Filogènia construïda amb els genomes de més de 4.000 aïllats de tuberculosi de tot el món. Es marquen aquells aïllats que han acumulat mutacions en el gen phoR. /CSIC.\nPersonal investigador de l’Institut de Biomedicina de València (CSIC), de l’Institut de Biologia Integrativa de Sistemes (CSIC-UV) i de la Fundació per al Foment de la Investigació Sanitària i Biomèdica de la Generalitat Valenciana ha analitzat els determinants genòmics de l’especiació i la propagació de la tuberculosi. El treball, publicat en la revista Science Advances, identifica el gen phoR com a clau d’un sistema involucrat en la virulència de la tuberculosi, i amplia els coneixements sobre l’evolució dels bacteris causants d’aquesta patologia en animals i humans.\nLa tuberculosi és una malaltia infecciosa causada pel bacteri Mycobacterium tuberculosi, que provoca una mortalitat devastadora en humans i animals, i que també comporta importants pèrdues econòmiques. Conèixer com es diferencien els diferents llinatges bacterians augmenta la comprensió dels orígens del bacteri que causa la malaltia i els mecanismes genètics involucrats.\nL'investigador de l’Institut de Biomedicina de València (IBV, CSIC) Iñaki Comas i l'investigador de la Unitat Mixta FISABIO/Universitat de València-I2SysBio Álvaro Chiner (actualment, membre de l'IBV, CSIC) expliquen que “per a conèixer els esdeveniments genòmics poblacionals que van conduir a l’aparició del patogen de la tuberculosi, hem treballat amb el Complex Mycobacterium tuberculosi o MTBC, el qual comprèn un grup de micobacteris format per Mycobacterium tuberculosi i Mycobacterium africanum, que afecten els humans, així com una sèrie de patògens aïllats d’altres espècies de mamífers coneguts com Mycobacterium bovis, Mycobacterium pinnipedii, Mycobacterium orygis i Mycobacterium microti, entre altres”.\nLa creixent disponibilitat de dades genòmiques poblacionals ha permès una millor comprensió de la diferenciació genotípica i ecològica entre bacteris estretament relacionats. Això ha permès desenvolupar models teòrics de com emergeixen les espècies de bacteris i les regions genòmiques implicades.\n“Aquest estudi aplica per primera vegada aquests models a un patogen que afecta els humans, per a això s’han estudiat els bacteris més estretament relacionats amb MTBC, conegudes com Mycobacterium canettii o MCAN, un cep aïllat de la Banya d’Àfrica. La nostra anàlisi confirma la hipòtesi que ambdues van compartir un patrimoni genètic comú. A més, hem aprofitat la disponibilitat de seqüències genòmiques de milers de ceps clínics del complex MTBC, així com de parents pròxims com MCAN, per a identificar nous determinants genòmics en l’aparició i posterior propagació del MTBC”, afig Iñaki Comas.\nEls investigadors han identificat el gen phoR com a clau d’un sistema involucrat en la virulència, i que tingué un paper fonamental en l’evolució del Complex Mycobacterium tuberculosi. “Treballs anteriors havien mostrat que les mutacions de phoR van exercir un paper central en l’adaptació del patogen a diferents espècies hostatjadores. Nosaltres hem demostrat la vinculació del gen phoR amb la propagació primerenca de la tuberculosi humana, així com en expansions posteriors. El nostre treball també demostra que l’estudi de l’evolució dels patògens ajuda a comprendre els determinants de la seua virulència passats i presents”, conclou Comes.\nEn aquest treball també han participat investigadors del CIBER d’Epidemiologia i Salut Pública de València, de la Universitat d’Oslo, de la Universitat d’Hèlsinki, del Swiss Tropical and Public Health Institute de Suïssa, de la Universitat de Basel, del Microbiotica BioData Innovation Centre del Regne Unit, i del Francis Crick Institute del Regne Unit.\nArticle: Á. Chiner-Oms, L. Sánchez-Busó, J. Corander, S. Gagneux, S. Harris, D. Young, F. GonzálezCandelas, I. Comas. «Genomic determinants of speciation and spread of the Mycobacterium tuberculosis complex». Science Advances. DOI: 10.1126/sciadv.aaw3307\nArxivat en: Recerca, innovació i transferència , Investigació a la UV , Internacionalització recerca , Col·laboració amb empresa , Difusió i comunicació científica , Grups de recerca , Cultura Científica\nIUDESCOOP analitzarà els nous reptes tecnològics en l’àmbit rural\nCarlos Castresana imparteix un seminari sobre els processos de justícia transicional


Quadern Cues De Llengua 17 (Projecte L`arca) PDF Ebook - PDF CRONO\nQuadern Cues De Llengua 17 (Projecte L`arca) eBook\nEl libro Quadern Cues De Llengua 17 (Projecte L`arca) en formato PDF. El libro Quadern Cues De Llengua 17 (Projecte L`arca) en formato MOBI. El libro Quadern Cues De Llengua 17 (Projecte L`arca) en formato ePUB. El libro fue escrito en 2004 por el autor Vv.aa.. Disfruta leyendo con el sitio web cronouno.es.\nNOU NIVELL INTERMEDI 1 + QUADERN D'ACTIVITATS: Nou nivell ...\nUn projecte que potencia les emocions positives dels alumnes per dur a terme les activitats d'aprenentatge. Cada curs té la seva Proposta didàctica que inclou el següent: el treball de les seqüències didàctiques dels fulls de treball, programacions, els contes, CD pràxies, cançons i audicions, educació emocional i relaxació.\nQuadern Cues De Llengua 17 (Projecte L`Arca) | Vv.aa ...\nCol·lecció de quaderns complementaris de primària. Cada quadern consta de quatre unitats de treball i conté activitats molt variades per treballar els aspectes més bàsics i més mecànics de la llengua castellana, parant una atenció especial als que podrien causar interferències amb el treball de la llengua catalana.\nTemario Para Ayudante De Museo (3ª Ed.)\nAprendiendo Facil Y Rapido Armonica


José Luis de la Torre, director de màrqueting de DKV Segurs | Consumer\nJosé Luis de la Torre, director de màrqueting de DKV Segurs\nHi ha una autèntica guerra de preus al mercat d'assegurances de salut\nPer roserblasco 7 de desembre de 2009\nEs viatja menys, es compra menys roba, s’inverteix menys en Borsa… La crisi passa factura al consum intern i a les decisions d’inversió. No obstant això, un dels productes financers que millor sobreviu en aquesta etapa de deterioració econòmica és el segur metge privat. Les asseguradores d’aquest sector han incrementat els seus ingressos. En els primers nou mesos de l’any, aquest segment ha guanyat un 5,5% més que en 2008, fins a aconseguir 4.500 milions d’euros en cosines gestionades. José Luis de la Torre, director de màrqueting de DKV Segurs, afirma que l’explicació resideix que, encara que aquest segur no aconsegueix la categoria de ben bàsic, cada vegada ocupa un lloc més important en les llars. La gent es resisteix a prescindir d’ell i ja són 10.300.000 els ciutadans que compten amb segur metge privat. No obstant això, en aquest mercat també hi ha canvis. Ara les entitats mostren una agressivitat inusitada per aconseguir nous clients; el sector està immers en una guerra de preus.\nCom explica que el segur de salut creixi en cosines, fins i tot, amb la crisi?\nEntre la societat imperava fins fa poc la idea que el segur de salut era un bé de luxe, però no és cert. Ja hi ha molta gent que considera el seu segur de salut com un bé, no de primera necessitat però sí molt important i necessari. No prescindeixen d’ell ni tan sols en situacions econòmiques desfavorables.\nPer què atreu clients aquest segment?\nUn ampli segment de la població valora molt l’avantatge de ser atès amb rapidesa, de manera no massificada i amb un tracte personal de qualitat. D’altra banda, cada vegada més, les empreses inclouen el segur metge com una forma de retribució a l’empleat.\nQuè valoren més els clients d’un segur de salut?\nUn bon quadre mèdic, que sigui àgil en realitzar els tràmits, en donar autoritzacions, que proporcioni un bon servei al client -tant presencial com a telefònic-, que es puguin realitzar les gestions de manera còmoda… Un problema de salut exigeix immediatesa, facilitat en els tràmits, empatia cap al client i esforç per part de la companyia per solucionar la situació.\nA més, cada vegada més influeixen altres factors, com el fet que la companyia sigui responsable i faci esforços que repercuteixin en la creació d’una societat millor. Això influeix en empreses de qualsevol sector i les d’assegurances no tenen per què estar al marge.\nHi ha competència en preus?\n“Cada vegada més, les empreses inclouen el segur metge com una forma de retribució a l’empleat”\nHi ha una autèntica guerra de preus. Aquesta situació ha provocat, en alguns casos, greus problemes de certes companyies que han apostat pel creixement sense mirar massa la rendibilitat i la sostenibilitat. Aquesta pressió en els preus ha provocat oscil·lacions importants en les cosines que es cobren als assegurats d’un any per a un altre, amb el consegüent descontent i una mala percepció general del sector.\nTé demanda el segur metge a la carta, la possibilitat de configurar un producte a mesura?\nÉs habitual que el client esculli entre la gamma de productes d’una companyia i contracti el que més s’ajusti a les seves necessitats i mitjans. Amb freqüència, subscriu un segur de reemborsament de despeses amb els límits que consideri millor, o bé un producte de cobertures completes amb un quadre mèdic concertat més o menys extens, en funció dels serveis que busqui i els diners que vulgui pagar.\nAltres clients contracten certs mòduls de cobertura perquè només paguen pels serveis que de debò necessiten. Fins ara, la demanda d’aquest tipus d’assegurances no ha estat molt forta, però en un futur hi haurà moviments cap a aquest model, on s’eliminen o s’afegeixen cobertures en funció de la necessitat del consumidor. En qualsevol cas, aquest desitja tenir la seva salut coberta enfront de tot tipus de riscos, o de gairebé tots, i després decideix, si ho desitja, accedir a més o menys mèdics i clíniques, amb llibertat a tot el món o amb un quadre concertat en un àmbit nacional, local, etc.\nQuines cobertures de les assegurances bàsiques no escullen els clients quan creen les seves pròpies pòlisses?\n“Cada vegada més segurs possibiliten contractar només certs mòduls de cobertura i pagar pels serveis que de debò es necessiten”\nDepèn de la situació del client, la zona geogràfica on viva o la seva percepció de la medicina pública, entre unes altres. Alguns usuaris pensen que tenen ben coberta l’assistència primària perquè viuen en localitats petites on hi ha molta proximitat al metge general i, per tant, només desitgen subscriure especialistes i hospitalització. Uns altres poden pensar el contrari.\nEn qualsevol cas, les dones es decanten per les especialitats de pediatria i ginecologia, que marquen molt el tipus de pòlissa que se subscriu.\nCom valora la col·laboració públic-privada que ja conviu en alguns hospitals espanyols?\nTenim experiència en aquest tema ja que gestionem un hospital públic en Denia (Alacant) i considerem que aquesta fórmula és molt positiva. La percepció del client també és favorable perquè s’introdueixen paràmetres de gestió privats en serveis públics i conceptes que li beneficien.\nQuin és el futur de la sanitat privada? Es tendeix a Espanya cap a aquest àmbit, com en altres països?\nA Espanya, almenys fins al moment, el sistema de salut públic i privat conviuen bé. Tenim una sanitat universal que ha augmentat molt el nombre d’usuaris a causa de la forta immigració i que compta amb uns nivells alts de qualitat professional i de mitjans tècnics. Els seus problemes són de servei o rapidesa. El sistema privat, per la seva banda, compta amb una alta qualitat assistencial, que és capaç d’arribar a un bon percentatge de la població amb una percepció molt positiva.\nassegurances Guerra De Precios médico-ca salut sector


Apartment Malinska 12 Malinska Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment Malinska 12\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Malinska, no busqui més enllà de Apartment Malinska 12. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Apartment Malinska 12, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix habitació familiar per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb piscina privada, banyera hidromassatge, aire condicionat, servei de despertador, escriptori a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Apartment Malinska 12 no troba competidors en cap categoria.


Doble victòria de Reus Ganxets Miró en l’estrena en l’Europe Cup | A.C | REUS | Tennis taula | L'Esportiu de Catalunya\nDoble victòria de Reus Ganxets Miró en l’estrena en l’Europe Cup Doble victòria de Reus Ganxets Miró en l’estrena en l’Europe Cup Doble victòria de Reus Ganxets Miró en l’estrena en l’Europe Cup Doble victòria de Reus Ganxets Miró en l’estrena en l’Europe Cup + Doble victòria de Reus Ganxets Miró en l’estrena en l’Europe Cup E-mail\nREUS - 22 octubre 2021 23.18 h\nSara Ramírez, Jessica Yamada i Anastasia Kolish celebren el triomf en el debut @CTT_GANXETS.\nDoble victòria de Reus Ganxets Miró en l’estrena en l’Europe Cup Doble victòria de Reus Ganxets Miró en l’estrena en l’Europe Cup Doble victòria de Reus Ganxets Miró en l’estrena en l’Europe Cup Doble victòria de Reus Ganxets Miró en l’estrena en l’Europe Cup Doble victòria de Reus Ganxets Miró en l’estrena en l’Europe Cup E-mail\nEl CTT Reus Ganxets Miró s’ha estrenat en la competició europea amb una doble victòria al imposar-se pel mateix resultat de 3-0 al TT Vedrinamur belga i al Leka Enea d’Irun en la primera eliminatòria de l’Europe Cup que està disputant a la localitat francesa de Le Grand-Quevilly a Normandia. L’equip l’han format Sara Ramírez, Jessica Yamada i Anastasia Kolish. Demà jugarà contra el Boa Hora Portuguès (18.30 h) i diumenge tancarà el grup contra el conjunt amfitrió, el Grand-Quevilly (11.30 h). Per passar a la següent fase ha de finalitzar entre els dos primers del grup.


ID no. of MS BITECA manid 2120\nCollection: Call number Cod. Hisp. 63 | Antic Cod. Hisp. (Cat.) 63; O.210\nTitle of volume Gramatica linguae latinae, cum interpretatione | plurium voce. sermone hispanico antiquo conscripta saec. XIV ( al verso del primer foli de guarda de paper contemporània de la relligadura, a ploma)\nLeaf Analysis ff.: II + 1-57 + II (fol. antiga en xifres romanes)\nff.: II + I s/n + i-xvij + xx-lxj + I s/n + II\nCollation 1-210 3tt3/5 48 56 68 73/3+t\nPage Layout 1 columnes (ff. 15v, 16v-17r, 40v, 49r-56v)\n2 columnes (ff. 1-15r, 16r, 17v-38v, 41v-45r, 46v)\n3 columnes (ff. 45v-46r)\n40 línies (f. 46)\n35 línies (f. 49)\nSize pàgina 226 × 162 mm (f. 3)\ncaixa 163 × 115 mm\ncolumna 163 × 50/59 mm\nintercolumni 163 × 6 mm\nrelligadura 238 × 175 mm (coberta anterior)\npàgina 227 × 165 mm (f. 49)\ncaixa 165 × 122 mm\ncolumna 165 × 38/34/38 mm\nintercolumni 165 × 6/6 mm\nHand nòtula bastarda (Perarnau)\nPictorial elements Caplletres: en vermell, generalment de dues unitats de pauta\nAltres: inclou alguns requadres i taules conceptuals\nOther features Justificació: a punta seca (Perarnau), que a penes si es distingeix al volum. A les taules pautat a tinta. Aparentment les línies fonamentals de la justificació arribaven fins als marges del foli\nPerforacions: rodones i menudes i es situen a prop dels marges (sovint han desaparegut), assenyalant totes les línes fonamentals de la justificació; no es veuen per a regir els renglons\nReclams: horitzontals centrats sense decorar en els quaderns primer, tercer i cinquè\nSignatures: no es veuen signatures de quadern o bifoli\nCondition en bon estat, tot i que el pergamí es troba un xic arrugat en alguns folis i està una mica brut; l’escriptura està desgastada en alguns folis per causa de l´ús. Conserva una foliació original en xifres romanes situada a l’angle interior superior dels rectos, que comença amb el primer foli de text i numera individualment les quatre parts de la taula desplegable, no numera el foli de guardes final. Una numeració posterior, però no moderna, folia des del foli preliminar en xifres aràbigues i a tinta, numera els folis desplegables com 39-40 (en lloc de xxxix-xxxxii) i també la guarda final: 1-57. Són en blanc els ff. xxxxixr, xxxxjv, xxxxijv, 47-47v i les guardes (de paper). Errades a la foliació: salt del xvii al xx, del xxxxix al lii, i del llii al liv. Els ff. xxxix-xxxx equivalen al modernament foliat 39, i els xxxxi i xxxxii al 40, ja que els esmentats 39 i 40 formen un desplegable doblat envers al centre, de forma que un cop oberts mostren una superfície interior de 220 x 580 mm aproximadament que permet encabir una ampla taula (duen la foliació antiga xxxix-xxxxii). Al final del tercer plec hi ha una taca al mig del plec i una separació del següent una mica anòmala, com si hi hagués hagut algun problema. És un plec coix, es veuen dos talons en la primera part, i la foliació antiga ho assenyala saltant del xvij al xx. Al verso del f. 18 (que té el marge superior un xic retallat) hom anotà a llapis “hic defunt 2 folia”. El foli final no forma part del plec final, és un afegit\nBinding antiga i desgastada, de la biblioteca palatina, en pell marró sobre cartó fort, amb filets gravats en sec al voltant dels plans i als entrenervis; amb cinc nervis al llom\nPrevious owners (oldest first) Mannheim: Biblioteca Palatina 11723 C/03 1761 ca. - 1803 (coat of arms: S) (armes del príncep-elector a la relligadura i ex-libris a llapis al peu de la guarda captiva anterior: “Ex Bibl. Palatina Mannh.” (número a la primera guarda exenta preliminar, al marge inferior, a llapis))\nMünchen: Bibliotheca Regia Monacensis 1803 a quo (al f. 1 mod. i al verso del darrer, segell a tinta dins d’un òval de la “BIBLIOTHECA | REGIA | MONACENSIS”)\nAssociated Texts Conté als ff. 1-56, text en llatí amb exemples i traduccions en aragonès fonamentalment texid 2467 Desconegut, Ars grammatices dispositiva intellectus ad sciencias latina-tiliter [sic] editas propter quas secundarie et propter Deum primarie legi et addisci debet llatí\nDescrit per: Tylus (2008-11), Fibula\nTractat a: Colón Domènech (1997), “Mescla de llengües en les Gloses de Munic (segles XIV a XV)”, Estudis de filologia catalana i romànica\nTractat a: Saroïhandy (1907), “Gloses catalanes de Munich”, Romanische Forschungen (Mélanges Chabaneau)\nDescrit per: Perarnau i Espelt (1982), Els manuscrits lul·lians medievals de la Bayerische Staatsbibliothek de Munic, I. Volums amb textos catalans 1:76-9 , n. 13\nTractat a: Massó Torrents (1932), Repertori de l'antiga literatura catalana, I. La Poesia , n. d28\nDescrit per: Catalogus codicum manuscriptorum bibliothecae regiae Monacensis, 7. Codices gallicos, hispanicositalicos, anglicos, suecicos, danicos, slavicos, esthnicos, hungaricos complectens, 2. Codices Hispanici (1858) 92 , n. 617\nNote A la part superior del llom, etiqueta de paper antiga amb la signatura “Cod. Hisp. | 63” i a l’inferior altra etiqueta més antiga amb la signatura “O | 210”. Als folis de guarda hi ha anotacions posteriors i contemporànies en llatí. A la guarda captiva anterior hom troba una etiqueta a l’angle superior extern amb la signatura “Cod. hisp. | 63”. G. Colón assenyala la presència d’una altra còpia d’aquesta gramàtica a la Vaticana Ottob lat 1250 ff. 160-188, on totes les equivalències en vulgar són catalanes\nInternet http://info.filg.uj.edu.pl/fibula/es/content/hisp-quart-63 descripció del manuscrit\nSpecific witness ID no. 1 BITECA cnum 2025\nUniform Title IDno, Author and Title texid 2467\nDesconegut. Ars grammatices dispositiva intellectus ad sciencias latina-tiliter [sic] editas propter quas secundarie et propter Deum primarie legi et addisci debet\nIncipits & explicits in MS text: [ 1v] lo. el li. en. … lo el | li en | la na\nNote el text català i llatí (disposat dins d’un requadre de catorze columnes i sis files, però només quatre amb text) recull els pronoms; precedeix a una obra gramatical en llatí amb traduccions i exemples generalment en aragonès


Islàndia contra els 'banksters' (Xavier Casals)\nIslàndia contra els 'banksters'\nLa sortida islandesa de la crisi s'ha considerat modèlica perquè l'Estat no assumí el deute dels bancs i el primer ministre fou jutjat per la pressió de les protestes cíviques. Tanmateix, l'impacte d'aquests fets amagà que el país també paga un alt cost per la fallida. Elvira Méndez Pinedo, catedràtica de dret europeu a Reykjavík i impulsora de les primeres mobilitzacions ciutadanes, ho explica de manera entenedora en l'assaig La revolución de los vikingos , publicat a Planeta.\nD'aquesta manera, exposa com l'origen de la crisi va radicar en una generació d'empresaris bancaris i financers amb "una cultura víkinga masculina, expansiva i agressiva" que volgué fer de Reykjavík "un centre mundial financer i de negocis". Eren els utrásavíkingar ( útrás significa croada ), que pretenien combinar "un sistema de benestar nòrdic amb un esperit empresarial americà de baixa imposició fiscal". L'IVA del 24,5% i els impostos que va generar el mercat semblaren fer-ho viable.\nPerò tot se n'anà en orris entre el 29 de setembre i el 6 d'octubre del 2008, quan la manca de liquiditat dels grans bancs va precipitar la fallida, ja que havien assolit un deute del 1.000% del PIB islandès. Paradoxalment, aquest gran dèbit fou la sort del país, ja que va fer inviable el seu rescat i les entitats van caure. El govern va rebre un crèdit de 2,1 bilions de dòlars del Fons Monetari Internacional, va devaluar la moneda i va prohibir treure capital a l'estranger i convertir-lo en divises. L'atur pujà al 10% i el deute estatal passà del 28% del PIB el 2007 al 130% el 2011.\nA més, el govern no va arribar a un acord sobre el pagament de 4.000 milions d'euros als 400.000 inversors britànics i holandesos de la filial d'un dels bancs, Icesave. Com que Islàndia no és a la UE, existia un buit legal i Londres va aplicar la legislació antiterrorista per blocar actius dels bancs en fallida i s'obrí un llarg contenciós que s'ha tancat aquest gener en favor de Reykjavík.\nEls límits de la protesta\nDues propostes del Parlament islandès per resoldre l'afer Icesave foren rebutjades en dos referèndums el 2010 i el 2011, en el marc d'una gran mobilització cívica. Aquesta mobilització va començar l'hivern del 2008 amb l'anomenada revolta de les olles : una protesta davant del Parlament fent sonar estris de cuina.\nLa pressió ciutadana va augmentar i va assolir èxits notables. Un tribunal va processar el primer ministre i una fiscalia especial va atribuir la responsabilitat de la crisi a unes 40 persones representatives dels "víquings financers" (només hi havia una dona). S'inicià una reforma de la Constitució elaborada per 25 ciutadans elegits a les urnes i van irrompre dues formacions noves: Moviment (7,2% dels vots el 2009) i Millor Partit, que conquerí l'alcaldia de Reykjavík. No obstant això, la revolta no va evitar la factura de la crisi: regenerar el sistema financer s'ha endut el 20% del PIB, els salaris han caigut un 50%, el deute de les llars representa un 250% dels seus ingressos anuals i al 13% d'aquestes llars els costa arribar a fi de mes.\nCom cal valorar aquesta experiència? Elvira Méndez Pinedo destaca que, malgrat tot, Islàndia ha preservat "al màxim l'estat nòrdic del benestar i ha disminuït la desigualtat" i demostra la importància d'"una protesta cívica, pacífica, ferma, il·lustrada i raonada" que discuteixi alternatives davant la crisi i en replantegi "la responsabilitat moral" davant la classe política. Un lema ciutadà ho resumí així: "El Parlament del carrer és millor que el Parlament de la derrota". En suma, l'assaig és més que recomanable per conèixer les llums i ombres de la revolta islandesa .\nJaime Vándor: sobreviure al nazisme


Autor Tema: Juliol de 2010 ... (Llegit 15965 cops)\n« Respondre #30 el: 07 de Jul de 10, 09:08:27 am »\nHa encalmat el vent i a les 9 del matí tenim 25ºC amb 52% d'humitat relativa. La mínima al Llombo ha sigut de 19,3ºC, però ha caigut la primera nit tropical (si no m'enganye) a Germanies (20,2ºC)\nPreparent-nos per a l'autèntic estiu de tota la vida...\n« Respondre #31 el: 07 de Jul de 10, 11:24:50 am »\nEfectivament... la primera nit tropical a la zona ENE de la ciutat d'Ontinyent amb 20,2ºC.\n« Respondre #32 el: 07 de Jul de 10, 14:38:30 pm »\nFa un sol de justícia que fa incòmode anar pel carrer a aquestes hores. La temperatura actual se situa ja entre 34-35ºC i te pinta de que fregarem els 36ºC durant les hores centrals de la vesprada.\n« Respondre #33 el: 07 de Jul de 10, 17:35:30 pm »\nSegons meteoclimatic, a Beneixama, Banyeres, Bocairent i Fontanars dels Alforins ja bufa vent de component oest. Veurem si acaba substituint a la brisa de gregal que segueix bufant ara. La màxima de moment es situa en 36,4ºC.\n« Respondre #34 el: 07 de Jul de 10, 18:32:15 pm »\nCita de: Joen en 07 de Jul de 10, 17:35:30 pm\nJo crec que sí que entrarà, com ahir, ja que pareix que gire a SE (molt fluix). S'ha assolit la màxima anual, 36,3ºC, amb la qual cosa l'alerta de nivell groc ha estat clavada. Demà, si fa no fa, el mateix.\n« Respondre #35 el: 07 de Jul de 10, 23:39:44 pm »\nDesprés d'unes sufocants hores (les més caloroses de l'estiu), comença a refrescar, ja que la temperatura va baixant a uns 4º / hora. La màxima a Ontinyent ha quedat al voltant dels 36,5ºC, llevat dels 38,2ºC de l'IES Jaume I, estació que dóna màximes molt elevades (però semblants a les oficials que es publiquen en premsa) i que està en procés de comprovació a la xarxa meteoclimatic.\n« Respondre #36 el: 07 de Jul de 10, 23:52:47 pm »\nAci la maxima tambe ha pujat fins als 33.4 que crec que es la maxima anual, per contra en estos moments continua baixan a bon ritme i ja tenim 24.1 Cº, espere que baixe dels 20 Cº. Dema com diu felet molt paregut i a esperar fins el Dilluns per a vore una clara baixada de les temperatures. Bona nit...\nEd: 24.0 Cº\n« Respondre #37 el: 07 de Jul de 10, 23:59:21 pm »\nBona nit. Per ací la temperatura ja es de 23,7ºC. Esperem que els núvols que pugen del nord d'Àfrica no dificulten els descens de les temperatures:\n« Respondre #38 el: 08 de Jul de 10, 01:22:45 am »\nFins a 35,7º ha arrivat el mercuri a Otos, en un dia sofocant de calor, com pertoca a estes altures de juliol. Ara 24,1º, ens toca una nova nit tropical i esperant que dema faja igual o més calor que hui.\n« Respondre #39 el: 08 de Jul de 10, 03:37:26 am »\nMàxima de 36,3ºC\nActualment 21,2ºC (Fa una estona hi havia 20,4ºC, la mínima provisional)\nDia de molta calor, pero sense mínimes tropicals encara. Espere que esta nit no siga la primera....\n« Respondre #40 el: 08 de Jul de 10, 09:25:05 am »\nJa era hora, hem pogut allargar-ho fins al 8 de Juliol la primera nit tropical, con una minima de 20.5 Cº en estos moments 24.5 Cº y restes de nuvols alts. En fin altre dia de calor que patirem avui.\n« Respondre #41 el: 08 de Jul de 10, 15:06:06 pm »\nEn Otos ja estem abonats a les nits tropicals, esta passada nit no em baixat dels 21º, ara ja 33º, amb sol, tot i el tipic aspecte blanquinós del cel , del dies de molta calor. Vorem fins a on arrivem hui, però sembla que la brisa te mes força que ahir.\n« Respondre #42 el: 08 de Jul de 10, 16:44:59 pm »\nFins a 34,9ºC hem arribat fa uns moments. Ara entre els 34ºC i els 34,5ºC. El cel una mica blanquejós.\n« Respondre #43 el: 08 de Jul de 10, 17:03:22 pm »\nCita de: Timonet gelat en 08 de Jul de 10, 16:44:59 pm\nCorrecte: no pareix que arribem als 36º. Ací tenim 34,7ºC / 20% / NE 5 km/h.\nPer cert: http://meteontinyent.blogspot.com/2010/07/lestacio-de-fontanars-torrevellisca.html\n« Respondre #44 el: 08 de Jul de 10, 17:50:30 pm »\nCita de: felet en 08 de Jul de 10, 17:03:22 pm\nOstres, quina mala notícia felet, eixe observatori es una referència en quant a temperatures mínimes a les comarques centrals.\nPer ací la temperatura ha arribat ara mateix a 35,5ºC i un 34% d'humitat relativa, que fan un humidex de 41,0ºC. El vent bufa de ENE a 6 km/h.\nCita de: felet en 07 de Jul de 10, 23:39:44 pm\nLa màxima a Ontinyent ha quedat al voltant dels 36,5ºC, llevat dels 38,2ºC de l'IES Jaume I, estació que dóna màximes molt elevades (però semblants a les oficials que es publiquen en premsa) i que està en procés de comprovació a la xarxa meteoclimatic.\nTinc curiositat per veure quan acabe el mes el resum de l'observatori del convent, estava comparant el resum d'agost de 2009 d'aquest observatori amb els nostres resums i es flipant, les màximes son prou més altes que les registrades a les nostres estacions, però a més a més, les mínimes també van ser més altes, registrant 20 nits tropicals en l'agost passsat quan al meu observatori se'n van mesurar 8 i al del Llombo 10. M'agradaria saber si està instalada la garita a dins d'un pati que no es ventila prou per les nits.


Un documental mostrarà com va ser la proclamació de la II República a la ciutat – El blog de l'Ajuntament de Tarragona\nS’anomena «La primavera republicana», és una producció de TAC12 i s’estrenarà el pròxim 13 d’abril al Teatre Tarragona\nEl diumenge 12 d’abril de 1931 les forces republicanes guanyaven les eleccions municipals en 41 de les 50 províncies espanyoles. Dos dies més tard, el 14 d’abril, es proclamava a Espanya la II República. Però, i a Tarragona? Què va passar a la ciutat? Quins noms van liderar aquest procés de trencament amb la monarquia d’Alfons XIII? Es va fer política local durant els anys de govern republicà? La ciutat, que aleshores tenia poc més de 30.000 habitants, va notar el canvi? Totes aquestes preguntes quedaran resoltes amb el documental La primavera republicana, produït per TAC12 i que s’estrenarà el pròxim dia 13 al Teatre Tarragona.\n«Més enllà del mite que s’ha creat de la II República, el que volem és donar respostes. Explicar què va passar durant aquells anys des del punt de vista urbanístic, cultural o turístic. En definitiva, si va ser un període important a nivell polític local». Són paraules del guionista del documental, el periodista Toni Orensanz. Ell ha estat l’encarregat de donar forma, ritme i sentit a la documentació que ha liderat la periodista Joana Zapata, qui ha comptat amb l’estreta i «fonamental» col·laboració de l’Arxiu Municipal de Tarragona i el seu director, Jordi Piqué.\nEn el rodatge del documental hi han participat historiadors com Lluís Balart o Montserrat Duch, especialistes en fons documentals com la Blanca Gas i actors i actrius del grup de recreació històrica «Ejército del Ebro». També hi apareixerà el testimoni pòstum de Francesc Cassares —cedit pel Memorial Democràtic i la seva família—, imatges audiovisuals gairebé inèdites dels anys de la República a Tarragona o la façana de l’Ajuntament engalanada amb la bandera republicana, a més d’altres espais de la ciutat transformats per l’ocasió, com el bar La Cantonada o la Cooperativa Obrera.\nImatge de la gravació del documental al Saló de Plens de l’Ajuntament de Tarragona.\n«Quan fas documentals així tens tres potes essencials: la documentació existent, sigui fotogràfica, audiovisual o textual; el testimoniatge oral, que en tenim un tastet però no un gran gruix, i, per últim, els experts. Però aquest cop també tenim la recreació històrica, que ajuda molt audiovisualment per donar ritme al discurs i al guió», explica Zapata, que durant tres mesos s’ha submergit per complet en el fons documental que ha facilitat l’Arxiu Municipal. El seu director, Jordi Piqué, destaca que «la nostra funció no és només preservar, sinó donar a conèixer al màxim de la població la riquesa que pot tenir el patrimoni documental», i afegeix: «L’època republicana a Tarragona és una història feta i estudiada, l’altra cosa és que sigui coneguda. Per això hem aprofitat aquesta oportunitat».\n«De fet, la idea del documental ens va arribar de l’Arxiu, i nosaltres ens vam engrescar», reconeix el director de TAC 12, Xavier Abelló. La primavera republicana és el tercer documental centrat en la memòria històrica que estrena la televisió pública en els darrers tres anys, després de Tremolors i Epíleg. 15 de enero. «Fer peces així és complex per tot el que comporta, però sempre que puguem continuar en aquesta línia ho farem. D’una banda, per aportar aquest tipus de contingut i que formi part de les videoteques de casa nostra. I segona, perquè fer memòria històrica és servei públic i això nosaltres ens ho creiem molt», subratlla Abelló.\nCartell promocional del documental produït per TAC12.\nEl documental, que inicialment s’allargava més d’una hora i mitja, tindrà una durada d’uns 35 minuts. Joana Zapata reconeix que «no ha estat fàcil escurçar-lo» perquè «van ser uns anys tan convulsos i que passaven tantes coses que és difícil descartar». Personatges polítics com Pere Lloret o Macià Mallol hi jugaran un paper important, i la ciutadania podrà comprovar què va passar a la ciutat dies abans, durant i després de la proclamació de la II República Espanyola.\nL’estrena del documental s’emmarca en el programa de memòria històrica 14 d’abril de 1931: 90 anys de la Segona República, que des d’aquest abril i fins al desembre ofereix una trentena d’activitats per ajudar a conèixer què va significar la Segona República, la Guerra Civil i el franquisme a la ciutat. Podeu consultar-ne totes les propostes al web de l’Arxiu.\nEtiquetes: Arxiu Municipal de Tarragona, Joana Zapata, Jordi Piqué, La primavera republicana, Tac 12, Toni Orensanz, Xavier Abelló


El millor regal corporatiu del 2021 - AMTTE\n- El millor regal corporatiu del 2021\nQuè desitges a la teva gent per aquest 2021?\nSi podessis assegurar alguna cosa per les persones del teu entorn per l’any vinent, quina cosa escolliries?\nAquestes preguntes apareixen sovint en els nostres tallers i trobades a les empreses. Gairebé el 100% de les persones comparteixen la mateixa resposta: SALUT.\nTot i que sempre ha estat una prioritat per les persones, provablement ara més que mai, la salut és el valor més important. Com diuen molts, “sense salut no hi ha res”.\nAquest fet ens hauria de fer reflexionar què volem per les persones del nostre entorn, per les del nostre entorn el laboral també. En el fons cuidar la salut és un dels millors regals corporatius que podem oferir als equips humans de les empreses. Estem parlant de cuidar la salut més enllà dels serveis de prevenció de riscs laborals, les revisions mèdiques o les mesures anti-covid.\nEstem parlant de promocionar la salut dins la pròpia empresa i ho podem fer des de dues vessants, la individual i la col·lectiva.\nLa salut individual de les persones i la salut social i organitzativa entre les persones.\nAlgunes accions que poden constituir algun d’aquests regals corporatius per promocionar la salut en l’àmbit individual:\nPromocionar l’activitat física. Algunes idees poden ser tallers de ioga, sessions de running, entrenaments de fitness, campionats de pàdel, nòrdic walking, acords amb gimnasos propers, etc. Tenir empleats en forma reduirà les lesions musculoesquelètiques, augmentarà el rendiment i la moral de la plantilla.\nPromocionar l’alimentació saludable. Modificar la dieta dels restaurants corporatius, incorporar vols de fruita a l’oficina i als menjadors, substituir les màquines de vending per les de vending saludable, realitza tallers d’alimentació, cursos de cuina saludable, etc. Empleats que s’alimentin correctament tindran uns nivells d’energia més elevats i es reduiran patologies com l’obesitat o la diabetis.\nPromocionar la gestió de l’estrès i el descans. Realitzar tallers de gestió de l’estrès, de gestió de les emocions, sessions de meditació, formacions d’higiene de la son, crear espais de relaxació, etc. Empleats que descansin millor tindran entre altres coses nivells d’energia més elevats i baixarà l’estrès percebut.\nAlgunes accions que poden constituir algun d’aquests regals corporatius per promocionar la salut en l’àmbit col·lectiu:\nMillorar les habilitats de lideratge de comandaments intermedis i directius. Realitzar tallers, seminaris, formacions de lideratge, processos de coaching i mentoratge. Hi ha moltes persones que pensen que les habilitats dels líders tenen molt a dir en la salut dels seus equips.\nFomentar la comunicació interpersonal. Realitzar tallers i crear espais per fomentar la comunicació clara, empàtica i assertiva dins l’empresa. Una bona comunicació disminuirà el volum de problemes interpersonals i millorarà el benestar i rendiment de l’equip humà.\nGenerar claredat. Comunicar, comunicar i comunicar. Ser molt clars en la comunicació de rols, llocs de treball, objectius, valors, etc. La claredat és una de les principals eines per disminuir la incertesa dels treballadors i crear un entorn de confiança.\nCohesionar les persones de l’equip. Unir a les persones de l’empresa i orientar-les cap als objectius fixats. Realitzar tallers de treball col·laboratiu, jornades de teambuilding, crear espais i rituals on les persones es puguin conèixer i unir al voltant d’una causa o objectiu.\nAquestes són algunes idees que avui posem a sobre la taula. Agafa les que s’adaptin millor a la teva empresa i si necessites ajuda consulta’ns.\nRegalar salut o la possibilitat de fer salut és provablement un dels millors regals que podem fer aquest 2021, a dins les empreses també.


Appartement - Oropesa del Mar - Orpesa (Marina D`Or)\n691 847 082\nPlaats ALLE __CASTELLON__ OROPESA DEL MAR - ORPESA\nALLE __CASTELLON__ OROPESA DEL MAR - ORPESA\nL.q. Y Asociados 691 847 082\nstopcontact 104.000 € - 5 %\nAppartement - Oropesa del Mar - Orpesa (Marina D`Or) , Bebouwde oppervlakte 69m2, 13m2, 2 Kamers, 2 Badkamers, 20 Afstand tot de zee, Lift, zwembad, Woonwijk.\nZone / Plaats Marina D`Or / Oropesa del Mar - Orpesa\nbruikbare oppervlakte 56 m2\nNº de verdiepingen 10\nGeïnteresseerd in V019\nApartamento - Oropesa del Mar - Orpesa (Playa Morro de Gos)\n691 847 082 - 964 313 578\nAvenida Del Mar, 39 Oropesa Del Mar 12594 (Castellón)


Ciutadans BCN (Cs) planteja les seves ‘Línies Taronges’ per recolzar els Pressupostos municipals de 2021 | Ciutadans | Ajuntament de Barcelona\nCiutadans BCN (Cs) planteja les seves ‘Línies Taronges’ per recolzar els Pressupostos municipals de 2021\nby csbarcelona — 17 desembre 2020 @ 14:02\n• La presidenta de Ciutadans (Cs) a l'ajuntament de Barcelona, Luz Guilarte, assegura que les esmenes de Cs tenen com a objectiu "buscar una sortida a la greu crisi que travessa nostra ciutat"\nBarcelona, dijous 17 de desembre 2020.- La presidenta del grup municipal de Ciutadans (Cs) a l’Ajuntament de Barcelona, Luz Guilarte, ha donat a conèixer aquest dijous “les línies taronges” que han de formar part del pressupost municipal de 2021 per comptar amb “el vot favorable” del seu grup municipal.\nEn aquest sentit, Guilarte ha explicat que “estem parlant de dotze mesures molt concretes” que persegueixen “la reactivació econòmica, l’alleujament fiscal per a famílies, pimes i autònoms, l’atenció per a l’emergència social, la recuperació turística de Barcelona, la digitalització del comerç local i l’aplicació d’un pla de barris” amb l’objectiu segons ha concretada de “cercar una sortida a la greu crisi que travessa la nostra ciutat”.\nGuilarte ha especificat que Ciutadans ha posat sobre la taula mesures “sensates, realistes i moderades” i ha insistida que es una prioritat absoluta per a la formació liberal “la suspensió de l’impostàs que van aprovar Comuns, PSC i ERC“. Així mateix, ha advertit que si el govern municipal vol comptar amb el suport de Cs “han de reorientar una part de les inversions previstes en obres no prioritàries per dedicar-ho a ajudar a les persones i rescatar l’activitat econòmica de la ciutat” ja que com ha detallat “és el moment d’atendre l’emergència social i la recuperació econòmica”.\nGuilarte finalment ha insistida que les ‘línies taronges’ presentades “s’ajusten a la realitat econòmica i social que viurem en 2021” i per això ha anunciat que fins el proper 22 de desembre la formació liberal desenvoluparà una campanya digital per donar a conèixer les mesures que Cs planteja el govern municipal per a l’aprovació del pressupost 2021.\nPodeu veure video de la campanya en el següent enllaç: https://www.youtube.com/watch?v=ro7M5ZRNuAc


Mel i llimona, per Emma Riverola\nSense descartar la pulsió suïcida d'alguns líders independentistes, l'exhibicionisme de la rebel·lia que destil·len sembla que és el seu particular caramel de mel i llimona, un bàlsam per calmar el dolor per una república ennuegada\nDilluns, 15/04/2019 - 17:04\nA Waterloo continua la llegenda de l’indomable. Per a Puigdemont i els seus acòlits, entre els quals hi ha el president Torra, la república catalana és una realitat. Només està adormida, esperant el petó que la desperti. El conte desbarata la defensa dels presos, també els desautoritzen les exigències de l’expresident per recolzar un Govern de Sánchez. Són tan fluctuants els requeriments de JxCat que resulta impossible predir per què serviran els vots que recullin. També als d’ERC els costa caminar per la temperància. És xocant que acusin el PSOE de ser la “crossa” de l’extrema dreta quan van ser ells els que no van aprovar els Pressupostos més socials de la dècada i van obrir la porta a la possibilitat d’un tomb electoral. Sobre el paper, no està clar que votar JxCat o ERC serveixi per evitar la triple dreta. ¿Una mostra més de la propensió del procés a l’autodestrucció?\nSense descartar la pulsió suïcida d’alguns líders independentistes, l’exhibicionisme de la rebel·lia que destil·len sembla que és el seu particular caramel de mel i llimona. Un bàlsam per calmar el dolor per una república ennuegada. Potser els seus propis votants ho reclamin, una farsa col·lectiva per no sentir-se estafats. Comprensible en el terreny emocional, però nefast per a la democràcia. Hi haurà centenars de milers de vots que no se sap si serviran per formar un Govern d’esquerres o per als que es delecten amb un 155 etern.\nTemes: Quim Torra Junts per Catalunya Article 155 de la Constitució Carles Puigdemont Independència de Catalunya Pedro Sánchez ERC


Nous plans locals de joventut duts a terme per la Fundació - Fundació Francesc Ferrer i Guàrdia\nNous plans locals de joventut duts a terme per la Fundació\nPublicat el 03-07-12\nEls plantejaments discursius de la Fundació Ferrer i Guàrdia han partit sempre d’una anàlisi acurada de la realitat juvenil. Els estudis sobre joventut ens han permès disposar de l’evidència a partir de la qual elaborar les nostres teories. Alhora, el coneixement de les condicions de vida dels i les joves ha permès disposar d’un coneixement imprescindible per definir les polítiques desenvolupades per tal d’ajustar-les a les necessitats reals.\nLa Fundació Francesc Ferrer i Guàrdia ha assessorat i donat suport en matèria de joventut a l’administració local per a l’actualització dels seus plans locals de joventut. Aquests s’han elaborat seguint les directrius de la Direcció General de Joventut, incorporant una diagnosi de la realitat juvenil i de les polítiques de joventut i la participació dels i de les joves del municipi, així com dels agents vinculats a la realitat juvenil.\nEl Pla Local de Joves de Vic ha estat aprovat per la Junta de Govern Local del dia 11 de juny de 2012. Ha incorporat la participació de més de 300 joves vigatans i d’una vintena de tècnics i tècniques municipals.\nEl document preliminar del Pla Local de Joventut de Vilanova i la Geltrú va ser aprovat per unanimitat pel Ple Ordinari del mes d’abril de 2012. Ha incorporat la participació de més de mil joves vilanovins/es i d’una trentena de tècnics i tècniques municipals.


Ministeri d'ensenyar, santificar i regir el poble de Déu\nÉs tota l’església la que és enviada al món. I tots els membres de l’Església hem rebut aquesta missió, segons les diferents vocacions, temps i dons de l’Esperit. La nota de l’apostolicitat de l’Església és molt important, sobretot en moments en què sovint s’insinua la tesi de la doble Església.\nCom si hi hagués una església peregrina, poble de Déu en marxa, gens articulada i fonamentalment fecundada només pel baptisme; i una altra Església posterior, a voltes impostora, que provindria d’esdeveniments històrics posteriors i foscos, i que, d’alguna manera, s’hagués instal·lat i organitzat jeràrquicament, aconseguint una mena de poder gens evangèlic, amb el pas del temps.\nConvé, doncs, recordar que ha estat Crist qui ha instituït i donat autoritat, missió, orientació i finalitat al ministeri eclesial: el Crist Senyor, amb vista al govern i continu increment del poble de Déu, va instituir en la seva Església diferents ministeris ordenats pel bé de tot el cos. Perquè els ministres, que posseeixen la potestat sagrada, estan al servei dels seus germans, a fi que tots els qui formen part del poble de Déu (...) arribin plegats a la salvació (LG 18).\nNingú no es pot donar a ell mateix el manament i la missió d’anunciar l’Evangeli. De fet, això no depèn dels propis mèrits o saviesa, sinó que és do del Crist. D’Ell reben els ministres la potestat, la missió i la facultat d’actuar en el seu nom, mitjançant un sagrament propi. El sagrament de l’ordre atorga al ministeri eclesial un caràcter col·legial, és a dir, que tot bisbe exerceix el seu ministeri dintre el col·legi episcopal, en comunió amb el bisbe de Roma, successor de Sant Pere i cap del col·legi, i els preveres exerceixen el ministeri dintre del presbiteri de la diòcesi, sota la direcció del seu bisbe.\nI, a la vegada, pertany a la naturalesa sacramental d’aquest ministeri eclesial el fet que tingui un caràcter personal. Cadascun dels ministres és cridat personalment (Jo 21, 22), actuant en la persona del Crist, de manera que el ministeri sacramental és un servei col·legial i personal exercit en nom de Crist. Crist va instituir els dotze com un col·legi o grup permanent al davant del qual va posar Pere, de semblant manera el Papa, successor de Pere i els bisbes, successors dels apòstols, es troben units ells amb ells (LG 22).\nEl ministeri pastoral de Pere i els altres apòstols pertany als fonaments de l’Església i és continuat pels bisbes sota la primacia del Papa. El Papa, bisbe de Roma i successor de Sant Pere, és el principi perpetu i el fonament visible de la unitat, tant dels bisbes com dels fidels (LG 23). No estem, dones, davant d’opinions que depenguin més o menys de la nostra personal apreciació, sinó dels fonaments de l’Església que Jesús va voler.\nEl ministeri d’ensenyar és exercit pel magisteri viu de l’Església (LG 12). La missió del magisteri és protegir-nos de desviacions i defalliments, i la garantia de professar sense error la fe autèntica. Els fidels han de donar a aquest ensenyament ordinari «l’assentiment religiós del seu esperit» (LG 25), que cal distingir de l’assentiment de la fe, però que el prolonga (CEC 892).\nEl ministeri de santificar fa de l’Església el centre de la vida dels cristians. Junt amb la pregaria, el treball, la Paraula, els sagraments i l’exemple de vida, els ministres s’han d’esforçar a ser models del ramat (1 Pe 5, 3).\nEl ministeri de regir porta els bisbes a exercir la seva autoritat en l’esperit de servei al Mestre, per tal que amb consells i exemples, siguin i actuïn a imitació del Bon Pastor.\nNo existeixen, doncs, dues Esglésies; una jeràrquica o constitucional; i una altra carismàtica o espiritual; sinó una de sola, articulada de diferents maneres, segons el voler de Crist. Aquesta suposada estructura de poder, així com altres deformacions del ser de l’Església, poden significar una veritable dificultat en el nostre coneixement eclesial i cristià.\nEn un moment determinat del creixement de la nostra fe i adhesió eclesials, la suficient formació d’aspectes històrics de la vida de l’Església: la inquisició, el procés a Galileu, la violència, els papes immorals, les declaracions referents a la pena de mort o d’altres qüestions discutides poden ser-nos de gran ajut. Sobretot, sabent que sovint moltes informacions se’ns ofereixen en un context molt llunyà, inclús contradictori, amb els ulls de la fe amb què cal mirar l’Església.\nPot ser molt útil estudiar alguns trets d’aquests moments, tant per formar-nos una opinió encertada, com per aprendre de la història el que ens cal no repetir. El desig de demanar perdó pels pecats històrics de l’Església està inspirat en un profund amor a la veritat, que ens cal concretar i conèixer ben bé. D’altra manera, viurem la nostra adhesió a l’Església d’una forma condicionada i poc fecunda.


El aplec de Sant Medir: Sant Cugat del Vallès (2019) - UAB Digital Repository of Documents\nHome > Graphic and multimedia documents > Pictures > El aplec de Sant Medir: Sant Cugat del Vallès (2019)\nBibliographic citation -- Permanent link: https://ddd.uab.cat/record/203639\nEl aplec de Sant Medir: Sant Cugat del Vallès (2019)\nAdditional title: Sant Medir pilgrimage: Sant Cugat del Vallès (2019)\nAdditional title: L'aplec de Sant Medir: Sant Cugat del Vallès (2019)\nAbstract: Cada año, el 3 de marzo se celebra el Aplec de Sant Medir (San Medín), en su ermita y alrededores (que eran viñas a finales del siglo XIX, antes de la filoxera), en el valle de Gausac, de la umbría del Tibidabo (512 m). La ermita está enclavada en el municipio de Sant Cugat del Vallès (Vallès occidental, Catalunya), parte del cual está actualmente incluido en el Parque Natural de Collserola. Esta antigua tradición, detallada por los historiadores locales GRAU I GARRIGA T. (Mirant enrere. Personatges i costums del meu Sant Cugat, Museu de Sant Cugat, 2011) y PEDRÓ I FONTANET R. (Tradicions santcugatenques, Cossetània, 2004), tiene su origen en la leyenda que explica que en tiempos del emperador de Roma Diocleciano (III-IV a C), perseguido Sant Sever, obispo de Barcelona por las tropas romanas, estaba Medir plantando habas en el valle de Gausac, cerca de su masía, pasó huyendo junto con cuatro sacerdotes y Medir les mostró el camino de huida hacia Sant Cugat. El obispo le preguntó si le faltaba algo y Medir le dijo que una fuente de agua fresca, a lo cual, Sant Sever golpeó con las borlas de su hábito una roca, de la que brotó agua (es la fuente de Sant Sever, en el antiguo camino de Sant Medir). Más tarde pasaron los soldados romanos que le perseguían y le preguntaron a Sant Medir si lo había visto, a lo que respondió afirmativamente, indicando que era cuando plantaba las habas, que en aquel momento ya florecían. Por el milagro ocurrido o por la mofa recibida, los soldados le mataron. En Sant Cugat ya, dieron alcance a Sant Sever y también le mataron clavándole un clavo en la cabeza (por ello, a Sant Sever se le invoca como protector del dolor de cabeza). La masía de Medir fue convertida en ermita y ambos fueron elevados a mártires. Por esta leyenda agrícola, la haba es el símbolo del aplec de Sant Medir. Els Goigs y l'Auca son documentos escritos que glosan la leyenda. El culto de los payeses de Sant Cugat a Sant Medir, para la fructificación de sus sembrados, data de principios de siglo XI, según el Arxiu de la Corona d'Aragó. Sant Medir es el patrón de la villa de Sant Cugat, junto con Sant Pere (Fiesta Mayor) y era el patrón de los payeses del Vallès, hasta que se cambió por San isidro. En 1804 ya existía la Germandat de Sant Medir y era una fiesta que reunía romeros de Rubí, Cerdanyola, Barberà, Ripollet,. . . En 1836, estrena bandera la primera colla de Gràcia. La tradición se extiende posteriormente a otros barrios de Barcelona: Sarrià, Sant Gervasi, Sants y la Bordeta. El actual formato de actos del aplec conserva, respecto al tradicional: chocolatada, pasacalle, misa, sardanas y comida festiva. Se presentan imágenes del aplec de Sant Cugat y de la ermita de Sant Medir (2019).\nAbstract: Cada any, el 3 de març es celebra l'Aplec de Sant Medir, per l'ermita i les feixes del seu voltant (que eren vinyes a finals del segle XIX, abans de la fil·loxera), a la vall de Gausac, a l'obaga del Tibidabo (512 m). L'ermita està enclavada al municipi de Sant Cugat del Vallès (Vallès occidental, Catalunya), part del qual està actualment inclòs al Parc Natural de Collserola. Aquesta antiga tradició, detallada pels historiadors locals GRAU I GARRIGA T. (Mirant enrere. Personatges i costums del meu Sant Cugat, Museu de Sant Cugat, 2011) i PEDRÓ I FONTANET R. (Tradicions santcugatenques, Cossetània, 2004), té el seu origen en la llegenda de Sant Medir. Els Goigs i l'Auca són documents escrits que glosen la llegenda. El culte dels pagesos de Sant Cugat a Sant Medir, per a la fructificació dels seus sembrats, data de principis del segle XI, segons l'Arxiu de la Corona d'Aragó. Sant Medir és el patró de la vila de Sant Cugat, amb Sant Pere (Festa Major) i fou el patró dels pagesos del Vallès, fins que es canvià per Sant Isidre. L'actual format d'actes de l'aplec conserva, respecte al tradicional: xocolatada, cercavila, missa, sardanes i dinar de festa. Es presenten imatges de l'aplec, de Sant Cugat i de l'ermita de Sant Medir (2019).\nNote: 39 fotografías\nSubject: Aplec ; Sant Medir (Sant Cugat Vallès, Barcelona) ; Pilgrimage\n9h: chocolate con coca en la plaza del monasterio\nEl abanderado del año 2019, el presidente del Club Muntanyenc Sant Cugat\n(CMSC), por su 75 Aniversario, como entidad\n768x1024, 350.9 KB\n10h: pasacalle con la Cobla Contemporània\n10h15': recepción de las autoridades municipales a los bandereros\n10h15': en el antiguo ayuntamiento, la alcaldesa y otras personalidades con la bandera del CMSC\n768x1024, 334.9 KB\nLa torre del Centre Sant Medir y la ermita de Sant Medir, desde el camino de Can Gener\n1024x768, 327.7 KB\nMasía de Can Gener\n(cara sur), parcialmente dedicada a bar-restaurant (ala W)\n1024x768, 334.1 KB\n768x1024, 451.5 KB\nCan Gener: colección de herramientas antiguas de bosquerol. Antes de mediados del siglo XX, la principal actividad económica de las masías de Collserola era la forestal\nSendero a la font de can Gener\n1024x768, 328.2 KB\nLlegando a Sant Medir por la riera\n1024x768, 333.0 KB\nLa ermita de Sant Medir y la preparación para el oficio religioso en el exterior\n1024x768, 376.2 KB\nAltar de Sant Medir\n1024x768, 338.5 KB\nTalla de Sant Medir\n1024x768, 337.0 KB\nLa ermita, el altar y las banderas de las collas\n1024x768, 395.8 KB\nEls Goigs y l'Auca de Sant Medir\n1024x768, 376.1 KB\n1024x768, 335.2 KB\nTenderetes de productos alimentarios\n1024x768, 352.6 KB\nLlegada de los Gegants de Sant Cugat a la ermita\n1024x768, 380.4 KB\nLos músicos de los Geganters de Sant Cugat\n1024x768, 388.9 KB\nLos Gegants en la explanada de la ermita\n(con lazos amarillos, en defensa de los presos políticos catalanes)\nAntes del oficio religioso\n1024x768, 338.6 KB\nAntes se estilaba más hacer cassoles y paellas de arroz con conejo y cordero y butifarras a la brasa; hoy en día, carne a la brasa. Instalación de "barbacoas" de carbón de encina\nInstalación de "barbacoas" de carbón de encina\n1024x768, 340.2 KB\nPanceta adobada al estilo latinoamericano\n1024x768, 354.3 KB\nPanceta y butifarras de cerdo\n1024x768, 356.3 KB\nHilera de "barbacoas" con la brasa en marcha\n1024x768, 347.9 KB\nPinchitos y butifarras de cerdo\n1024x768, 397.4 KB\nSubiendo hacia la carretera de l'Arrabassada: instalaciones, hoy parcialmente derruidas, de la Beneficiencia Casa Puig, la Ciudad de los Muchachos, del Ayuntamiento de Barcelona\n1024x768, 350.9 KB\nEl haba, símbolo del aplec de Sant Medir\n768x1024, 300.3 KB\nRecord created 2019-03-27, last modified 2019-04-01


plaestanydigital.cat | Banyoles Televisió - Presenten el recull visual de la història de la Travessia de l'Estany\nJuntament amb les exposicions de cartells, medalles i fotografies que es poden veure a l'Espai Eat Art i al Museu Arqueòlogic Comarcal de Banyoles, el llibre és una de les activitats paral·leles del 75è aniversari de la Travessia de l'Estany de Banyoles. El que s'ha volgut fer és un recull molt visual, defugint de grans textos.\nEls autors han dedicat una pàgina a cada edició de la prova i en cadascuna d'elles s'hi inclou una fotografia d'aquell any, una reproducció del cartell, una reproducció de la medalla que es va entregar als guanyadors i un petit escrit amb alguna anècdota d'aquella edició. Tot plegat permet posar de manifest el caràcter lúdic social de la cita i l'evolució de la Travessia.\nA la part inicial del llibre hi podem trobar un apartat dedicat a la història de la Travessia i en les darreres pàgines s'hi recullen els resultats i el palmarès de cada any. La presentació del llibre es va fer coincidint amb la Diada de Sant Martirià que es va fer al Club Natació Banyoles.


Josep Rafael Carreras i Bulbena, el naixement de l'oratori a Catalunya i altres consideracions - Depósito Digital de Documentos de la UAB\nPágina principal > Artículos > Artículos publicados > Josep Rafael Carreras i Bulbena, el naixement de l'oratori a Catalunya i altres consideracions\nCita bibliográfica -- Enlace permanente: https://ddd.uab.cat/record/52676\nTítulo variante: Josep Rafael Carreras i Bulbena, el nacimiento del oratorio en Cataluña y otras consideraciones.\nTítulo variante: Josep Rafael Carreras i Bulbena, la naissance de l'oratoire en Catalogne et autres considérations.\nTítulo variante: Josep Rafael Carreras i Bulbena, the arrival of the Oratorio to Catalonia and other reflections.\nTítulo variante: Josep Rafael Carreras i Bulbena, die Entstehung des Oratoriums in Katalonien und andere Erwägungen\nResumen: Aquest treball se centra en la figura de Josep Rafael Carreras i Bulbena, un autor que, tot i que força oblidat actualment, compta amb una important obra musicològica que cal considerar i valorar. A les pàgines que segueixen a continuació es pretén posar de manifest la significació de Carreras i Bulbena a partir de tres grans eixos: la seva biografia, la seva obra musicològica i la seva relació epistolar amb Felip Pedrell. Al primer apartat s'aporten, entre altres informacions, algunes composicions musicals inèdites d'aquest autor. Al segon, es fa un repàs de gran part dels seus escrits musicològics, posant una especial atenció en els seus dos treballs més ambiciosos, l'un dedicat a Carles d'Àustria (1902) i l'altre a l'oratori (1906). Resulta especialment important aquesta darrera obra perquè representa el primer estudi que tracta, de manera global, el desenvolupament del gènere en els diversos països europeus, ben al contrari d'uns altres dos llibres apareguts contemporàniament que només consideraven l'evolució de l'oratori a la península italiana. Finalment, en el darrer capítol, es fa un breu estudi de les setze cartes, inèdites, que Carreras i Bulbena va trametre entre 1895 i 1899 a Felip Pedrell i que actualment es conserven a la Biblioteca de Catalunya.\nResumen: El presente trabajo se centra en la figura de Josep Rafael Carreras y Bulbena, un autor algo olvidado actualmente, pero que cuenta con una importante obra musicológica que es necesario considerar y valorar. En las páginas que siguen a continuación se pretende poner de manifiesto la significación de Carreras y Bulbena a partir de tres grandes ejes: su biografía, su obra musicológica y su relación epistolar con Felip Pedrell. En el primer apartado se aportan, entre otras informaciones, algunas de sus composiciones inéditas; en el segundo, se estudian sus escritos musicológicos, especialmente el dedicado a Carlos de Austria (1902) y el dedicado al oratorio (1906); la singularidad de este último consiste en el análisis internacional del género. Finalmente, se dan a conocer las 16 cartas inéditas dirigidas a Pedrell entre 1895-1899, hoy día conservadas en la Biblioteca de Catalunya.\nResumen: La présente étude est centrée sur la figure de Josep Rafael Carreras y Bulbena, un auteur un peu oublié de nos jours mais qui compte une oeuvre musicologique importante que l'on doit considérer et apprécier. Dans les pages suivantes, l'auteur cherche à mettre en évidence la signification de Carreras et Bulbena à partir de trois grands axes: sa biographie, son oeuvre musicologique et sa relation épistolaire avec Felip Pedrell. Dans la première partie, entre autres informations, sont inclues quelques-unes de ses compositions inédites; dans la seconde, sont étudiés les écrits musicologiques, en particulier celui qui est dédié à Charles d'Autriche (1902) ainsi que celui qui est dédié à l'oratoire (1906); la singularité de ce dernier consiste dans l'analyse internationale du genre. Finalement, sont publiées les 16 lettres inédites adressées à Pedrell entre 1895-1899, conservées actuellement à la Bibliothèque de Catalogne.\nResumen: This article focuses on Josep Rafael Carreras y Bulbena, an author somewhat forgotten today, but who produced an important musicological work that merits consideration and examination. The following pages endeavour to reveal the significance of Carreras y Bulbena using three central points: his biography, his musicological work and his epistolary relationship with Felip Pedrell. The first section deals with, among other information, some of his unpublished compositions. In the second section musicological scripts are examined, especially that dedicated to Charles of Austria (1902) and that dedicated to the oratory (1906). The uniqueness of this last piece lies in the international genre analysis. Finally, 16 unpublished letters written between 1895 and 1899 and intended for Pedrell are presented. They are today preserved in the Biblioteca de Catalunya.\nResumen: Die vorliegende Arbeit behandelt die Figur Josep Rafael Carreras y Bulbena, einen zur Zeit etwas ins Vergessen geratenen Autor, der jedoch ein wichtiges musikwissenschaftliches Werk vorweist, das zu beachten und zu schätzen ist. Auf den folgenden Seiten soll die Bedeutung von Carreras y Bulbena zu Beginn drei großer Achsen zum Ausdruck gebracht werden: seine Biografie, sein musikwissenschaftliches Werk und seine Brieffreundschaft mit Felip Pedrell. Im ersten Abschnitt werden neben anderen Informationen einige seiner unveröffentlichten Werke aufgeführt. Im zweiten Abschnitt folgte eine Studie seiner musikwissenschaftlichen Schriften, besonders der Karl von Österreich (1902) gewidmeten und der dem Oritorium (1906) gewidmeten. Die Einzigartigkeit der letzten Schrift besteht in der internationalen Analyse der Gattung. Zum Schluss sind die 16 unveröffentlichten Briefe an Pedrell aus den Jahren 1895 bis 1899 aufgeführt, die heute in der Bibliothek von Katalonien aufbewahrt werden.\nMateria: Oratori volgare hispànic ; Música i poder ; Arxiduc Carlos d'Àustria ; Oratorio volgare hispánico ; Música y poder ; Corte del Archiduque Carlos ; Barcelona ; (1705-1713) ; Oratoire volgare hispanique ; Musique et pouvoir ; Cour de l'Archiduc Carlos ; Barcelone ; Hispanic volgare oratory ; Music and power ; Court of Archduke Charles ; Spanisches Oratorio volgare ; Musik und Macht ; Hof von Erzherzog Carlos\nPublicado en: Recerca musicològica, N. 17-18 (2007) p. 153-179, ISSN 0211-6391\nRegistro creado el 2010-01-20, última modificación el 2019-07-20


Aparició als mitjans de comunicació - CF Atlètic Muro\nData de l'entrada 20 gener, 2015\nSense comentaris a Aparició als mitjans de comunicació\nL’última edició del periòdic “El Nostre” que informa mensualment de l’actualitat a Muro i la comarca, es feia ressò de dos notícies relatives al nostre equip, l’Atlètic Muro Femení C.F.. Concretament, a la primera derrota de la temporada, que varen sofrir les xiques per 1 a 2 el passat 10 de Gener davant el Reial de Gandia, i al derbi de prebenjamins que varen disputar els dos equips del poble, a aquesta mateixa categorïa.\nEns sentïm molt orgullosos de que alguns mitjans de comunicació decidisquen parlar d’algo que cada vegada és més que evident, i és que el club es va fent més gran cada dia, millorant en molts aspectes, no sols dins del terreny de joc, sino també fora d’ell (a pesar que a alguns els pese) amb molt d’esforç i sacrifici. En un esport que per desgràcia, a dia d’avuí, es decanta injustament cap a un dels dos sexes, sofrint una desigualtat més que clara al dotar-lo de major audiència i nomenada, entre altres moltes coses.\nPer això, volem agraïr a “El Nostre” el haver-nos nomenat i vos recomanem a tots vosaltres que, si voleu estar assabentats de tot el que passa al nostre poble i al voltant, no deixeu de llegir-lo. A Internet el podreu seguir mitjançant la sea pàgina web http://www.elnostreperiodic.com/, el seu Facebook facebook.com/NostrePeriodic o al Twitter @NostreCiutat\nEtiquetes derbi, derrota, El Nostre, gràcies, Muro, periodic, prebenjamins\n← Derrota davant un rival directe → El prebenjamins intentaran seguir amb victòria


6 de octubre de 2020 (16:23 CET)\nSuman nueve casos Callosa de Segura, el Puig de Santa Maria, l'Eliana, Moixent, Paiporta, Pilar de la Horadada y Xirivella; ocho en Albatera, Almassora, Carcaixent, Gandia, la Vila Joiosa y Sant Joan d'Alacant; siete en Alboraia, Cox, Crevillent, Dolores, el Campello y Vila-real; seis en Algemesí, Almoradí, Benicarló, Benigànim, Catarroja, la Pobla de Vallbona, la Pobla Llarga, Massamagrell y Rafelbunyol.\nHay cinco nuevos contagios en Albalat dels Tarongers, Alginet, Algueña, Banyeres de Mariola, Benaguasil, Benicàssim, Bétera, Borriana, Cheste, Ibi, Moncada y Rojales; cuatro en Albal, Alberic, Castalla, Godelleta, Museros, Navarrés, Novelda, Riba-roja de Túria y Segorbe y tres en Alcalà de Xivert, Alfafar, Benejúzar, Bigastro, Callosa d'en Sarrià, Chiva, Cullera, Dénia, Guardamar del Segura, l'Alcora, l'Alcúdia de Crespins, l'Alqueria d'Asnar, Llíria, Macastre, Monforte del Cid, Monòver, Montaverner, Picanya, Puçol, Sant Joan de Moró, Turís, Vilallonga y Vinaròs.\nAdemuz, Agost, Albalat de la Ribera, Albocàsser, Almenara, Altura, Benlloc, Bolbaite, Bonrepòs i Mirambell, Busot, Canet d'en Berenguer, el Real de Gandia, Enguera, la Font de la Figuera, la Pobla de Farnals, la Pobla del Duc, la Romana, Manuel, Massalfassar, Rafelguaraf, Rocafort, San Antonio de Benagéber, Sedaví, Silla, Sumacàrcer, Utiel, Vall d'Alba, Vilafranca, Vilamarxant, Vinalesa y Xàbia han contabilizado dos positivos nuevos.\nUn caso nuevo se ha detectado en Aielo de Malferit, Albaida, Albalat dels Sorells, Alcàsser, Alfara del Patriarca, Altea, Ayora, Beniparrell, Benissa, Bugarra, Buñol, Càrcer, Carlet, Domeño, Finestrat, Fortaleny, Gata de Gorgos, Godella, l'Alcúdia, l'Alfàs del Pi, la Llosa de Ranes, la Vall d'Uixó, los Montesinos, Marines, Montserrat, Muro de Alcoy, Novetlè, Nules, Ondara, Orpesa, Orxeta, Pego, Peníscola, Picassent, Ribesalbes, Sagra, San Fulgencio, San Miguel de Salinas, Sueca, Tavernes Blanques, Torreblanca, Vallada, Vallanca, Vilanova d'Alcolea y Villanueva de Castellón. Es el primer positivo en Vallanca en toda la pandemia.\nRespecto a los fallecidos este fin de semana, la mayoría se haan producido en la provincia de Alicante. Hay cuatro decesos en Alicante, dos en Torrevieja y uno en l'Alqueria d'Asnar.


76ena. SORTIDA A LA SEU D'URGELL: 58ena. SORTIDA A LA VALL DE BOÍ – AIGÜES TORTES – TAÜLL, 22-6-17\nPublicat per ELQUART DIJOUS a 11:36


EL BON PASTOR:\n4 Pascua – B\nSense l’amor als desvalguts no podem assegurar l'amor cristià.\n4t Diumenge de Pasqua. Cicle B\n–una notable importància pràctica i econòmica\n–i una significació simbòlica.\n– DIUMENGE, 3 MAIG ES CELEBRA LA JORNADA DE:\nNOU MISSIONER DEL SAGRATS CORS:


Wikiloc - Camprodon - Casilla - Coll Pregon - Espinavell - El Graell - Can Bola- Molló- Camprodon trail - Camprodon, Catalunya (España)- GPS track\nCamprodon - Casilla - Coll Pregon - Espinavell - El Graell - Can Bola- Molló- Camprodon\nCamprodon - Espinalba - Les Planes - La Roca - Llanars (Hiking)\nXavi Junca All rights reserved\nViewed 417 times, downloaded 8 times\nBona sortida amb part de l'equip, erem 7. Anar aprenent, em tingut de tot: punxada, caiguda, trancament de patilla. Al final amb la tasca mecànica d'en Sergi i en Joan s'han anat resolent els problemes. Grans vistes de Costabona i Canigó.\nHi, found this interesting trail: Camprodon - Casilla - Coll Pregon - Espinavell - El Graell - Can Bola- Molló- Camprodon https://www.wikiloc.com/mountain-biking-trails/camprodon-casilla-coll-pregon-espinavell-el-graell-can-bola-mollo-camprodon-5008937 Regards, Wikiloc - GPS trails and waypoints of the World\nI did this trail with Xavi Junca\nAsk Xavi Junca to add you as a trail buddy on this trail\nFollow Xavi Junca and discover new trails!


Circular maig i juny 2016 - Centre Català de Basilea\nHola socis i simpatitzants,\nAdjuntem la circular pels mesos de maig i juny.\nUs recordem que la propera activitat és el diumenge dia 22 de maig 2016 “El tresor del Cadi”, apunteu-vos el més aviat possible.\nEls detalls els trobareu en el full adjunt.\nCircular 05.16 .1\nCircular de maig i juny del 2016\nAquesta vegada, per començar, toca mirar endins i fer un repàs de la situació en que es troba l’entitat. Repetidament hem dit que és molt important la compareixença de tots els socis a l’assemblea ordinària anual i, lamentablement, hem de dir que aquest any els assistents érem ben pocs. Tots heu rebut la convocatòria i l’ordre del dia i pel que sembla no ho vàrem encertar en l’hora o el dia. No voldríem creure que la causa de la minsa assistència fou la manca d’interès per les coses de l’entitat. També ho hem dit repetidament, a les circulars, i personalment amb les paraules del nostre president adreçades a tots. Paraules que foren d’agraïment per la col·laboració desinteressada i espontània a la reeixida festa major de l’any passat celebrada a la sala de la parròquia de Aesch, pels carrers d’aquesta localitat i pel centre de la ciutat de Basilea. Paraules que també foren de crida per la implicació activa a les tasques de funcionament del Centre. També aquestes, resonaren a les parets entre moltes cadires buides.\nAquí donem les gràcies a la cessant secretària Blanca Rión per la seva tasca i dedicació a l’entitat. Lamentablement el seu lloc resta vacant.\nTambé per motius laborals l’Eduard Pereda ha deixat el seu càrrec de tresorer que ha pogut passar a mans de Ramon Jové, a qui agraïm la seva bona disposició.\nLa Junta Directiva proposà pel 2016 tot un ventall d’activitats, al menys una per cada mes de l’any, fixant ja el lloc on s’hauran de celebrar i que, de ben segur, tots ja teniu a l’agenda.\nEn aquest sentit animem a tots els socis que en tinguin la possibilitat i d’acord amb els seus coneixements i habilitats que ofereixin una activitat per posar en programa. Pot ser una conferència o xerrada, un concert o recital, una excursió o visita cultural, etc.\nLa calçotada d’enguany fou també un èxit total. Sortosament poguérem ampliar a temps la comanda de calçots i salsa pels 140 assistents entre adults i mainada. Alguns d’ells han esdevingut ja nous socis, als que saludem ben cordialment.\nLa trobada per la Diada de Sant Jordi no es pogué organitzar com s’havia previst. Finalment però, ens trobarem 15 persones a la “Markthalle” amb animada conversa i per intercanviar llibres.\nDiumenge 22 de maig, tot el dia\nActivitat per a tothom, però principalment per a famílies amb infants, que es farà al bosc en un indret als afores de Basilea. Es tracta d’un conte, “EL TRESOR DEL CADÍ” que ens explicaran l’Esther i l’Albert Serrallach, Un tresor que entre tots haurem de buscar, …\nAdjunt trobareu un full descriptiu de l’activitat amb tots els detalls.\nPer poder fer les pertinents previsions dels tresors que els nens hauran de buscar, és necessària la inscripció com a més tard fins el dijous dia 19 (entre les 19:00 i les 21:00h) al telèfon 061 821 27 37 ò e-mail: mailto:serrallach.fampratteln@teleport.ch o a l’adreça del CentreEn cas de que tingueu preguntes podeu telefonar a l’Albert, al telèfon indicat, el més tard fins el divendres 20 de maig, també a l’hora preferida entre les 19:00 i 21:00.\nPer ara no podem fixar la petita despesa que per als participants comportarà la compra dels “tresors”\nPer a les següents activitats s’enviarà oportunament informació detallada amb un recordatori per correu electrònic i a la plana WEB\nVisita guiada per Basilea\nEnguany farem una passejada pel Spalenberg.\nSchifflände a les 10.15 del matí. Per la parada del mateix nom hi passen els tramvies 6, 8, 11, 14,15 i els autobusos 31, 34 i 38.\nIniciarem la passejada pel Blumenrain passant pel davant de l’Hotel Drei König. Enfilarem la Petersgasse, amb cases antigues i ben conservades. Seguirem pel carrer Nadelberg fins Spalenberg, pujarem uns metres fins Heuberg. En aquest punt hi ha la Enoteca Española. Seguirem el Heuberg fins el Leonhardplatz on restarem una estona per admirar el lloc i els edificis antics amb l’església. Creuerem Kohlenberg, devant de l’Acadèmia de Música i seguirem a l’esquerra passant per davant del Kohlenberg Gymnasium fins Steinenschanze, un petit turó alçat sobre el Steinen Viadukt. Després baixarem a Heuwage i, si és possible –perque està en obres- arribarem al Zolli on serà el final de la passejada.\nPels que s`hauran apuntat fins el dia 13 de juny, a l’adreça del Centre, mailto:cnbasilea@gmail.com la cloenda de la passejada serà un dinar de germanor amb la tradicional paella que ens tindran a punt al Centre LOLA (St. Johann) Lothringerstr. 63\nOportunament enviarem un recordatori informant de la despesa que ocasionarà el dinar.\nDissabte 25 de juny, al vespre\nRevetlla de St. Joan, com l’any passat, sota els estels a Schwand, a ca la Pilar Buira.\nAmb una bona foguera, musica, coca i, … el que ens haurem portar per arrodonir la festa.\nVolem informar-vos que enguany l’Escoleta participarà en la Festa que organitza el Centre Lola, on tenen lloc les trobades dels nens i nenes del Centre Català de Basilea.\nLa Festa serà el diumenge 4 de setembre al Kannenfeld Park de Basilea. Hi haurà tallers, musica, circ i actuacions durant tot el dia! Cafè i pastissos assegurats!\nL’Escoleta hi participarà també amb un taller.\nTots hi esteu convidats. Ben aviat us donarem més detalls.\nDiumenge 18. de setembre a les 16:00h\nAl Centre LOLA, Celebració de la Diada de Catalunya.\nExcursió amb bicicleta. Ruta encara a determinar. Organitza: Stefan Zwiers stz@coac.cat.\nDiumenge 16 d’octubre a les 16:00h\nAl Centre LOLA\nConferència o concert\nDiumenge 6 de novembre, a les 16h\nA la llar d’associacions de Blotzheim, a la propera Alsàcia.\nFesta per a tots! Sopar de Nadal, Caga Tió i balleruca fins que les cames diguin prou.\nPer a qualsevol consulta. Adreça de la presidenta d’honor:\nckuhner@kuhner.com o ckuhner@swissonline.ch Tel. 061 3120725 / mòbil: 079 403 4378 Adreça del Centre: cnbasilea@gmail.com\nA la darrera assemblea general fou fixada la quota anual de soci que és:\nPersonal, CHF 55.- i familiar, CHF. 65,-\nAdjunt trobeu una butlleta amb les dades del compte de l’entitat.\nhttp://www.borromaeum.ch/cine_espanol.php També podeu contactar a l’adreça: mapigarcia@gmail.com\nJa hem rebut les propostes del logotip en conmemoració del 50è aniversari de la nostra entitat , un total de 4 propostes.D’aquestes 4 propostes i…\nBenvolguts socis i amics, recentment es va signar l’acord entre el departament d'Afers Exteriors, el de Salut, el de Cultura i el de Treball, Afers Socials…


A la balitresca: Volem una estàtua d'en Cabrinetty\nAmic, vas errat. Sé de bona font que s'estan plantejant molt seriosament posar l'estàtua. El problema és el finançament i hi tinc unes quantes idees al respecte.\nAl cap i a la fi, exigir que la pagui l'ajuntament perquè la volem no em sembla molt just. De fet, el barem de la voluntat hauria de ser la capacitat de mobilització ciutadana i, en aquest cas, és 0.\nA mi també m'encantaria que la posessin, però a l'hora de rascar-se la butxaca o no es rasca o només es rasca per l'església i el seu orgue...\nMeister, l'Alcalde en persona va dir això que no li interessava posar l'estàtua a la plaça Cabrinetty.\nRespecte del tema del finançament, començo a estar una mica tip de sentir aquesta excusa. D'on han sortit els 50.000 euros per posar floretes als carrers? Fer una estàtua no és tan car, a menys que la vulguis de bronze, és clar, però la que hi havia era de marbre.\nPuigcerdà es podia permetre una estàtua d'en Cabrinetty fa cent anys i ara que és ric no? No m'ho crec ni borratxo, vaja.\nSobre el tema de la mobilització ciutadana, tens raó, potser hauria de sortir de la gent, però tenint en compte que ja els han dit que a la plaça Cabrinetty no la hi posaran, ja em diràs quina motivació pot tenir ningú.\nDe tota manera, entenc que no se li pot exigir a l'Ajuntament que ho faci i ho pagui tot. En això estic completament d'acord i crec que la iniciativa popular que existeix pertot arreu, llevat de a Puigcerdà, hauria de tenir més protagonisme.\nHome, potser al bell mig de la plaça Cabrinetty no és el lloc adequat per donar-li un ús racional a l'espai... A més a més, crec que l'idoni seria fer-la de bronze i així almenys durarà. El marbre, segons com, és més car que el bronze.\nA més a més, dubto molt que si hi hagués un projecte racional i econòmicament viable l'alcalde s'hi oposés... Em semblaria una tonteria, vaja.\nI per les floretes, si no vaig errat eren sobre uns 20.000€. Sí, són diners, però el resultat ha estat prou bo, segons el meu gust. I ja només que sigui per racionalitzar la despesa de recursos, crec que 20.000€ en flors repartides per tot el poble comparats amb, posem-hi, 10.000€ d'una estàtua ben xula a la Cabrinetty no són ni de bon tros cars... Però bé, això són diferències de criteri i convé tenir disparitat d'opinions.\nA mi el que em sembla escandalós és gastar-se 30.000€ en un parell d'horetes de M-Clan. Però ja se sap, la gent sol estar faltada de criteri i no s'hi pot fer res.\nNo cal posar l'estàtua al mig. En tot cas, ja et dic, l'excusa de la manca de calés és meravellosa, perquè cobreix tot allò que no interessa.\nDe totes maneres, més que oposició, jo crec que hi ha manca d'interès. Quants vilatans se'n recorden de qui fou el vell general?\nTema flors: a la premsa va sortir publicat 50.000 euros.\nCompletament d'acord amb això de M-Clan. En fi...\nAt 4:41 a. m., Meister said...\nA mi em sembla que el Miquel Spa a vegades té problemes de sordera als plens... Jo que a Manresa llegeixo el Regió 7, no en sol encertar ni un de número. O se'ls apunta barrejats, o se'ls apunta malament, o se'ls inventa perquè no estava al cas...\nAt 9:09 a. m., Yarhel (Enric Quílez) said...\nSí, què m'has de dir d'aquest bon home. Bé, suposem que són 20.000 euros en comptes de 50.000 euros. Resulta que són de "lloguer". Dit d'una altra manera: si l'any vinent volem floretes, 20.000 euros més.\nPer cert, un membre del grup de CiU em va dir l'altre dia que ells no estaven d'acord d'aquesta mesura en contra del que deia l'article.


Cool & Cozy Central Warsaw Warsaw Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nCool & Cozy Central WarsawApartamentMeeting point: ul. Krakowskie Przedmiescie 57, Warsaw Centre, Warsaw, Polònia - Veure al mapaExcel·lent9,0Basada en 47 comentarisCool & Cozy Central WarsawVeure més fotos"It's amazing apartment, good location, thank you so much for..."MonasserSaudi ArabiaVeure més fotosVeure totes les 21 fotos\nSituat a Warsaw Centre, Cool & Cozy Central Warsaw és el lloc perfecte per gaudir de Warsaw i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per opcions de turisme i atraccions locals, no es necessita anar enfora ja que l'hotel gaudeix proximitat a Museu de la Caricatura, Esglèsia de St Anna, Esglèsia Carmelita. A Cool & Cozy Central Warsaw, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix express check-in/check-out, transport hotel/aeroport, habitació familiar, canvi de moneda, servei de llançadora. L'ambient de Cool & Cozy Central Warsaw es reflexa en cada habitació. calefacció, escriptori, despertador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Cool & Cozy Central Warsaw.\nEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Cool & Cozy Central Warsaw de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Dilluns, 30 de març, 19h.\nEnglish Drama Reading Club: Equus, by Peter Shaffer. Run by Pauline Ernest\nllegir més(Llegir més de English Drama Reading Club: Equus, by Peter Shaffer. Run by Pauline Ernest)\nDijous, 16 d'abril, 19:30 h\nEnglish Reading Club: All My Sons, d'Arthur Miller\nThe English Reading Club will be discussing the book All My Sons, by renowned playwright Arthur Miller.\nAll My Sons. Reading guide.pdf\nAll My Sons. Discussion questions\nllegir més(Llegir més de English Reading Club: All My Sons, d'Arthur Miller)\nDilluns, 4 de maig, 19h.\nClub de lectura teatral: Viejo amigo Cicerón, d’Ernesto Caballero. Coordina Ester Bueno\nMirar el passat per entendre el present. Aquest és el punt de partida de Viejo amigo Cicerón, un text d’Ernesto Caballero que porta a escena la rellevància històrica i les contradiccions íntimes d’una de les figures fonamentals de la política i el pensament de l’antiga Roma: el cèlebre orador Ciceró, defensor dels valors democràtics enfrontat fins a la mort a polítics corruptes i amb vocació dictatorial.\nllegir més(Llegir més de Club de lectura teatral: Viejo amigo Cicerón, d’Ernesto Caballero. Coordina Ester Bueno)


historia – Radio Vila-real 92.2 FM\nLas actividades para dinamizar la cultura, la historia, el patrimonio y la gastronomía serán las principales bazas con las que el Ayuntamiento de Burriana se presenta esta semana en la nueva edición de la Feria Internacional de Turismo, Fitur 2022. Además, la gastronomía, las fiestas y sus playas tendrán también un peso específico en la…\nNoticias, Protagonistes Vila-realBurriana , FITUR , historia , patrimonio\nNoticias, Programacion, Protagonistes Vila-realhistoria , madres , matrona , santi cortells , vila-real\nDescubre todas las órdenes religiosas que han dejado huella en la ciudad de Vila-real con Santi Cortells\nNoticias, Programacion, Protagonistes Vila-realcultura , historia , santi cortells , tradición , vila-real\nNules quiere acercar a los escolares la historia y el patrimonio local\n“Apropar el patrimoni a les escoles” es el título de un ambicioso proyecto que la Concejalía de Patrimonio del Ayuntamiento de Nules ha presentado a los equipos directivos de los diferentes centros educativos de la localidad y que tiene como objetivo incorporar a la programación docente la historia y el patrimonio locales. Ante lo cual,…\nNoticias, Protagonistes Vila-realhistoria , Nules


Passejades guiades pel Parc del Montnegre i el Corredor | Turisme Catalunya | Esdeveniments, rutes, racons i molt +... TURISME A CATALUNYA TURISME CATALUNYA REVISTA LLEIDA BARCELONA GIRONA TARRAGONA COMARCA COMARQUES REVISTA TURISME RURAL CASES RURALS EXPERIENCIES VACANCES EN FAMILIA ESCAPADES CAPS DE SETMANA GASTRONOMIA FIRES FESTES CATALUNYA AGENDA ESDEVENIMENTS AGENDA TURÍSTICA CULTURA NATURA ESPORT RUTES CATALUNYA RACONS CATALUNYA PORTAL TURISME PROXIMITAT QUE FER CATALUNYA ACTIVITATS CATALUNYA\nPassejades guiades pel Parc del Montnegre i el Corredor\nPassejades guiades pel Parc de Montnegre i el Corredor\nItineraris per conèixer millor el parc\nDe dissabte 16 març 2019 a diumenge 1 Desembre 2019\nLes vint-i-vuit passejades que s’han programat pel 2019 al Parc del Montnegre i el Corredor tenen per objecte ajudar a conèixer millor el patrimoni natural i cultural del parc i gaudir del seu entorn.\nAquest cicle de sortides es duu a terme, bàsicament en cap de setmana (dissabtes o diumenges), als municipis de l’àmbit del parc:\nTots els itineraris, d’una durada d’entre 2,5 i 4 hores i de dificultat baixa o mitjana, estan guiats per un expert coneixedor del territori que ajudarà els participants a interpretar i comprendre els paisatges i a descobrir racons amagats del parc i els seus municipis.\nAquest programa de passejades pel Parc del Montnegre i el Corredor ha estat elaborat per l’Escola de Natura del Corredor a l’empara d’un contracte de serveis signat amb la Diputació de Barcelona.\nVISUALITZA LES PASSEJADES AQUÍ\nEntitat gestoria del programa: Escola de Natura del Corredor\nParc del Montnegre i el Corredor, Barcelona\n937 955 405 / 934 727 670


Al pot petit: Arròs amb pinya i pollastre al curry. La pinya\nArròs amb pinya i pollastre al curry. La pinya\nUna manera de fer un plat d’arròs, ràpid i diferent i al anar acompanyat de pollastre, pot ser un plat únic i amb una peça de fruita o un làctic pot ser un àpat complet, ràpid i saludable. Exactament, el nostre objectiu de cada dia.\nArròs amb pinya i pollastre al curry\n4 o 5 talls de pinya natural (o en llauna)\nTalleu la ceba en juliana\nFregiu la ceba a foc ben baix amb una mica d’oli d’oliva\nQuan la ceba estigui cuita, afegiu la pinya tallada a daus i saltegeu-la\nGuardeu el suc de la llauna de la pinya, si ho feu amb pinya de llauna\nTalleu el pollastre a tiretes\nSaltegeu el pollastre amb una mica d’oli i amb la meitat de la ceba, la pinya, el suc de la pinya, el curry i la canyella\nEscorreu l’arròs i barregeu-lo amb la meitat de la ceba amb pinya\nPer servir-lo feu un flam amb l’arròs i poseu per sobre del flam el pollastre amb la ceba, el curry i la canyella\nPodeu decorar el plat amb un triangle de pinya natural\nQuan pensem en una alimentació sana i amb poques calories, una de les fruites en la que pensem, és la pinya. Per què?\nTots sabem que la pinya és diürètica i depurativa, és a dir, que ajuda a eliminar a través de l’orina les toxines que el nostre organisme acumula. D’altra banda, la pinya activa el metabolisme i l’ eliminació de greixos, per això és tan interessant en les dietes d’aprimament, el seu component principal és l’aigua, no té greixos ni pràcticament calories i per si això encara no fos suficient la pinya ajuda a fer la digestió, gracies a la bromelina. I què és la bromelina?\nÉs un enzim digestiu que té propietats anti inflamatòries, anti trombòtiques, anti edematoses (que eviten els edemes) i fibrinolítiques( que desfan els coàguls)\nDes del punt de vista nutritiu, és rica en vitamines C, B1 i B6 i en minerals com el potassi, iode, fòsfor i calci i també en antioxidants.\nHem de tenir en compte, però, que tots aquests nutrients els trobarem en la pinya crua i fresca. Però la pinya serveix també per donar un toc especial amb molt dels nostres plats.\nPublicat per Conxita a 0:19\nEtiquetes de comentaris: Arrossos, Carns, Entrants\nPalmira POM 5 de març de 2014, a les 11:16\nQuina combinació més bona! Aquests plats lleugers i complerts que poden fer un àpat sencer em semblen ideals per menjar bé quan tenim poc temps. Gairebé tinc tots els ingredients a casa així que ja tinc una idea per un proper sopar!\nCristina 5 de març de 2014, a les 16:15\nmmmm! Que bo! M'encanta aquesta combinació d'ingredients, el toc de la pinya ha de quedar-hi fantàstic!\nUnknown 6 de març de 2014, a les 7:06\nQue complert i que bo!! Una presentació de luxe!


Campanyes de publicitat – PCatS Comunicació\nUn dels serveis que oferim és el disseny i gestió de campanyes de publicitat en mitjans de comunicació. En aquest sentit, hi ha quatre conceptes que no podem passar per alt:\n– Cobertura: Aconseguir la màxima repercussió.\n– Afinitat: Impactar en el nostre públic objectiu. És essencial conèixer bé el target (D’on és? Quina edat té? Què consumeix?) i fer una selecció adequada dels mitjans de comunicació.\n– Optimització: Els dos factors anteriors van relacionats amb el pressupost, que haurà de ser efectiu tenint en compte una calendarització i uns recursos concrets.\n– Resultats: Fer una anàlisis i seguiment dels resultats per avaluar l’èxit de la campanya. En aquest sentit, és essencial establir quins seran els KPI’s perquè el client pugui avaluar inversió/retorn.\nCom puc optimitzar el meu pressupost per a publicitat?\n– Analitzarem el teu target i farem una tria dels mitjans de comunicació que s’ajusten a les teves necessitats, tenint en compte el nivell de cobertura, la segmentació geogràfica i les propostes publicitàries.\n– Establirem un timing o durada de la campanya.\n– Valorarem la periodicitat dels impactes publicitaris per fer arribar el missatge de la teva marca (tirada diària, mensual, etc.) al segment del consum que s’escaigui.\nActualitat, Campanyes de publicitat en mitjans, PCatS Comunicació


Rutes per practicar el trekking usant el mòbil a Vilaller (Alta Ribagorça). | La Cocota\n« L’Alt Urgell concentra 900 recursos turístics en el nou web Geomapa. La Cerdanya aposta pel senderisme. »