més de l’adaptació del nostre claustre als nous reptes. No ens vam quedar aquí i vam començar a fer colònies escolars durant els tres primers cursos d’ESO. Les dificultats econòmiques dels últims anys van recomanar reduir el nombre de sortides i contenir el de sortides amb pernoctació fora de casa sense que aquesta mesura tingués una petja discriminatòria que afectés la cohesió social. Es va deixar d’anar a França per practicar la segona llengua estrangera i a esquiar als Pirineus. Com a contrapartida vam instaurar la realització dels treballs de síntesi de l’ESO fora de l’institut amb un format que recorda al de les colònies escolars. S’ha aprofitat aquesta oportunitat per buscar activitats de reforç de l’anglès i s’ha consolidat la realització del treball de síntesi de 3r en aquesta llengua.\nSom un centre que complementa el que s’aprèn a classe amb visites als museus, a parcs naturals, a edificis emblemàtics; que participa en trobades musicals, en tallers realitzats per diferents entitats; que va als centres educatius per orientar els alumnes (centres d’FP o Universitat) o els convida per fer tasques d’orientació; que busca la complicitat amb el municipi arribant a acords per poder fer servir i compartir recursos per tirar endavant els nostres projectes d’innovació com ara l’ús del camp de futbol municipal en el nostre projecte de lligues de pati; que cedeix els espais al municipi per a l’interès general; que valora les diverses formes d’expressió cultural com la coral, les instal·lacions artístiques, les coreografies o el teatre; que busca la participació dels alumnes mitjançant les reunions de delegats o dels alumnes dinamitzadors; que valora la cooperació i la solidaritat amb el grup de solidaritat; que fa ús de les noves tecnologies en la docència; que fomenta l’ús responsable i crític de les tecnologies en tots els seus vessants; que promociona l’aprenentatge-servei a la comunitat; que atén la diversitat tot utilitzant els recursos disponibles; que busca l’excel·lència i participa en les jornades cientificotecnològiques de l’Hospitalet o en altres concursos i trobades; que té en la mediació un instrument prioritari de resolució de conflictes.\nFruit de la competència dels professors i professores dels claustre, el nostre centre ha anat desenvolupant activitats i projectes que han esdevingut bones pràctiques incorporades a la vida de l’institut. Altres han sorgit del procés d’avaluació interna que vam començar el curs 2005-06 i que ha produït el Pla de lectura, el Pla d’escriptura o l’organització del projecte de recerca de 4t d’ ESO. Aquestes bones pràctiques, en molts casos, han estat reconegudes pel Departament d’Ensenyament. Els exemples són:\nPla d’autonomia de centre PAC 2009-13\nBreaking Stereotypes, COMENIUS 2011-13\nPla d’impuls a les llengües estrangeres Glota II (2012-14)\nPla de lectura (2009-11) i Pla d’escriptura (2012-?)\nPla cooperatiu per a la reutilització dels llibres de text (2007-11)\nContra els prejudicis (2007-10)\nPrevenció de la violència de gènere (2007-10)\nPla per a la millora de la qualitat del servei educatiu (2006-09)\nPla experimental de llengües estrangeres Glotta (2006-09)\nConvivència i Mediació Escolar (2006-09)\nArt Tic (2006-09)\nPla català d’esports a l’escola\nProjecte per a la cohesió i la integració en el marc educatiu\nPla d’excel·lència al batxillerat\nEl claustre es manté estable. De fet, són diversos els professors que, sense viure a l’Hospitalet, van inaugurar el centre i s’hi han jubilat. L’índex de permanència al centre és elevat, històricament per sobre de la mitjana. Aquest índex només es desvia per motius obvis els anys que s’acumulen diverses jubilacions. Però, fins i tot en aquest cas, no són rars els casos de professors que, tot i estar jubilats, mantenen el contacte amb el centre i hi continuen duent a terme diverses tasques. També el personal d’administració i serveis ha estat molt estable. Això és reflex d’un ambient positiu de convivència entre professors, alumnes i treballadors no docents.\nEls resultats de les competències bàsiques i la selectivitat, proves objectives externes, ens situen en la franja d’excel·lència i per sobre de la mitjana de Catalunya. La demanda de matrícula, reflex del nostre prestigi i fama com centre educador a la ciutat, és molt alta i en els darrers processos d’admissió d’alumnes hi ha hagut més demanda que oferta, de manera que sol·licituds procedents d’alumnes d’escoles adscrites no han pogut ser satisfetes en primera opció. Les quatre línies d’ESO estan, doncs, plenament consolidades. Les línies de batxillerat no han patit cap variació i en mantenim dues des de fa molts anys. El cicle formatiu de Química Ambiental també ha omplert les dues línies de forma ininterrompuda.\nEl nostre centre es planteja grans reptes de futur. Pretén consolidar tots els projectes pedagògics i d’innovació per encetar-ne de nous. Volem actualitzar les metodologies pedagògiques en el nou paradigma de les tecnologies de l’aprenentatge i de la comunicació i el treball cooperatiu. És per això que cal mantenir els cercles de qualitat derivats de l’avaluació interna. També hem de potenciar els canals de participació dels alumnes i de les seves famílies en la vida quotidiana per reforçar-ne el sentiment de pertinença i la cohesió social.\nEn definitiva, l’institut Mercè Rodoreda es defineix com a centre que té les característiques que es presenten tot seguit:\nRespectuós amb la pluralitat\nDe qualitat pedagògica\nObert a la innovació\nDe direcció responsable\nDe dedicació i professionalitat docent\nDe cultura avaluativa\nQue ret comptes\nQue implica les famílies\nQue fomenta la participació de la comunitat escolar\nQue preserva l’equitat\nQue cerca l’excel·lència\nQue respecta les idees i les creences dels alumnes i de llurs mares, pares i tutors\nCompromès amb la ciutat


Socialistes del Camp de Tarragona: ELS ANTI RES\nSóc federalista. Ho he dit per activa i per passiva, com també he dit que mai em trobaran al davant del moviment independentista. I he dit també que jo mai he estat “anti” res, bé, només amb una excepció per les meves arrels, per la persecució que va patir la meva família, per la meva lluita antifranquista colze a colze amb anarquistes,comunistes, socialistes i, com no, independentistes, federalistes... o senzillament pels meus ideals: sóc antifeixista de cap a peus.\nI també he dit, i repeteixo sense embuts, que estic pel Dret a Decidir dels pobles, el dret a escollir el seu futur, el dret a exercí la voluntat popular. Estic, com veieu, en una posició que avui no esta, diguem-ne, ben rebuda, o poc reconeguda i fins i tot alguns diuen que gens creïble. Potser si, però com puc deixar de costat el que jo crec sincerament com el millor per Catalunya, la terra per la que he lluitat tants anys ?\nDeixem clar el nostre compromís amb el dret a decidir i també el nostre dret a polítiques socials que garanteixin el benestar del poble, i deixem que la gent, aquesta bona gent que és “anti res”, que lluita pel que creu just tingui la opció de fer sentir la seva veu vers quina és la relació que volen o no amb Espanya. Tots, i quan dic tots vull dir precisament això, tenim cabuda dins d’un projecte i tots, absolutament tots, tenim el dret de dir i parlar, de contradir i beneir posicions, d’optar i lluitar. Sortim als carrers, expliquem allò què crèiem, allò que ens mobilitza, sempre amb la gent, sempre amb poble (d’aquí i d’allà).