Grau superior administració i finances – Centre d'Estudis Politècnics\nAl cicle formatiu d’Administració i Finances treballaràs dintre del projecte SEFED i crearàs una empresa a l’aula anomenada Smart Office per tal de simular la realitat i el dia a dia dels diferents departaments que la formen: operacions, tresoreria, pagament d’impostos, recursos humans i màrqueting.\nPassaràs per cadascun dels departaments necessaris per crear una empresa i gestionar-la professionalment. Estaràs amb contacte amb altres empreses simulades de tot el món i arribaràs a generar compres i vendes en un entorn al més semblant possible a la realitat.\nEmprar tècniques i eines de la comunicació oral.\nDominar les funcions del departament d’atenció al client.\nAnalitzar, detectar i resoldre de queixes/reclamacions.\nDetecció, organització i ús del servei postvenda.\nConèixer els documents jurídics relatius a la constitució i funcionament de les empreses.\nGestionar la informació jurídica requerida per l’activitat empresarial.\nConèixer els models de contractació privats més habituals.\nAvaluar el patrimoni empresarial.\nEntendre el funcionament de la comptabilitat amb IVA i el sistema fiscal.\nPosar en pràctica l’ètica empresarial.\nEntendre el concepte de rendibilitat empresarial.\nPlanificar i avaluar els recursos humans de l’empresa i elaborar plans formatius per a la promoció professional.\nDissenyar bases de dades relacionals usuals en les empreses i corporacions.\nDissenyar arxius integrats per diverses aplicacions: full de càlcul, base de dades, processador de textos, gràfics, imatges i altres.\nIdentificar els diferents tipus de contractes i realitzar contractes laborals.\nConèixer la modificació, suspensió i extinció del contracte de treball i calcular les indemnitzacions en cada cas.\nRealitzar altes, baixes i modificacions a la Seguretat Social.\nRealitzar càlculs de les cotitzacions i els pagaments a la Seguretat Social.\nCalcular nòmines en diferents situacions.\nAnalitzar la salut financera de l’empresa i determinar les possibles solucions.\nRealitzar previsions de tresoreria (cobraments i pagaments).\nAnalitzar inversions financeres determinant-ne el perfil de risc.\nComptabilitzar les operacions de l’empresa segons la normativa mercantil derivada del pla general de comptabilitat de pimes i microempreses.\nRedactar el balanç de situació i el compte de resultats.\nConèixer els conceptes de l’auditoria de comptes.\nConèixer i calcular els diferents tipus de costos i marges que es poden produir en una empresa.\nConèixer el dret laboral i la normativa contractual del sector.\nAvaluar els riscos i conèixer els factors de risc de la teva activitat professional.\nUna vegada superats aquests estudis obtindràs el títol homologat de tècnic/a superior en Administració i Finances (Publicat al RD 1571/2011, de 4 de novembre, pel qual s’estableix el títol de tècnic superior en administració i finances) expedit pel Departament d’Educació de la Generalitat de Catalunya.


DESCOBERTA DEL NUCLI HISTÒRIC DEL VELL SARRIÀ | elsot.cat\nL’Aula d’Extensió Universitària organitza una visita cultural al nucli històric del vell Sarrià.\nVisitarem l’antiga església de Sant Vicenç, la Casa de la Vila, la Casa Queraltó, el Mercat, Can Foix, el passatge Mallofré,el Reial Monestir de Santa Isabel, Can Senillosa…\nPunt de trobada de tots els convocats : estació del FGC de Sant Quirze ,per sortir amb el tren que passa a les 9’07h. (Deu minuts avans estar a l’estació . No esperis a l’últim moment per comprar el bitllet ( 6′80€uros) (d’anada i tornada)\nA les 10 està previst començar la visita amb Na Carolina Chifoni lloc de reunió : Major de Sarrià-Plaça de Sarrià . (FGC:Sarrià)\nCost de la sortida 10 euros (que un cop confirmada l’assistència pasarem al cobro de la teva c/c bancaria.)\nRecordeu que hi ha un màxim de 30 socis per aquesta sortida. En el benentès que s’hi apuntessin més de 30, es podria concertar una altra data per repetir la visita. (Si accepta la guia ).\nPer tant, no esperis a reservar la teva plaça.\nEs tindrà en compte, l’ordre d’inscripció al www. aulasqv.com


Hisenda multa Mourinho amb dos milions d'euros - Empordà\nHisenda multa Mourinho amb dos milions d'euros\nMADRID | DDG 12.05.2016 | 06:30\nJose Mourinho ha hagut de pagar una multa d'import total de dos milions d'euros a Hisenda per irregularitats en els seus exercicis fiscals dels anys 201, 2011, 2012 i 2013. L'extècnic del Madrid no va presentar cap recurs i ja ha abonat els diners. En concret són un milió de multa, 300.000 d'interessos i 700.000 més de quantia principal.\nSegons informava OK diario, el problema era que Mourinho havia declarat els seus drets d'imatge com a impost de societats i no com a IRPF. Un cop abonats els dos milions, l'entrenador portugués ja té regularitzada la seva situació davant l'Agència Tributària espanyola. Les irregularitats comeses no tenen qualificatiu penal de delicte fiscal.


Mike Anane: “Europa veu Ghana com un abocador"\nMike Anane, periodista i activista mediambiental. Font: Marta Catena\nCada mes Ghana rep entre sis-cents i vuit-cents contenidors de deixalles electròniques. Font: Mike Anane\nS’han trobat microplàstics als pulmons i a la sang d’humans. Aquesta problemàtica té greus afectacions a la salut i l'entorn natural del país. Font: Mike Anane\nEl periodista i activista mediambiental lluita contra l’exportació il·legal de residus electrònics als països en vies de desenvolupament.\nFa més de vint anys que Mike Anane, fill d’Accra, la capital de Ghana, documenta, investiga i lluita contra la major problemàtica que viu el país: l’exportació il·legal de deixalles electròniques, que ha convertit algunes zones del país en autèntics abocadors, com ha sigut el cas d’Agbogbloshie. Cada mes, aproximadament entre sis-cents i vuit-cents contenidors plens de residus arriben des de l’Europa Occidental i els Estats Units.\nUn greu problema molt relacionat amb el canvi climàtic, que afecta directament a la salut de la població de Ghana, fins al punt que un gran nombre de persones ingereixen substàncies químiques i tòxiques que els provoquen diversos tipus de càncer.\nDiverses lleis han estat creades per evitar la continuïtat de l’exportació il·legal de residus, com és la Convenció de Basilea, vigent des de 1992 i firmada per més de cent vuitanta països que es comprometien a no destinar deixalles tòxiques a països en vies de desenvolupament que no compten amb els recursos adequats per al seu tractament. Però, cap govern ha seguit aquest tractat.\nHem parlat amb Mike Anane, que visitava Barcelona en el marc de ‘Ciutats Defensores dels Drets Humans’, per aprofundir en aquesta tragèdia, que fa vint anys que afecta Ghana. 'Ciutats Defensores dels Drets Humans' és un projecte coordinat pel Fons Català de Cooperació al Desenvolupament i gestionat per la Comissió Catalana d’Ajuda al Refugiat.\ndrets humans i desigualtat, canvi climàtic, contaminació aigua, residus, plàstics, impacte ambiental, Ciutats Defensores dels Drets Humans, ghana


OPINIÓ: El partit que tots necessitàvem | Blanquinegres.com\nAlex Alfaro , 31 octubre, 2021\nActualitat Opinió PRIMER EQUIP\nAcostumar-se a perdre és una de les pitjors sensacions del món. No pel fet de la pròpia derrota, sinó perquè es reprimeix qualsevol sentiment d’il·lusió. I ja anaven set partits, des d’aquell dia del Reial Madrid, en el qual tots ens anàvem de Mestalla o del camp de torn enfadats, tristos i preocupats. Necessitàvem un partit com el d’ahir en el qual poder dir que el València havia guanyat.\nPerò principalment era important guanyar per a no tirar tota la temporada en el mes de novembre. L’equip acumulava una ratxa perillosa que li podria haver deixat sense opcions de barallar per res seriós molt prompte. Ara mateix el València es troba a 3 punts del primer equip que va a Europa, que seria l’Osasuna (7é) i aniria a la Conference League.\nNo obstant això, no podem tornar a caure en un excessiu optimisme. La Bordaleta no torna a rodar. Simplement s‘ha guanyat a un equip al qual pel seu estat anímic i futbolístic estaves en l’obligació de fer-ho. El calendari segueix sense acompanyar, ja que Mestalla rebrà la setmana vinent a l’Atlètic de Madrid i després de l’aturada viatjarà a Anoeta per a mesurar-se a la Reial Societat.\nÉs molt complicat predir on acabarà el València la temporada. El que sí que sabem és que ahir tots vam eixir de Mestalla amb un somriure d’orella a orella


House for Rent at 312 Durants Neck Lane, Morrisville, NC | Homes & Land®\n312 Durants Neck Lane, Morrisville, NC Rental Details\n312 Durants Neck Lane, Morrisville, NC 27560\nWAKE County ID: 46828198\nProperty for Rent, ListingId: 46828198, Morrisville, NC 27560\nOne of the biggest floor plan with hardwood flooring on entire first floor. Kitchen with Granite countertops and 42" cabinets. Second floor has master bedroom and two decent size secondary bedrooms. Pets not allowed, no exception. Needs 24-hour notice to see.\nLocation Information near 312 Durants Neck Lane\nOffered by Latesh Patel at LP Realty\nPlease call (919) 342-9625.\nProperty Features for 312 Durants Neck Lane\nWake - Carpenter,Wake - East Cary,Wake - Panther Creek


Danae Boronat: “A la federació espanyola els anava fantàsticament tenir les jugadores amb por”\nEntrevista a la periodista, que ha publicat 'No las llames chicas, llámalas futbolistas', en què repassa l'itinerari del maltractament del futbol femení al reconeixement\nDanae Boronat (Tarragona, 1985) és periodista esportiva, presentadora i la primera dona que ha narrat per televisió un partit de la lliga de futbol espanyola. Acaba de publicar el seu primer llibre, No las llames chicas, llámalas futbolistas (Libros Cúpula), sobre l’itinerari que ha fet el futbol femení del maltractament al reconeixement. El títol fa referència al paternalisme i la condescendència amb què alguns periodistes es refereixen a les jugadores. És un llibre que demana respecte després de dècades d’un menysteniment que la periodista descriu amb detall, assenyalant diversos àmbits i institucions, especialment la Federació Espanyola de Futbol. El llibre destapa nombrosos testimonis de jugadores que parlen de l’assetjament que van rebre de l’ex-seleccionador Ignacio Quereda. Són uns fets que fins ara no se sabien i que poden significar el començament d’un me too en aquest àmbit. Parlem de tot plegat amb l’autora, que també explica sense embuts què significa ser dona en el periodisme esportiu.\n—Marqueu un itinerari del maltractament del futbol femení al reconeixement. Què ha passat perquè comenci a ser reconegut?\n—Encara el maltracten molt, però abans hi havia només maltractament, en tots els àmbits. El 2019, la selecció espanyola va aconseguir d’arribar als vuitens de final del Mundial i, per primera vegada, les futbolistes van sortir a tots els mitjans. El reconeixement comença perquè elles, gràcies als seus èxits, obliguen els mitjans a parlar-ne. Passa sempre amb les dones esportistes, que per a obrir un informatiu han de ser les millors. En canvi, en el cas d’ells, és notícia fins i tot la dieta que fan!\n—Quin paper ha tingut el Barça en aquest impuls del futbol femení, especialment a partir del 2015?\n—Jordi Mestre, responsable del futbol femení, va proposar a Bartomeu de professionalitzar del tot la secció. Quan tu hi inverteixes, els resultats arriben, tal com s’ha demostrat. La professionalització vol dir unes condicions d’entrenament dignes, cossos tècnics amplis i multidisciplinaris, esmorzars i dinars al club, dietes controlades per especialistes, els millors fisioterapeutes… Ara es té en compte en quin moment del cicle menstrual està una jugadora per veure com s’ha d’entrenar. Fins el 2015, la majoria combinaven el futbol amb la feina o els estudis. Marta Corredera explica que s’entrenaven a les nou del vespre, arribaven a casa a les onze i s’havien de posar a estudiar. I fins fa dos dies es dutxaven en barracots pre-fabricats en què se’ls acabava l’aigua calenta… Jugadores del Barça! Es rentaven la roba elles i havien de portar l’aigua de casa! Això, en el cas dels homes, fins a Segona B ho tenen garantit, però elles, al màxim nivell, no.\n“Fins fa dos dies les jugadores del Barça es dutxaven en barracots pre-fabricats en què se'ls acabava l'aigua calenta”\n—Com veieu el futur del futbol femení al club amb Joan Laporta com a president?\n—Tinc molts dubtes. Des del moment que li pregunten per tres noms de jugadores i no se’ls sap… No m’entra al cap que vulguis tornar a ser president del Barça i et pensis que l’única cosa important és el primer equip masculí. Que a la teva junta només hi hagi una dona vol dir que no has entès res, que si un 30% de la teva massa social són dones, no és adequat que només n’hi hagi una. No és tant per una qüestió de quota, és perquè tu necessites tenir aquesta visió. Com que Laporta tampoc no ha explicat res, no sé si té voluntat de fer res. Només hem vist un desconeixement total de l’equip que t’ha portat a una final de Champions i ha posat el Barça femení al mapa europeu. Deixarem treballar, però de moment diria que no hi creu. El Barça ho fa bé, però això no avança tot sol.\n—Un pla estratègic, consolidació i més pressupost. El pressupost del femení, vuit milions d’euros, és el sou d’un jugador mitjà del primer equip. I més coses… La primera vegada que el Barça va jugar al Camp Nou, fa tres mesos, es va fer en pandèmia, sense públic. Quin sentit té? Mestre deia que no hi pensaven, que juguessin al Camp Nou, perquè no l’omplirien… I què? Si hi anessin 50.000 persones, ja seria la bomba, contribuiria que la percepció dels seguidors fos igual cap a ells que cap a elles. Un altre exemple: fa tres anys, van fer una ronda amb el primer equip, omplint-se la boca que era la primera ronda conjunta, i ells van anar en primera classe i elles en turista. Diuen que va ser perquè havia estat una decisió d’última hora i que la qüestió important era que hi anessin. No, és important que hi vagin i en les mateixes condicions!\n“El pressupost del Barça femení és el sou d'un jugador mitjà del primer equip”\n—També parleu del paper de la federació espanyola, especialment d’Ángel María Villar, Vicente Temprado i, sobretot, d’Ignacio Quereda, l’ex-seleccionador.\n—Han estat tres còmplices que tenien el seu vedat de caça i a qui no interessava que el futbol femení avancés. Ja els estava bé perquè els anava fantàsticament tenir les jugadores amb por de demanar respecte i millors condicions. Quereda no aconseguia resultats esportius: durant setze anys no es van classificar per a cap Eurocopa ni cap Mundial. Això en la selecció masculina seria impensable! Si en l’àmbit esportiu els era igual, imagina’t en l’àmbit humà… Hi havia una connivència, un sistema podrit. Elles se sentien agraïdes de ser a la selecció i consideraven que el tracte que rebien era un peatge que havien de pagar.\n—A part del menysteniment esportiu, les jugadores parlen d’assetjament. En què consistia?\n—Com que Quereda hi ha estat vint-i-set anys, totes han passat per ell. Alicia Fuentes em va explicar que li havia pessigat el cul i li havia dit: “Tu saps com fecunden els galls a les gallines?” Roser Serra explica que en una xerrada miraven un vídeo en què una portera cometia una errada i li va dir: “Mira, aquesta és més ximple que tu!” Expliquen que els deia grasses, que tenien el cul gros, els feia comentaris com ara “tu necessites un bon mascle”, “necessites que et fotin un bitxo pel cul”… A Vicky Losada, que ha arribat al màxim, li va dir que no arribaria enlloc. I una altra jugadora em va explicar que s’havia sentit assetjada perquè ell entrava al vestidor quan encara no s’havia vestit o quan li feien el reconeixement mèdic. Marta Corredera explica que portava un pírcing al melic i ell li aixecava la samarreta. A una altra jugadora li va dir “subnormal” per haver-se fet trenes al cabell… Tota mena de vexacions. Sentia que tenia impunitat total, ningú no el fiscalitzava.\n“Quereda sentia que tenia impunitat total, ningú no el fiscalitzava”\n—De fet, dieu que Villar i Temprado van fer pinya amb ell.\n—Sí! Unes jugadores van fer una carta dient que era un dictador i no van tornar. Era un missatge per a la resta, el discurs de la por. Les futbolistes van fer una altra carta el 2015 i van avisar Quereda que, si dimitia, no la farien pública. Ell es va posar a riure i els va dir que ja ho havien intentat moltes altres i que no havien tornat. Se sentia intocable… Per sort, aquella carta el va fer caure, finalment. Però no el van fer fora! La federació va fer un comunicat al cap d’un mes agraint-li tot allò que havia fet pel futbol femení. Va semblar que havia estat de mutu acord i, a sobre, a les jugadores els van fer demanar perdó per haver-ho fet públic. Ara hi ha Jorge Vilda, que la primera cosa que va fer va ser deixar fora de la convocatòria les més veteranes. Vero Boquete diu que ho va fer per netejar el vestuari de les veus crítiques, perquè ella després va fitxar pel PSG i va fer una temporada fantàstica. Esportivament, no tenia ni cap ni peus…\n—Creieu que el cas de Quereda pot servir per a començar un me too al món de l’esport?\n—Ja he rebut una trucada d’algú que m’ha dit que hi ha més Queredas. És un mal endèmic. Cada vegada és més difícil, perquè les dones ja no permetem coses que fins fa poc permetíem, però pot continuar passant. Molta gent ha preguntat per què no ho havien explicat abans. Doncs perquè tenien por. Elles em diuen: “Tu crides quan saps que algú t’escoltarà.” I ningú no les escoltava! No entenc com cap periodista no va rascar més quan elles van fer aquesta denúncia.\n—Com valoreu el paper dels homes en el reconeixement del futbol femení?\n—És fonamental i, de moment, és molt trist. Molt pocs jugadors van donar suport públic a les jugadores durant la vaga del 2019. Van ser uns vuit o nou, entre ells, Antoine Griezmann, Borja Iglesias, Andrés Iniesta i Iker Casillas. Per a mi és intolerable que Messi no hagi anat a veure cap partit del Barça femení, intolerable, i el club li ho hauria de fer veure. Ells són egoistes i els és igual la resta. No és possible continuar avançant sense l’ajuda d’ells, perquè són els qui tenen poder als clubs, a les federacions, als mitjans… Necessitem posar en pràctica el he for she que va impulsar l’ONU.\n—Molts homes argumenten que el futbol femení els avorreix perquè és més lent. Què hi respondríeu?\n—És el que em diu Zubizarreta al llibre: “El futbol que juguen elles ara és com el que jugàvem nosaltres als anys vuitanta, més lent i amb menys ritme.” És que tot necessita un procés d’evolució, s’ha de deixar de comparar el futbol femení amb el masculí. Pelé i Messi no són comparables perquè jugaven en condicions diferents… El futbol femení es comença a professionalitzar ara. D’aquí a un temps es podrà valorar si és tan atractiu com el masculí, que no en tinc cap dubte. Les úniques diferències són la força i la velocitat, però el futbol no té res a veure amb això. Si no, Usain Bolt seria un gran futbolista! El futbol és un esport col·lectiu. És la pilota, que ha d’anar de pressa, i allò que té més valor és la tècnica.\n—Insistiu que el futbol femení no ha de voler assemblar-se al masculí. Per què?\n—El futbol masculí s’ha convertit en un negoci deshumanitzat, ja no és un esport. Tot es basa en paràmetres econòmics. El futbol femení no vol ser això, té l’opció de construir-se basant-se en uns altres valors. Els sous desorbitats que es paguen al futbol masculí, que crec que tots convenim que no són ètics, a elles els semblen una cosa fora de lloc. Han de reclamar poder-se guanyar la vida amb el futbol, no pot ser que mentre que ells són multimilionaris elles siguin precàries, però el futbol femení no vol ser un negoci que trafiqui amb éssers humans, com ho és el masculí. Se’n van a l’Àfrica, s’emporten nens i quan no funcionen els deixen a l’estacada…\n“És intolerable que Messi no hagi anat a veure un partit del Barça femení”\n—Parlem del paper dels mitjans, on també hi ha els prejudicis que comentàveu. L’argument que normalment es dóna per a no parlar tant de futbol femení és el de les audiències. Què en penseu?\n—A la televisió pública hauria d’haver-hi la mateixa quantitat de futbol femení que de masculí. Sempre hi ha el dubte si la gent no ho mira perquè no li interessa o perquè no en té l’opció. Durant el Mundial, a Gol vam comprovar que quan tractes bé el producte les audiències funcionen. Però perquè un producte vengui, l’has de voler vendre, i el futbol femení ningú no el ven bé. Per exemple, el Madrid no s’ho creu, els seus actes diuen que l’impuls del futbol femení l’han fet per aparentar. Quan fitxen les jugadores, no les presenten. Van penjar una fotografia de les sis que havien fitxat, totes juntes amb les màscares. Ni es reconeixien. Això el Barça ho fa molt més bé, és el club femení més seguit del món a Instagram i fa coses perquè els seguidors les coneguin.\n—Així cada vegada més nenes poden tenir referents com Alèxia Putellas. Abans això no passava.\n—Elles expliquen que no sabien que les dones jugaven a futbol perquè a la televisió no ho veien. No pots pensar a ser una cosa que no has vist mai. Quan vaig narrar el primer partit, em van escriure moltes estudiants de periodisme que em deien: “Mai no havia pensat a ser narradora i m’encanta el futbol, ara potser m’ho pensaré!”\n—Com valoreu haver fet aquest pas?\n—No hem avançat tant, de moment no hi ha dones que narrin cada dia, tot i que a DAZN sí que hi ha una noia que narra la Premier. Encara falten deu anys, com a mínim, per a veure narradores habitualment. A mi em van dir que la veu d’una dona era massa aguda i molesta, però a la ràdio hi ha molts homes amb veu aguda. Són els prejudicis, que no deixen veure amb naturalitat que una dona narri futbol, perquè ja narren bàsquet i competicions olímpiques. El futbol és un terreny que els homes no volen que conquerim. Representa un 1,5% del PIB, un pastís massa sucós per a repartir.\n“El futbol és un terreny que els homes no volen que conquerim”\n—Heu trobat gaire masclisme al periodisme esportiu?\n—Hi ha de tot, però encara és molt ranci, instal·lat en unes dinàmiques molt masculines i masculinitzades. He trobat companys que consideren que en saben més perquè són homes. Les dones hem de demostrar que, si fem informació esportiva, és perquè en sabem, a ells se’ls pressuposa. A la televisió em va passar amb Patrick Kluivert, per exemple, que em va dir, sorprès: “Molt bé! En saps molt!” També m’ho he trobat amb futbolistes, que es pensen que sóc allà per intentar tenir-hi una relació. Sara Carbonero ha fet molt de mal! [Riu.] M’han dit la nova Sara Carbonero o la Sara Carbonero catalana, i n’estic farta… No en tenia ni idea, de futbol… Hi ha hagut casos en què el periodisme ha prioritzat l’aspecte físic als coneixements. Aquest pensament té alguna base, perquè ha passat… Si jo pesés cent quilos, no seria on sóc i tindria els mateixos coneixements i amor pel futbol. Sé que quan tingui quaranta anys segurament no hi seré.\n—Això és molt dur.\n—Però em sembla evident. El dia que vegem dones de més de quaranta anys que no compleixin l’estàndard físic acceptat presentant programes ens acostarem a la igualtat. A mi m’és igual que em diguin que hi sóc pel meu físic perquè no he de demostrar res. Però suposo que si havien de triar entre jo i una altra que no tingués un aspecte físic determinat, segurament em van triar valorant això, també, entre les coses que devien valorar. I és injust. Diuen que me n’he aprofitat. Què faig, m’engreixo trenta quilos? No m’han d’assenyalar a mi, sinó als responsables.\n“Si jo pesés cent quilos, no seria on sóc i tindria els mateixos coneixements. Sé que a quaranta anys segurament no hi seré”\n—Però el paper que teniu no és pas accessori, presenteu i modereu tertúlies. Fins fa ben poc, les dones en el periodisme esportiu televisat acostumaven a llegir missatges o a ser a peu de camp, a tot estirar.\n—Sí, anem avançant, però crec que la cosa més difícil no és que presentem, sinó que donem la nostra opinió. Ens deixen presentar perquè els donem pas a ells, els qui tenen la saviesa. El dia que una dona condueixi el programa nocturn de ràdio estrella de totes les cadenes haurem avançat. Ara intento transmetre que hem d’intentar superar la síndrome de la impostora.\n—L’hem tinguda totes. La primera vegada que em van cridar per a anar una tertúlia vaig preguntar-me qui era jo per a opinar. Ells ni hi pensen, en això! Però hem d’intentar superar-ho. Jo m’hi vaig atrevir, amb això de locutar, em van donar l’oportunitat perquè la vaig reclamar, ho vaig proposar al meu cap. La meva mare em va dir que em dirien de tot, però li vaig dir que m’era igual. La gent em deia que era avorrida, però és que he narrat cinc partits en la meva vida! Com a narradora sóc un nadó, tot just començo. Però les dones ens exigim molt i som molt perfeccionistes. Hi ha molts narradors mediocres… Som nosaltres que hem de dir que ens és igual què ens diguin i posar-hi un parell d’ovaris.


Serramunt - Camina per Mallorca: Calicant\nDia: 31 de gener del 2010.\nAquest pic si! Per fi hem pogut fer aquest excursió, que hem hagut de passar 2 pics per problemes meteorològics. Una excursió que hem descobert gràcies als col·leccionables que fa setmanalment el diari de Mallorca, però tot s'ha de dir, que l'explicació d'aquesta excursió, hagués pogut ser millor, ja que hi un bon tram de l'excursió que no està definit.\nL'excursió ens ha desplaçat enfora de la nostra zona, concretament a la zona d e Llevant de Mallorca, però no ha deixat de ser una excursió amb un encant especial. La muntanya de Calicant està en el poble de Sant Llorenç des Cardassar, així que el dematí hem agafat els cotxes i hem anat de camí cap a Sant Llorenç. El punt d'inici de l'excursió és fàcil de trobar, just entrar en el poble, ens trobam amb un indicador que diu "Camí de Calicant" que ens fa voltar cap a l'esquerra. Seguint aquest camí fins un poc abans del punt kilomètric número 5, hem vist que hi ha un indicador on ens marca l'inici de l'excursió i just davant del camí hi ha un replà on es poden deixar els cotxes.\nEl dia no acompanyava gaire, i hem hagut de començar l'excursió amb l'impermeable possat, però així com hem començat a caminar, la pluja ha anat minvant i als 10 minuts de caminar ja no ens ha fet falta. Hem començat pel camí sense problemes, però l'errada ha estat que ens havíem de desviar cap a la dreta on hi havia un pou de pedra, i nosaltres hem seguit recte. Això ha fet que ens desorientàssim (ens hem mig perdurt, jeje) i per tant, acabàssim dins un sembrat d'una finca. Hem caminat uns 30 minuts, fins que hem acabat a una barrera que per sort, hi havia un home que ens ha obert i hem pogut enganxar el camí, jejejeje. Ara de nou en el camí, hem continuat pel camí, fins que hem arribat una barrera que hem passat. A partir d'aquí hem anat seguint fites que han acabat en petits trossos de bossa penjades als arbres.\nPràcticament hi ha unes 10 bosses penjades i després de trobar la darrera boss a el camí és un poc lliure. Nosaltres no vàrem perdre de vista en cap moment la muntanya que havíem de pujar i vàrem anar obrint un camí entre les herbes i el carritx. La veritat que a partir d'aquí és bastant complicant, perquè no hi ha res definit. Després d'una hora de pujada aconseguírem arribar al cim i trobar el punt geodèsic. Després del gran esforç, vàrem treure els entrepans i dinàrem.\nLes vistes des d'aquí són bastant diferents a quan es puja una muntanya de la Serra, ja que des d'aquí es pot apreciar molt més la zona del Pla i de Llevant de Mallorca. Es veu bastant bé la costa est de l'illa i com que el dia no estava gaire tapat també es veia l'illa de Cabrera.\nDesprés de descansar i amb panxa plena, hem començat a baixar la muntanya. La baixada ha estat un poc més senzilla, però no ha deixat de ser complicada. Ho hem fet per una arrosseguera i després per dins un torrent, que al final ens ha duit al lloc on hem començat a pujar el matí. Després d'aquí, ja hem tornat a trobar les bosses de fems als arbres i continuat amb el camí que havíem mig fet el matí i que hem fet a la tornada completament. Ens hem trobat amb el pou, i finalment hem arribat als cotxes.\nCrec que el pròxim pic que es repeteixi aquesta excursió es tendrà clar per on hem d'anar i per on no. Gràcies a tots per venir, mo he passat genial!\n"Difícil", vès si ho va ésser! Crec que el fet d'equivocar-nos en el camí i anar "campo a través tot es temps" va fer que aquesta excursió que, en principi, no tenia res d'especial (apart de que feia 3 setmanes que la volíem fer), ho fós.\nGràcies a tots!! MAVT


Toyota Celica GTi 2.0L 16v\n210.000 kms . ITV i documentació en regla. Pintura original . Molt bon estat tant a l´interior com mecànic.\nAlgunes ratllades degut als anys .Estat original.\nÈpoca: any 1991


Del 05 ENE al 05 ENE\nLa Cavalcada dels reis d’Igualada és, sense cap mena de dubte, la festa de la ciutat que atrau més gent. La nit de la vigília de Reis, infants i grans envaïm els carrers de la ciutat per gaudir del gran esdeveniment.\nA la seva arribada, Ses Majestats, pugen en una tribuna on l’Alcalde d’Igualada dóna la benvinguda als reials personatges i un Rei s’adreça a la mainada, els felicita pel seu comportament, pel seu amor a l’estudi i els encoratja a ser bons minyons.\nDesprés de les sàvies paraules, Ses Majestats muntats en artístiques carrosses fan l’entrada triomfal. Els escorten mig miler de patges i un reguitzell innombrable de camions carregats de joguines.\nQuin devessall d’il·lusió, de llum i de color! És realment una diada tan entranyablement viscuda, que tots la portem al cor; els grans recordem la nostra infantesa i ens emmirallem en aquells ulls escrutadors de la mainada que parlen sense paraules, entre joia, sorpresa i quelcom de temor.\nÉs molt emocionant poder veure com els patges amb unes llargues escales pugen, carregats de paquets, als balcons de les cases. És encara més especial poder-ho gaudir des de l’interior de les llars on els infants desitgen veure als esperats personatges.\nAtents a l'evolució de la pluja. #Gloriahttps://twitter.com/meteocat/status/1220201358864912385 …\nFi de la restricció de confinament en 26 municipis del baix Ter. El comitè tècnic del pla #INUNCAT ha aixecat la restricció que impedia pernoctar en les plantes baixes dels habitatges en la zona inundable del Baix Ter i obligava confinament a la resta de la mateixa conca.


Cinc anys i mig de presó per l'home que va agredir dues persones amb un ganivet de cuina el 2012 - Olot Televisió\nComentaris tancats a Cinc anys i mig de presó per l’home que va agredir dues persones amb un ganivet de cuina el 2012\nL’home que va agredir a dues persones amb un ganivet el 2012 passarà 5 anys i mig a la presó, després que la seva defensa i la fiscalia hagin arribat a un acord per reduir els més de 10 anys als quals s’enfrontava l’home.\nEl processat va ferir una dona a la mà i un home a les lumbars i la nuca en un mateix pis del centre d’Olot. En sortir al carrer va amenaçar la policia amb l’arma, però va ser detingut i va passar a disposició judicial, d’on va sortir lliure amb càrrecs i havent-se de presentar periòdicament als jutjats.\nPoc després, però, es va fugar i al cap d’uns mesos de recerca se’l va detenir a la frontera entre Hongria i Ucraïna. Finalment, s’ha celebrat el judici a la quarta secció de l’Audiència de Girona que, després del pacte amb el fiscal i que l’acusat reconegués els fets, ha determinat la pena de presó de cinc anys per intent d’homicidi, mig any més per resistència greu a l’autoritat i una multa de 90 euros per la falta de lesions.\nEl retorn a la natura després del confinament i l'augment del turisme de proximitat han contribuït a l'augment de visitants a la Garrotxa aquest estiu. A Santa Pau, el consistori ha hagut de prendre mesures davant la sobrefreqüentació de les zones de bany…\nDes de finals de la setmana passada que a la pujada de la Solfa, entre Olot i les Preses, es dóna pas alternatiu. Avui hi han tornat, i des de primera hora del matí que es dóna pas alternatiu a un i altre carril. Les esperes que han de fer els vehicles aturats…


Code-barres: 7501954904749 (EAN / EAN-13)\nDénomination générique : ATUN CON PASTA ESTILO ARRABBIATA\nCatégories : Aliments et boissons à base de végétaux, Aliments d'origine végétale, Céréales et pommes de terre, Produits de la mer, Céréales et dérivés, Poissons, Thons, Pâtes alimentaires\nATUN ALETA AMARILLA EN HOJUELAS, 9% DE PASTA DE TRIGO CON ALBUMINA (7%), Y SALSA DE TOMATE CON PICANTE (AGUA, TOMATE, PASTA DE TOMATE, CEBOLLA, ACEITE VEGETAL, SAL YODADA, SALSA DE SOYA, AZUCAR, 0.2% DE CHILE DE ARBOL, ESPECIAS Y OLEORRESINA DE PAPRIKA).\nATUN ALETA AMARILLA EN HOJUELAS, PASTA DE TRIGO CON ALBUMINA 9%, y SALSA DE TOMATE CON PICANTE (AGUA, TOMATE, PASTA DE TOMATE, CEBOLLA, ACEITE VEGETAL, SAL YODADA, SALSA DE SOYA, AZUCAR, CHILE DE ARBOL 0.2%, ESPECIAS, OLEORRESINA DE PAPRIKA)\nATUN ALETA AMARILLA EN HOJUELAS -> es:ATUN ALETA AMARILLA EN HOJUELAS - percent_min: 82 - percent_max: 89.2\nPASTA DE TRIGO CON ALBUMINA -> es:PASTA DE TRIGO CON ALBUMINA - percent_min: 9 - percent: 9 - percent_max: 9\ny SALSA DE TOMATE CON PICANTE -> es:y SALSA DE TOMATE CON PICANTE - percent_min: 1.8 - percent_max: 9\nAGUA -> en:water - vegan: yes - vegetarian: yes - percent_min: 0.2 - percent_max: 7.4\nTOMATE -> en:tomato - vegan: yes - vegetarian: yes - percent_min: 0.2 - percent_max: 3.8\nPASTA DE TOMATE -> en:tomato-concentrate - vegan: yes - vegetarian: yes - percent_min: 0.2 - percent_max: 2.6\nACEITE VEGETAL -> en:vegetable-oil - vegan: yes - vegetarian: yes - from_palm_oil: maybe - percent_min: 0.2 - percent_max: 1.64\nSAL YODADA -> en:iodised-salt - vegan: yes - vegetarian: yes - percent_min: 0.2 - percent_max: 1.4\nSALSA DE SOYA -> en:soy-sauce - vegan: ignore - vegetarian: ignore - percent_min: 0.2 - percent_max: 1.22857142857143\nAZUCAR -> en:sugar - vegan: yes - vegetarian: yes - percent_min: 0.2 - percent_max: 1.1\nCHILE DE ARBOL -> es:CHILE DE ARBOL - percent_min: 0.2 - percent: 0.2 - percent_max: 0.2\nOLEORRESINA DE PAPRIKA -> en:e160c - vegan: yes - vegetarian: yes - percent_min: 0 - percent_max: 0.2\nÉnergie (kJ) 474 kj 237 kj -36 % 736 kj -65 % 1 370 kj -38 % 760 kj -35 % 732 kj -67 % 1 430 kj -67 % 1 420 kj -57 % 1 110 kj -52 % 979 kj\nÉnergie (kcal) ? ? 179 kcal 330 kcal 187 kcal 173 kcal 352 kcal 339 kcal 273 kcal 239 kcal\n(57 kcal) -36 % 746 kj\n(179 kcal) -66 % 1 380 kj\n(330 kcal) -39 % 778 kj\n(173 kcal) -68 % 1 470 kj\n(352 kcal) -67 % 1 420 kj\nMatières grasses / Lipides 3,6 g 1,8 g -61 % 9,21 g +40 % 2,57 g -66 % 10,6 g -60 % 9,11 g -31 % 5,22 g -39 % 5,94 g -62 % 9,49 g -53 % 7,72 g\ndont Acides gras saturés 0,6 g 0,3 g -61 % 1,53 g -2 % 0,615 g -72 % 2,12 g -67 % 1,8 g -54 % 1,3 g -50 % 1,2 g -65 % 1,71 g -60 % 1,49 g\nGlucides 13 g 6,5 g +2 111 % 0,588 g -79 % 62,6 g +537 % 2,04 g +433 % 2,44 g -79 % 62,5 g -78 % 58,3 g -61 % 33,7 g -57 % 30,1 g\ndont Sucres 3 g 1,5 g +1 120 % 0,246 g +15 % 2,61 g +467 % 0,529 g +477 % 0,52 g -58 % 7,2 g -47 % 5,71 g -64 % 8,39 g -63 % 8,1 g\nFibres alimentaires 2,2 g 1,1 g +1 660 % 0,125 g -38 % 3,56 g +605 % 0,312 g +730 % 0,265 g -54 % 4,82 g -51 % 4,5 g -41 % 3,76 g -35 % 3,4 g\nProtéines 7 g 3,5 g -68 % 22,2 g -39 % 11,5 g -63 % 18,7 g -61 % 17,8 g -26 % 9,4 g -23 % 9,07 g +20 % 5,81 g +41 % 4,97 g\nSel 1,32 g 0,66 g +31 % 1,01 g +506 % 0,218 g -10 % 1,46 g -2 % 1,35 g +251 % 0,376 g +98 % 0,668 g +174 % 0,482 g +219 % 0,414 g\nSodium 0,528 g 0,264 g +31 % 0,404 g +506 % 0,087 g -10 % 0,584 g -2 % 0,54 g +251 % 0,15 g +98 % 0,267 g +174 % 0,193 g +219 % 0,166 g\nScore nutritionnel - France 0 0 -100 % 2,67 -1,83 -100 % 6,16 -100 % 5,1 -100 % 2,15 -100 % 3,08 -100 % 2,42 -100 % 2,96\nProduit ajouté le 13 novembre 2018 à 08:37:29 CET par openfoodfactsmx5\nDernière modification de la page produit le 13 novembre 2018 à 08:43:28 CET par openfoodfactsmx5.


MALSONS OCULARS PER A HALLOWEEN – CENTRE OCULAR QUIRÚRGIC\nMALSONS OCULARS PER A HALLOWEEN\nPer a aquesta època cada vegada són més les persones que decideixen celebrar Halloween: “truc o tracte” diuen mentre piquen de porta en porta amb els seus extravagants i terrorífiques disfresses. Les persones es disfressen, maquillen i fins i tot modifiquen el color dels seus ulls amb lentilles. El que molts no saben és que, sense precaució, poden sofrir un veritable malson ocular.\nAbans d’aplicar qualsevol tipus de maquillatge, és important netejar bé la cara i anar amb compte en aproximar-se a la zona dels ulls. A més, si se sofreix de blefaritis (irritació o sensibilitat excessiva en les parpelles) o sequedat ocular, ha de tenir especial cuidat ja que pot augmentar la irritació o la sequedat d’aquestes zones. Hem de pensar que els maquillatges que venen a un preu excessivament econòmic destinats a festivitats com Halloween o Carnestoltes no solen tenir la qualitat adequada per a aquest tipus de problemàtiques.\nA més, especial precaució si la vostra disfressa inclou pestanyes o celles postisses ja que aquestes porten adhesius que no compleixen la normativa.\nLentilles de colors:\nComprar lentilles que modifiquin el color de la teva pupil·la o iris sol en establiments oficials o autoritzats on s’assegurin les mesures de seguretat i control.\n– Higiene: Com sempre que algú es posa unes lentilles, és important rentar-se i assecar-se bé les mans abans de manipular-les. A més, és important posar sempre les lentilles abans de qualsevol maquillatge (base en la cara, eyeliner, màscara de pestanyes…) a causa que qualsevol frec de la lentilla amb aquestes substàncies, pot fer que s’introdueixin partícules podent original, per exemple, ferides corneals.\n– Durada: El fet que les lentilles siguin de colors, no afecta a la durada. En general, no has d’usar les lentillas més hores del recomanat (8 hores).\n– Adaptades a cada ull: és recomanable acudir a un especialista perquè mitjançant proves diagnòstiques (topografia corneal) o una valoració especialitzada, es puguin determinar aspectes de la teva còrnia. D’aquesta manera, es poden evitar complicacions relacionades amb una mala adaptació de les lentilles com a inflamació corneal, úlcera corneal o pèrdua visual, entre uns altres.\nBy admin|2019-01-13T17:28:36+01:00octubre 24th, 2018|Curiositats, Sin categoría|0 Comentaris


Tomba que gira... (que gira que tomba): Qui no coneix Isidoro de Gregorio?\nA Manresa febrer vol dir ametllers florits i Festa de la Misteriosa Llum. Com que el misteri no era prou esquer en termes d'economia de la identitat -ah, els turistes!, d'uns anys ençà hi hem afegit un mercat medieval que l'actual ponent de Cultura -amb més passió que coneixement- no dubta a jutjar dels millors del país. Sigui com sigui, amb la medievalitat Manresa sembla transformar-se tot i que, en essència, deu ser la mateixa de sempre. Impertorbable. Com aquest nostrat representant del gremi de restauradors del Bages: l'Isidoro de la Fonda Sant Antoni! No tanca mai l'establiment, de fonaments i decoració secular. La seva fitxa ocupa mitja pàgina de la revista "El Pou de la gallina"que van presentar dimecres al Casino: "Qui no coneix Isidoro de Gregorio?". El dibuix, extraordinari com sempre, també es llegeix sol. I és de Maria Picassó. Genial.\nIsidoro de Gregorio,\nsempre a l'ombra de la casa gran\nEl cognom no us ha de confondre. Perquè per molta gent no passa de ser l’Isidoro, el de la fonda –i només els més propers arriben a un excessivament familiar “Isi”. I, què, no el recordeu? L’Isidoro és el cap i responsable de la Fonda de Sant Antoni, vora trenta-cinc anys servint cafès, tallats i mooolts menús de migdia. En xifres grans: ve de complir seixanta-sis anys i fa mig segle just que es va plantar a Manresa. I pensar que només havia vingut uns quants dies de visita a un parents! Parlava castellà i ara català, és clar. Però la seva especialitat és la barreja lingüística, la d’un home que porta encara Sòria a la sang –“sóc de Recuerda, para que no te olvides”, amolla garneu. Es va estrenar amb el Quimet –“y la chaquetilla de un que plegava”, i després al Pere III, a Sant Domènec i a la fi, la Fonda Sant Antoni, traspassada del Massegú. Cambrer i cuiner, avui només espera jubilar-se i tornar a traspassar el negoci, que potser ja li toca. O no. Perquè si alguna cosa té aquest home és que no saps ben bé mai per on et sortirà. Fixeu-vos-hi quan pren la comanda: sempre va fent que sí, que sí, mentre deixa reposar les parpelles fins a mig ull i mentalment s’està a calibrar qui té al davant, fins a decidir com us farà anar la cosa. Discret i un punt sorneguer, irrepetible, en tots aquests anys ha fet els cafès de set alcaldes, començant per en Soldevila, aleshores a l’Hotel Sant Domènec. Té l’establiment al lloc ideal i, tot i que la descentralització municipal li ha fer perdre esmorzars, també és cert que els nous turistes hi cauen com mosques cada cap de setmana, i no us ha de fer estrany si n’hi trobeu. I, al capdavall, com que de seguida ens va tenir la mida presa als manresans, tots els dijous del món fa un bon arròs, d’un menú a preu imbatible. Com deia la cançó, “menos lujo, pedirme lo que queráis”. Doncs això: ni luxós ni estirat ni gaire de res. Però obrint cada dia i donant servei. Com l’ajuntament que l’ombreja.\nPublicat per Ramon Fontdevila i Subirana a 12:25


Tor. 6. september\n6 sep. Se flere datoer


El bloc d’Educació Infantil del Pau Casals | tallers\nP3 P4 P5 Taller\nper Bea a Activitats intercicles, tallers\nEl passat dimarts vam fer una activitat conjunta tot el cicle d’Educació Infantil, mireu, mireu…\nTaller tapa àlbum\nP3-RACONS…. APRENEM JUGANT\nper MIREIA a General, P3, tallers\nEl joc simbòlic ofereix als infants un espai de descoberta i experimentació mitjançant el joc. Els hi permet aprendre i créixer a través de l’experiència d’una forma natural i lúdica, donant als infants la possibilitat d’imaginar, descobrir, resoldre problemes o situacions amb creativitat.\nEn el joc es fan molt presents les emocions i els infants aprenen a autoregular-se.\nEls nens, jugant, aprenen.\nEns voleu veure a racons? Som-hi!!!\nP3 P4 P5 Taller de la mona\nper Bea a P3, P4, P5, tallers\nPer acabar el trimestre avui hem fet la mona, ummmmmm! Esperem que us agradi…\nRecull de feines 1r trimestre P3\nper CARLA a Activitats aula, P3, tallers\nAquí us deixem un recull de feines que hem anat fent els pollets i aneguets al llarg del primer trimestre! Hem treballat molt però sobretot em gaudit fent les activitats!\nCliqueu aquí per a veure fotos activitats tardor\nCliqueu aquí per a veure fotos activitats aula\nP3- L’ampolla de la calma\nLa setmana passada vam fer les ampolles de la calma!! amb material molt divertit!! Ens ho vam passar molt bé!\nP5: TALLER DE DANSA “ELS CUCS DE SEDA”\nper azarago5 a General, P5, tallers\nEls nens i nenes de P5 hem fet un taller de dansa representant “El procés vital d’un cuc de seda”. En aquest taller hem realitzat la representació corporal de les diferents situacions per les que passa un cuc de seda.\nInici: Posta en escena amb música i utilització dels elements materials que ens calguin per poder-nos sentir cucs que surten de l’ou, que es comencen a moure per primera vegada fora d´ell, que cerquen menjar, inicien la relació amb els altres companys, creixen i acaben creant el seu capoll. Finalment, es trobaran amb la impressionant sorpresa que s’han convertit en papallones!!\nEns va agradat molt i l’hem passat molt bé!!\nP3,P4,P5, FEM LA MONA\nper azarago5 a General, P3, P4, P5, tallers\nHola pares i mares el passat divendres 23, els nens i nenes de P3, P4 i P5 vam fer el taller de la mona i ens va quedar molt bonica i bonissima.\nP5: TALLERS DE TARDOR\nper azarago5 a Activitats aula, P5, tallers\nEls nens i nenes de P5 els dimecres i dijous , hem fet tallers de tardor: el bolet, la carbassa, la poma, les fulles divertides, l’arbre de tardor, mandales… hem treballat amb diferents tècniques i materials i fins i tot hem celebrat la tardor amb un berenar que ens vam preparar nosaltres mateixos, un cargol super bo!!!\nHola pares i mares, aquesta setmana el dia 24 de maig, vam fer un taller de dansa sobre els “cucs de seda”, ens va agradar molt i l’hem passat d’allò més bé.\n62 consultes en 0,12 segons (6.53M)


Notícies d'ANC Horta-Guinardó: Informació, idees i arguments\nEl nostre company Enric Sánchez ha confeccionat el document: Informació, idees i arguments, en el qual recull informació idees i arguments orientats a entendre la situació d'espoli a que està sotmesa Catalunya i les previsions en el cas d'una Catalunya independent.\nPensem que pot ser útil per a informar-nos, informar, debatre, ... Baixeu aquí el document sencer\nEls temes que s'hi desenvolupen són:\nCatalunya cada vegada és menys dependent de l’Estat espanyol. Catalunya exporta el 68,3% del que produeix\nMalgrat les retallades exigides a les comunitats autònomes, l’Estat va incrementar encara mes la despesa corrent en 110.000 milions d’euros (més del 5,4%), a banda de les partides de les pensions.\nDeslliurada del deute net de l’Estat espanyol, la república catalana generarà prou recursos per atendre les seves necessitats, amb un deute sobre PIB inferior a la mitjana de la UE\nLes conveniències i interessos de les grans corporacions espanyoles sempre han estat prioritàries enfront de les necessitats més bàsiques de la població.\nMalgrat els arguments contraris i la indefinició de la UE en relació a Catalunya, els desitjos de l’Estat espanyol a Europa no sembla que per la majoria de països que en formen part hagin de ser prioritaris amb l’adveniment de la República catalana.\nEls recursos de l’estat davant del Tribunal constitucional contra Catalunya, fan inviable les polítiques del govern adreçades a pal·liar les necessitats de les persones sense recursos econòmics. Les limitacions econòmiques de la Generalitat fan inviable l’increment de la despesa en serveis essencials, molt per sota de la UE i de l’Estat espanyol.\nHistòricament l’Estat espanyol ha estat incapaç de reduir en termes acceptables el risc de pobresa de les capes més desfavorides de la població espanyola.\nL’Estat inverteix a Catalunya un 40%, per sota de la mitjana espanyola\nEl Banc d'Espanya dinamita les previsions de Rajoy\nDespeses en «representació exterior»\nCatalunya pren el lideratge en la creació d’empresehttps://sites.google.com/site/assembleahortaguinardo/s,\nViabilitat econòmica de Catalunya com a estat independent\nLa sortida d'Espanya us empobrirà!\nFinançament internacional en millors condicions que el FLA, segur!\nEl tracte d’Espanya a Catalunya: com sempre, tot igual.\nSobre la no pertinença de Catalunya a la UE\nBaixeu aquí el document sencer\nI també podreu trobar el document al nostre web: pestanya "documents" opció "argumentaris".\nLabels: Arguments, Articles, Raons econòmiques de la independència, Sobirania fiscal


Governança de dades, gestió documental o governança de la informació? – Joan Soler Jiménez – EAPC blog\narxiu / dades / general / gestió documental / innovació / lideratge / polítiques públiques\n29 de setembre de 2020 28 de setembre de 2020 EAPCDeixa un comentari\nHi ha una confusió freqüent entre conceptes que haurien de ser entesos d’una manera semblant. Probablement és una confusió promoguda voluntàriament per interessos concrets d’estructures governamentals i de grups professionals que, en comptes d’ajudar a resoldre’n la comprensió, acaben generant la sensació de l’existència de compartiments estancs que s’ocupen de coses que es venen com a diferents quan en realitat formen part d’un mateix ecosistema. És el cas de conceptes com els de gestió documental, governança de dades o governança de la informació. Què és què? I quan és quan? Això és el que, modestament, volem aclarir en aquest apunt. I ho fem amb la convicció que és vital arribar a un acord comú pel que fa a la manera com anomenem «allò» que duen a terme diàriament un conjunt de professionals, que apliquen un seguit de metodologies, que permeten acomplir unes normatives i que aporten solucions organitzatives orientades al tractament transversal, holístic i complet del capital informacional que produeix una organització. Per fer-ho, però, començaré explicant què cal entendre per capital informacional.\nApel·lo, per tal d’aportar claredat i per començar, a la definició clàssica de informació del professor Börje Langefors. Segons aquest científic, la informació és el resultat d’un procés interpretatiu que empra unes dades, combinades amb un preconeixement durant un temps determinat. Aquesta definició, a més, es pot representar amb l’expressió següent: I = i (D, S, t). En aquesta proposta apareixen, per una banda, unes unitats bàsiques de contingut que són les «dades» i, a continuació, una informació, que només podem produir a partir de la interpretació d’aquestes dades. A continuació, quan aquesta «informació» es fixa en un suport, sigui digital, sigui analògic, és quan es configura el que s’anomena «document». Vist d’aquesta manera, les dades, la informació i els documents constitueixen el capital informacional d’una organització i en formen part. Per mitjà de processos interpretatius, l’organització utilitza el coneixement que aporten els tres elements per prendre les decisions més adequades, per donar continuïtat a un negoci, per oferir uns serveis a la ciutadania o simplement per funcionar. Dels tres elements, evidentment en predomina un, el de la informació, que és l’objecte definit però que, per disposar-ne, necessita els altres dos elements. Així, les dades, la informació i els documents són inherents al concepte de capital informacional i no es pot prescindir de cap. Per a més claredat aportem un símil que pot ser d’utilitat: el capital informacional seria com l’aigua, que pot aparèixer líquida (dades), gasosa (informació) o congelada (documents), però que sempre segueix essent aigua. I l’aigua, com deia el savi, flueix, però també es consumeix i es conserva. Dit això, podem dir que qualsevol acció de govern per part d’una organització sempre genera capital informacional, i la necessitat de gestionar aquest capital informacional és inherent a qualsevol acció de govern. La pregunta que s’ha de respondre ara és si aquest capital informacional es «gestiona» o es «governa».\nPierre Bourdieu, un dels grans teòrics del concepte d’Estat i de les dinàmiques de l’acció de govern de les organitzacions, considera que una de les maneres que tenen els governs de posar en pràctica el control simbòlic dels governats és precisament mitjançant operacions centralitzadores de capital informacional, mitjançant l’acumulació de coneixement en arxius o mitjançant la classificació unívoca i unilateral. Pierre Bourdieu delimita, doncs, la importància de la gestió documental i dels arxius en aquesta matèria, atès que permeten concentrar bona part del capital informacional de les organitzacions. Tanmateix, la seva definició de capital informacional és limitativa, atès que el percep com una mera suma de recursos i productes que —tot i ajudar a configurar un valuós capital cultural a la institució— només són percebuts com a estàtics i passius per si mateixos. D’aquesta manera, el capital informacional només seria objecte de «gestió» i residiria emmagatzemat en sitges com si fos el gra de l’última collita de blat.\nCees Jan Hamelink, professor emèrit de gestió de la informació i el coneixement, va una mica més enllà en la idea de capital informacional i planteja que els recursos i els productes, en comptes de mantenir-se estàtics i passius, només guanyen sentit i valor si superen l’efecte «sitja» de la definició anterior. Així, si contextualitzem el capital informacional amb una capacitat financera que en permeti la conservació, amb habilitats tècniques d’administració que en permetin la «gestió», amb habilitats d’anàlisi que en permetin la disponibilitat i el retorn social, i amb la capacitació intel·lectual de professionals que n’avaluïn l’autenticitat i en filtrin la qualitat, el seu potencial es multiplica exponencialment. Hamelink, per tant, sol·licita un model de «governança» que permeti que aquest capital informacional pugui ser fruït i generi evolució positiva. El paper del capital informacional deixa de ser el d’un agent passiu i passa a ser el d’un agent actiu.\nPlantejat el concepte de capital informacional d’aquesta manera, conceptes com gestió documental o governança de dades es queden curts per incomplets. El primer, perquè es pot entendre només com una metodologia holística orientada a la preservació i a la provisió d’accés a evidències de qualitat i autèntiques que podem trobar en format de dades o de documents, però que roman subsidiària de decisions estratègiques que, si no es prenen, no es permet que es desplegui plenament. És indiscutible que la gestió documental, tal com està definida legalment, no disposa de la capacitat de «governança» ni de la influència necessària per estendre a tota l’organització els seus beneficis. Per altra banda, la governança de dades dibuixa un ecosistema organitzatiu orientat a la gestió, la posada en valor, l’explotació i la difusió d’aquestes petites unitats de contingut, però no vetlla ni per preservar-les ni per tenir cura de la seva capacitat evidencial, i oblida, fins i tot, el valor que pugui aportar aquell capital informacional que resideix només en documents o, fins i tot, encara en format analògic. Així, gestió documental i governança de dades són només dos moments possibles en què s’apliquen tècniques de control i explotació del capital informacional d’una organització, però no permeten, per si mateixes, una gestió del «tot».\nQue no resolen la governança global d’una organització ho demostra el fet que moltes administracions busquen solucions desconnectades entre les polítiques de gestió documental o les de governança de dades. Mireu qualsevol administració catalana; estan curulles d’exemples. En el millor dels casos, els òrgans responsables de gestió documental i de governança de les dades es coneixen i es parlen. Rarament, però, s’acaben interconnectant o treballant conjuntament. En el pitjor dels casos, ni es coneixen. A més, el que s’observa és que, malgrat que la gestió documental existeix de fa molt de temps, la governança de dades apareix ara com si fos una solució ex novo al problema de la governança de la informació, quan ja existien mecanismes que permetien més o menys tenir aquest control del capital informacional. Podríem dir, fins i tot, que el concepte de governança de les dades és profundament ideològic, en el sentit que fa predominar amb una superioritat moral excessiva allò presumptament «nou», com poden ser les dades en digital i la seva explotació, per sobre de coses necessàries, com pot ser la gestió i preservació d’aquestes dades. Un biaix ideològic que creu que la mera existència de les dades transitant còsmicament gràcies a la transformació digital és suficient perquè aportin valor i evolució positiva. El que hi ha, en realitat, és una cesura volguda i premeditada per separar l’objecte de la metodologia, de manera que es discrimina tot el que és anterior per una idea falsa de progrés. La voluntat de gestió i govern unitari i complet és el que hauria de predominar, i més ara, en què la complexitat s’incorpora definitivament a la presa de decisions i a la gestió completa d’un munt d’eines i necessitats noves. Tenir la capacitat de governar la complexitat —allò que Daniel Innerarity ha definit com el gran repte de les democràcies actuals— només es podrà fer amb visió holística, amb una voluntat clara per part de les organitzacions de controlar la totalitat del capital informacional i, sobretot, entenent el poder com una capacitat distribuïda. Com diu aquest autor, la complexitat no és una disculpa, sinó més aviat una exigència. Sense una distribució de poder justa, només serà l’autoritat determinada per la major o menor disposició de recursos humans i de pressupost la que delimitarà com s’afronta la complexitat de la governança de la informació. I si això depèn d’una distribució desigual d’aquests recursos, tal com passa ara, entre els responsables de les diferents parts d’un mateix problema, aleshores simplement es generarà desigualtat i s’aprofundirà en la ineficiència de l’organització.\nAquest escenari de desigualtat és el que tenim ara, acceptem-ho. I ve provocat, com dic, per interpretacions voluntàriament interessades sobre el predomini de la «governança de les dades» sobre «l’antigalla» que representa de la «gestió documental». Quan el que caldria és reconèixer de manera honesta i sincera que les diferents peces del tot que significa el capital informacional només podran ser explotades amb un sistema de governança de la informació complet i exhaustiu que no oblidi res. I, menys encara, que ho oblidi volgudament.\nDirector de l’Arxiu Històric de Terrassa\n LANGEFORS, Börje. Essays on Infology. Summing up and planning for the future. Dept. of Information Systems. Göteborg: Göteborg University, 1993.\n BOURDIEU, Pierre. Razones prácticas. Sobre la teoría de la acción. Barcelona: Editorial Anagrama, Colección Argumentos, 1997, pàgs. 99 a 100.\n HAMELINK, Cees Jan. The Ethics of Cyberspace. London: Sage, 2000, pàg. 91.\n Innerarity, Daniel. Pandemocracia. Una filosofía de la crisis del coronavirus. Barcelona: Galaxia Gutenberg, 2020, pàgs. 52, 50 i 79.\ngovernança, informació, Joan Soler Jiménez


Holiday home C/Guataca Lanzarote Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPuerto del Carmen, Lanzarote, Espanya - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday home C/Guataca\nDissenyat tant per oci com per negoci, Holiday home C/Guataca està situat idealment a Puerto del Carmen; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home C/Guataca també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Puerto del Carmen. Aparcament de cotxes són només algunes de les comoditats que fan que Holiday home C/Guataca sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nL'ambient de Holiday home C/Guataca es reflexa en cada habitació. balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com piscina exterior. Holiday home C/Guataca és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Puerto del Carmen.


Heu cercat Any 2001 Eliminar la restriccióAny: 2001 Gènere Pallassos Eliminar la restriccióGènere: Pallassos Professió Intèrpret Eliminar la restriccióProfessió: Intèrpret\n4. Cada loco con su tema [Pallassos]\n5. Cap problema [Pallassos]\n6. Cartadiva [Pallassos]\n9. Clowndestinas [Pallassos]\n10. Croquis [Pallassos]\n11. De pinto a Valdemoro [Pallassos]\nIntèrpret : Forn, Inés; Segura, Vanessa .\n12. Disparate Magdalena [Pallassos]\nMúsic/a : Dusminguet . Intèrpret : Tortell Poltrona (Mateu i Bullich, Jaume); Plana, Pepa; Gros, Marcel; Titu Cleques .\nLa Paloma. (Barcelona). 31/10/2001.\n13. El arte de volar [Pallassos]\n14. El jardí màgic [Pallassos]\n15. Estocolmo [Pallassos]\n16. Exceptions to gravity [Pallassos]\n17. Fa Mi Re [Pallassos]\n18. Fools-Folls [Pallassos]\n20. Hernesto amoroso, latin lover [Pallassos]


El raper Kendrick Lamar es corona com a rei de la nit dels MTV Video Music Awards - Diari de Girona\nEl raper Kendrick Lamar es corona com a rei de la nit dels MTV Video Music Awards\nEl nord-americà es va emportar fins a cinc estatuetes, malgrat i que el britànic Ed Sheeran es va quedar amb el guardó de millor artista de l'any\ndavid vilafranca/efe 29.08.2017 | 10:50\nEl raper nord-americà Kendrick Lamar va triomfar ahir en els premis MTV Video Music Awards (VMA), que es van celebrar al Fòrum de Los Angeles, a l'emportar-5 estatuetes, incloent el cobejat guardó al millor clip de l'any pel seu tema Humble. Lamar, en imparable ascens gràcies al seu últim àlbum Damn. (2017), es va endur també els premis als millors efectes especials, la millor direcció artística, la millor direcció i el millor vídeo de hip-hop, tots ells per Humble. Tot i ser la seva nit, Kendrick Lamar va veure com el britànic Ed Sheeran li va prendre el guardó al millor artista de l'any, una de les novetats d'aquesta edició, ja que per primera vegada els premis VMA no van separar a homes i dones en dos categories diferents.\nD'altra banda, Khalid es va emportar el premi al millor nou artista, Zayn i Taylor Swift van obtenir el guardó a la millor col·laboració per I Do not Wanna Live Forever, Kanye West va guanyar el reconeixement a la millor coreografia per Fade, i Zedd i Alessia Cara es van imposar en la categoria de millor vídeo de dance amb Stay. Així mateix, Fifth Harmony i Gucci Mane van guanyar el VMA al millor vídeo pop per Down, mentre que Lil Uzi Vert es va emportar el premi a la millor cançó de l'estiu per XO Tour Llif3 en derrotar al remix de Despacito a càrrec de Luis Fonsi, Daddy Yankee i Justin Bieber.\nAquesta derrota de Despacito arriba després que en les xarxes socials hi hagués certa controvèrsia per la seva absència en les categories reines dels premis VMA quan es tracta d'un èxit mundial de la música que va batre el rècord de visites a YouTube per a un vídeo de qualsevol tipus.\nMés enllà dels reconeixements als èxits dels clips musicals, els VMA són sobretot una gran festa de l'espectacle i, com a tal, va ser el lloc escollit per Taylor Swift per estrenar en primícia el vídeo del seu nou single Look What You Made em Do. La gala va començar amb Kendrick Lamar incendiant literalment l'escenari en introduir en flames a un dels seus ballarins en una de les presentacions més impactants de la vetllada. Acompanyada per nens i persones de la tercera edat, Miley Cyrus va interpretar la cançó Younger Now, mentre que l'artista d'origen llatí Demi Lovato i la llegenda Rod Stewart van actuar en directe des de Las Vegas.\nLa nota peculiar la va posar Lorde, qui en les xarxes socials havia anunciat que tenia grip i que per aquesta raó no va entonar el seu tema Homemade Dynamite sinó que va mostrar una versió en playback mentre es dedicava a ballar durant tota la cançó. Katy Perry i Nicki Minaj, amb un xou inspirat en la iconografia del bàsquet, Ed Sheeran i Thirty Seconds To Mars van ser altres de les estrelles que es van passejar pels premis.\nPerry va ser precisament la mestra de cerimònies dels VMA. La cantant va aparèixer flotant com si fos una astronauta i al llarg de la nit va deixar anar diverses crítiques, no totalment explícites, adreçades al president dels Estats Units, Donald Trump.


Coneixement Del Medi 2n Primaria PDF Descargar - PDF DIRECTORY\nEl libro Coneixement Del Medi 2n Primaria en formato PDF. El libro Coneixement Del Medi 2n Primaria en formato MOBI. El libro Coneixement Del Medi 2n Primaria en formato ePUB. El libro fue escrito en 2004 por el autor Vv.aa.. Disfruta leyendo con el sitio web ojpa.es.\nConeixement del medi 2n Primària projectePLANETA AIGUA\nPDF PRIMÀRIA Coneixement del medi - vedrunav.org\nControl i avaluació Coneixement del medi 2 és una obra col·lectiva concebuda, creada i realitzada al Departament de Primària de Santillana Educación, S. L./Edicions Voramar, S. L., ... De dia veiem en el cel la Lluna i les estreles. La Terra tarda un any a fer una volta al Sol.\nESQUEMAS CONEIXEMENT DEL MEDI 2 PRIMARIA Mª Carmen Pérez 2013-02-04. Mª Carmen Pérez · 4 febrero, 2013. 4 0 10.1k 0. Ana Vallés nos envía un gran trabajo en lengua valenciana/catalana. Todos los temas de conocimiento del medio de la editorial SM a modo de resumen o esquemas.\nXml Al Descubierto (Incluye Cd).pdf\nTextos Literaris Catalans Ii.pdf\nMetido En Carretera.pdf


FGC inaugura el primer de tres murals contra l'assetjament masclista en estacions de Barcelona\nPublicat 07/03/2020 17:31CET\nFerrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC) ha inaugurat aquest dissabte el primer de tres murals contra l'assetjament masclista que desplegarà aquest cap de setmana a les seves estacions per alertar contra "el contacte físic innecessari, les mirades inadequades i els comentaris sexistes", ha informat FGC en un comunicat.\nLa il·lustradora Cristina Daura és l'autora del primer dels murals, que es pot veure al vestíbul de l'estació de plaça Catalunya de Barcelona, i en què es llegeix el missatge 'No tolerem mirades incòmodes'.\nAquesta iniciativa forma part de la campanya 'Tolerància 0', i és una mostra del compromís de FGC per "intentar eliminar qualsevol tipus de violència masclista a les estacions i als trens", segons el seu president, Ricard Font.\nEl mural expressa el rebuig a "mirades que puguin tenir connotacions de violència masclista", ha explicat Font, i ha afegit que, segons les enquestes, un gran nombre de dones se senten o segures o molt segures quan viatgen als ferrocarrils.\nCom a part d'aquesta mateixa campanya, FGC ha format el personal que està en contacte amb els usuaris, perquè sàpiguen "reconèixer situacions" de violència masclista i perquè sàpiguen com actuar.\nEntre altres mesures, actualment treballen per millorar la seguretat de les estacions i els carrers que les envolten, perquè els preocupa la seguretat dels usuaris "des que surten de casa fins que arriben a la destinació", ha dit Font.\nICD I L'AUTORA\nLa directora executiva de l'Institut Català de les Dones, Núria Ramón, ha dit que iniciatives d'aquest tipus són "fonamentals", perquè el 60% de les usuàries del transport públic són dones i han de poder gaudir d'espais segurs i inclusius.\n"Aquesta iniciativa ajuda a visibilitzar diferents tipus de violències masclistes que són diferents de les que tenim al cap, com poden ser les mirades o determinats comentaris sexistes, o tocaments", ha dit.\nA més a més, ha subratllat que, segons les dades, un 20% de les dones que han estat víctimes d'agressions o abusos els han patit "en espais de transport públic"; d'aquí la necessitat que els qui es troben en aquests espais sàpiguen com actuar, ha dit.\nLa il·lustradora Cristina Daura, autora del mural, ha dit que la composició posa l'accent en "les mirades que no diuen res però diuen molt". Ha afirmat que ha trigat més de 7 hores a pintar-lo i confia que "faci parlar" les persones que el vegin, sigui quina sigui la interpretació que en facin.\nAquest diumenge pintaran les seves obres els artistes Amaia Arrazola i Ivan Bravo, a les estacions de plaça Espanya i Balaguer, respectivament.\nUN 30% DE DONES A FGC\nEn vigílies del Dia Internacional de la Dona, Font ha destacat que les dones que treballen a FGC són un 111% més que el 2000, cosa que els converteix en una de les empreses ferroviàries del món amb més quantitat de dones.\nActualment les dones representen el 30% de la plantilla, i l'objectiu és arribar al 50% en la propera dècada en un sector que "tradicionalment" ha estat en mans d'homes.\n"Si avui mirem les estacions, els tallers i els mateixos trens de ferrocarrils, veiem que hi ha un 30% de dones", i ha destacat que FGC no només aposta per la igualtat en el plànol administratiu, sinó que també ho fa en els tallers, en la seguretat i amb els maquinistes.


Observatori de la ciutadania: El quadern d'Àngela\nEl quadern d'Àngela és un llibre dolç, tendre, amb sentiment. Una novel·la construida amb detall, amb amor, amb cura. Raquel Ricart (Bétera 1962) escriu com els àngels, com Àngela, la protagonista del llibre, una xiqueta adoptada procedent de la Xina que acaba de fer dotze anys i els seus pares li regalen un quadern. Serà en aquest quadern on la protagonista començarà a anotar les seues reflexions, els seus descobriments quotidians, les seues pors. Però a poc a poc també s’arriscarà a contar-nos històries, a inventar, a imaginar. Àngela és com un àlter ego de Raquel, una enamorada de les paraules, dels diccionaris, de l'oració ben construida. Raquel escriu com els rellotgers, poc a poc, amb detall i amb gust. Llegir-la és tot un plaer i quan acabem el llibre ens sentim amb ganes de més. De segur que ens ho pot donar, només ens cal esperar.\nA ‘El quadern d’Àngela’, Raquel Ricart ens ofereix una tendra visió de la relació entre una mare i una filla, reflexions sobre les arrels, els orígens, la adopció… Amb el llenguatge senzill i poètic que la caracteritza, tan ric en matissos i en vocabulari, els xiquets i els joves gaudiran de la història, però els adults la llegim amb plaer, perquè va directa al cor i a l’ànima.\nNo us la perdeu, si no heu descobert encara aquesta magnífica escriptora (Un mort al sindicat. Tàndem, 1999, Van ploure estrelles. Tàndem, 2001, o el volum Costums i tradicions, dins del projecte editorial de la Fundació Bromera “Llegir en valencià per a conéixer-nos”), ara és el moment. Amb El quadern d’Àngela va guanyar el Vé Premi Vila de Paterna de narrativa infantil ‘Vicenta Ferrer Escrivà’ (2009) i ens dona l'oportunitat d'acostar-nos a la seua prosa neta i encisadora.\nLA PRESENTACIÓ DEL LLIBRE DE RAQUEL RICART,\n“El Quadern d’Àngela”. Tàndem Edicions\nDimecres 3 de novembre a les 19.30h. al Col.legi Major Rector\nPesset. Sala de la muralla.\nPublicado por Enric Senabre en 23:40


Es reobre el conflicte de Tor, la muntanya maleïda del Pirineu - La Valira\nEs reobre el conflicte de Tor, la muntanya maleïda del Pirineu\nEls nebots del veí de Tor Jordi Riba Segalàs, conegut com el Palanca, han presentat un escrit a l’ajuntament d’Alins en el qual veten que el seu oncle (d’avançada edat i amb la salut molt deteriorada) sigui enterrat al nínxol familiar quan mori. L’insòlit escrit reobre el conflicte en aquest novel·lesc poble, que ha viscut tres assassinats.\nSegons publica el Segre, en aquest escrit els nebots del Palanca asseguren que mantindran el veto fins que Riba no reconegui per escrit “tot el mal i el dolor que directament o indirectament ha causat a la família”, expressi “el seu penediment” i firmi un document “en el qual es fes menció expressa que ni ell ni els seus hereus no molestaran mai més els fills i hereus legals de Lluís Riba”, germà del Palanca.\nTor és un llogaret dels Pallars Sobirà situat al terme d’Alins, a la frontera amb Andorra. El 1896 els veïns de les 13 cases van registrar la Societat de Copropietaris, amb la finalitat de gestionar de manera conjunta la muntanya que hi ha a la zona fronterera, usada bàsicament per a pastures. Els estatuts de la Societat fixaven que per tenir dret a la propietat de la muntanya de Tor calia residir permanentment a Tor. Fa molts anys que els 13 signataris van morir i la muntanya ja no es dedicava bàsicament a les pastures: era una zona on hi havia molt contraban, especialment de tabac procedent d’Andorra, aprofitant que aquesta part de la frontera estava poc vigilada. A més, hi havia el projecte de construir unes grans pistes d’esquí que connectessin el territori català amb l’andorrà. El valor de la muntanya, doncs, s’havia multiplicat. I les ambicions, enveges i rancors també.\nDiversos personatges tèrbols de fora de la zona van començar a aparèixer a Tor per intentar treure profit de la muntanya. El 1980 dos llenyataires que feien de guardaespatlles de Jordi Riba Segalàs, un dels dos prohoms locals, eren assassinats. El 1995 va ser l’altre cacic de la muntanya, Josep Montané el que va morir assassinat. Feia només cinc mesos que el jutge l’havia declarat únic propietari de la muntanya de Tor.


Posada en funcionament del primer punt de recàrrega públic de vehicle elèctric a Torres de Segre - TorresEnergia\nInici > Blog > Notícia > Posada en funcionament del primer punt de recàrrega públic de vehicle elèctric a Torres de Segre\nAquest dilluns, s’ha posat en funcionament el primer punt de recàrrega de vehicle elèctric a Torres de Segre.\nLa instal·lació ha estat possible gràcies a l’acord entre l’Ajuntament de Torres de Segre, la distribuïdora elèctrica EMEETDS i la comercialitzadora TORRES ENERGIA, SL. L’acord pretén impulsar la transició energètica i facilitar el desplegament del vehicle elèctric. Per facilitar aquest desplegament, s’ha establert que inicialment la utilització del punt de recàrrega serà gratuït per a tots els usuaris.\nEs tracta del primer punt de recàrrega semi ràpid situat a la via pública a la zona del Baix Segrià. La mesura pretén ajudar a consolidar la implantació del vehicle elèctric i ha aplicar actuacions energèticament sostenibles.\nPer a poder operar en aquest punt de recàrrega, l’únic requisit serà descarregar-se l’aplicació també gratuïta que gestiona el punt. L’aplicació que gestiona la recàrrega és la “start up” Place to Plug, empresa tecnològica puntera al seu sector i amb seu social a Reus.\nEl punt instal·lat permetrà la recàrrega de dos vehicles simultàniament. Es tracta d’un punt semi ràpid, per tal de reduir els temps de recàrrega dels vehicles.\nEstats en temps real sobre punts i estacions de recàrrega\nTroba milers d’estacions de recàrrega\nBusca punts de recàrrega públics i privats\nTroba el nombre de serveis, tipus d’endolls i tipus de recàrrega\nUtilitza filtres avançats per trobar endolls i guardar-los a preferits\nTroba i publica opinions, imatges i direccions concretes\nComença a recarregar escanejant un codi QR\nComparteix el teu endoll fàcilment en el nostre mapa mundial\nDescarrega l'aplicació i QR de punt de recàrrega


Wild Honey. Distress Oxide. Tim Holtz Ranger | L' aura Bella\nWild Honey. Distress Oxide Ink. Tim Holtz Ranger


«Camins de serp» de Josep Maria Garcia i Garcia – Barcelona Photobloggers\n«Camins de serp» de Josep Maria Garcia i Garcia\nL’Espai 30 inaugura el proper dijous 6 de febrer, a les 19h, l’exposició «Camins de serp» de Josep Maria Garcia i Garcia.\n«Camins de serp» es fonamenta en la poesia visual i que prenen com a idea conceptual el llibre poètic d’en Francesc Garriga.\nEn aquesta exposició l’autor pretén fusionar l’expressionisme pictòric amb la fotografia. Josep Maria Garcia i Garcia amb aquest projecte recupera els anys dedicat a la pintura, fusionant la plàstica i la imatge, tenint com a referent l’artista Barcelonès Jordi Díaz Alamà.\nData: Del 6 al 29 de febrer de 2020\nPublicado el 17 de enero de 2020 17 de enero de 2020 Autor Marcelo Aurelio Categorías Exposiciones\n4 comentarios en “«Camins de serp» de Josep Maria Garcia i Garcia”\nCarme Balagué dice:\nel 17 de enero de 2020 a las 2.34 pm\nM’alegro molt Josep Maria, que hagis tirat endavant amb aquest projecte, fusionant els dos àmbits creatius amb que tant gaudeixes, la fotografia y la pintura.\nEstic espectant de veure la teva obra.\nMoltes felicitats per endavant!\nel 17 de enero de 2020 a las 2.48 pm\nMoltes vegades m’has explicat com composaves el teu treball entre els pins i el mar de platges d’Aro. Tinc interès en veure les teves creacions. Fins el dia 6, una abrasada i molta sort en exposició\nGemma Castarlenas dice:\nel 17 de enero de 2020 a las 11.41 pm\nJosep M.felicitats per aquest projecte .No et coneixo gaire pero has fet que m enganxi del entusiasme dels treballs que realitzes .Ens veurem per Espai30. I gaudirem amb les teves obres\nel 18 de enero de 2020 a las 3.08 pm\nMoltes felicitas Josep Maria. Vaig fer un «tastet» de la teva obra aquest estiu i no m’ho perdré per res del món…El dia de la inaguració no podré ser-hi, però quedarem per un altre dia per anar-hi tots junts. Petó\nAnteriorEntrada anterior:Presentación de «El laberinto mágico»


< anterior234567891011següent >\nNova edició dels CETT Seminars on Contemporany Issues in Tourism a la Casa Vicens\nLa Casa Vicens acull el dilluns 22 de novembre, a les 18.00 h., la taula rodona “Emergència climàtica i turisme. Cap al decreixement?”. L’activitat forma part dels CETT Seminars on Contemporary Issues in Tourism. Es tracta d’una proposta del CETT-UB, en el marc del Màster d'Innovació de la Gestió Turística , amb la Casa Vicens com a col·laboradora. A la taula rodona del 22 de novembre, hi pa...\nLa jornada sobre mobilitat acadèmica internacional Go Abroad, el 19 de novembre al CETT-UB\nEl CETT-UB celebrarà el Go Abroad , una jornada sobre mobilitat acadèmica i professional internacional per a alumnes i alumni, el divendres 19 de novembre, de 9.00 a 14.00 h., a les mateixes instal·lacions del centre. Al llarg d’aquell matí, es donaran a conèixer les diferents opcions de mobilitat a les quals es poden acollir els estudiants i els alumni. Hi haurà sessions informatives (mobili...\nLa Jornada d’Emprenedoria de CETT Fundació, el 17 de novembre a l’Hotel Alimara\nmaster patrimoni masters en turisme masters oficials en Hoteleria i Turisme patrimoni master màster turisme cultura museus centres interpretació gestió\nEl Saló Catalunya de l’Hotel Alimara acull, el dimecres 17 de novembre, a les 17.30?h., la Jornada d’Emprenedoria de CETT Fundació . El fundador i CEO d’eMascaró, Toni Mascaró , protagonitzarà la key note de la trobada, amb el títol Transformació i innovació en un món disruptiu. Esteu preparats? L’assistència a la jornada és gratuïta, però cal inscripció prèvia . A més de la key note ...\nAlumnes del CETT-UB porten Barcelona al concurs internacional 2021 STR & CONPEHT\nUn conjunt d’alumnes del Grau de Turisme en l’especialitat de Direcció Hotelera del CETT-UB, Barcelona School of Tourism, Hospitality and Gastronomy participarà a la competició universitària internacional 2021 STR & CONPEHT, que se celebrarà de manera virtual el 17 de novembre. L’equip està format per Neus Mendoza, Dayma Albella, Joaquín Fernández i Neruh González amb la direcció dels pro...\nLa cuina i la gastronomia evolucionen: no et quedis enrere!\ngastronomia sostenibilitat barcelona\nNo et perdis les càpsules d'experiència CETT ! Ets professional de la cuina i gastronomia i vols reimpulsar la teva carrera? Necessites noves competències culinàries des d'una visió tècnica i de gestió? Vols entrar al sector de forma professional amb plenes garanties? Vols especialitzar-te en pastisseria i cuina dolça innovadora amb les darreres competències? Al CETT, t’oferim un ventall ...\nMaría del Pilar Leal (CETT-UB): “L’enoturisme ha d’entendre les demandes dels turistes per proporcionar experiències memorables”\nmasters enoturisme cellers\nAvui, 8 de novembre, és el Dia Internacional de l’Enoturisme. La directora i coordinadora de màsters i postgraus del CETT-UB i doctora en Geografia, Planificació Territorial i Gestió Ambiental per la Universitat de Barcelona, María del Pilar Leal , ha estat docent i investigadora en enoturisme i analitza aquest fenomen en augment. Per què l’enoturisme és un fenomen creixent a...\nExperts debaten al Congrés Llatinoamericà d’Investigació en Hoteleria i Restauració els reptes i oportunitats del sector\nInvestigadors i professionals de referència del sector turístic es reuniran l’11 i 12 de novembre al II Congrés Llatinoamericà d’Investigació en Hoteleria i Restauració , amb l’objectiu d’abordar els reptes i les oportunitats d'aquests àmbits en l’escenari actual i de futur en la cerca d’un sector més competitiu i sostenible . La trobada, que se celebrarà en format virtual, ha estat organitza...\nAlumnes del CETT participen al projecte Erasmus Taste Europe on the go!\nAlumnes del CETT participen, entre el 2 i el 9 de novembre, a l' Erasmus Taste Europe on the go! , un projecte perquè estudiants d’escoles d’hoteleria i de negocis de quatre països europeus millorin les seves competències emprenedores, elaborant el pla de viabilitat d'un negoci de restauració basat en el model street food . Es tracta d’una col·laboració educativa Erasmus , en l’àmbit de la Fo...\nNúria Gené (Comitè Champagne): “Champagne treballa el desenvolupament sostenible reduint la petjada de carboni i eliminant pesticides”\nNúria Gené treballa per al Comitè Champagne (Consell Regulador del Champagne) des de fa 20 anys en les àrees de comunicació i formació. Gené ha visitat el CETT per explicar les característiques i singularitats de la Champagne als alumnes del segon curs del Diploma Superior de Sommelier en l’assignatura de Geografia Vinícola Internacional. Per què és diferent el champagne d’al...


Coselecsa en Medellín. Teléfono y Dirección - Páginas Amarillas\nCr51 9 C-85 OF 601 Medellín, Colombia\nTel: (57) (4) 4485058\nCr82 28 A-07 Int 101\nCr51 9 C-85 OF 601\nCr51 9 C S-85 Of 601\nCel.: (57) 3108306484\nEstas son algunas de las secciones relacionadas con Coselecsa en Medellín


transparència | Terrassa en Comú\nL'equip de govern PSC+CiU conjuntament amb Ciutadans han decidit obviar les evidents i provades irregularitats que hi ha hagut en l'obtenció de suports en el procés d'elecció del futur/a síndic/a de Greuges de Terrassa. Han desestimat l'oferiment que hem expressat des de TeC per explicar, rectificar i assumir conjuntament les responsabilitats que calguin, cadascú des de la posició que ostenta, anul.lar el procés i aprofitar els errors comesos per construir un nou i millor procés d'elecció.\nDes de Terrassa en Comú volem manifestar el nostre posicionament respecte al procés d’elecció del/la Síndic/a de Greuges de Terrassa, un cop tancat el període de recollida de suports de forma digital i presencial, i després de la polèmica que s'ha generat en els últims dies.\nFa uns dies a la nostra ciutat va tenir lloc una jornada de debat i reflexió col.lectiva sobre temes claus relacionats amb la transparència i el bon govern. Aquestes jornades són el tercer any que es duen a terme a Terrassa, però enguany, han estat organitzades des de la Comissió política de Transparència i, per tant, tots els grups polítics amb representació a l'Ajuntament han pogut fer propostes i col.laborar en el disseny d'aquestes.\nEn aquests moments està obert el procés d'elecció i nomenament de la figura del Síndic/a de Greuges de Terrassa. Celebrem que aquest hagi deixat de ser un procés d'elecció opac i que per primera vegada sigui obert i transparent a tota la ciutadania gràcies a les esmenes que Terrassa en Comú presentà al procés de redacció del Reglament que ho regula, establint el següent procediment:\nEl passat Ple de l'Ajuntament de Terrassa, del 25 de febrer, Terrassa en Comú va realitzar una sèrie de preguntes a l'Equip de Govern sobre la Gerència del Parc Audiovisual. La pregunta formulada pel regidor Xavi Martínez va ser “És cert que es farà un canvi de gerent al Parc Audiovisual i que el/la nou/va gerent serà una persona externa? En cas que així sigui: No hi ha cap persona a la plantilla de l’Ajuntament que pugui assumir aquesta tasca? Quin perfil aportarà al càrrec que no ho tinguem a la casa?”.\nUs compartim l’entrevista de Malarrassa a la regidora Marta Muntanyola, presidenta de la Comissió de Transparència.\nUs compartim l’entrevista de Canal Terrassa a la regidora Marta Muntanyola, presidenta de la Comissió de Transparència on fa balanç dels primers mesos de feina.\nHan passat 100 dies d'ençà que Terrassa en Comú va irrompre a l'Ajuntament de Terrassa amb 6 regidores i regidors. En aquest període, tal com així ho estableix el nostre mandat ciutadà, hem fet d'oposició ferma davant la falta d'iniciativa i de lideratge polític del govern actual i hem fet d'oposició constructiva davant aquelles qüestions que considerem fonamentals per fer avançar la nostra ciutat.


Descripción DÍPTICO-FELICITACIÓN DE NAVIDAD DE AGENCIA OLLÉ. RAMÓN OLLÉ. DILIGENCIA IGUALADINA. IGUALADA, BARCELONA (ESPAÑA). 1970.


Islamic Locusts. A Islamic Locust Archives » The Coming Witnesses\nTag Archives: Islamic Locusts. A Islamic Locust


Her popularity grew with the publication of her prose works: Drames rurals () , a collection of short stories, and Sol it ud Lo llibre nou, poetry (1 ). KM Llibre blanc. Barcelona: , in the first edition of the 0bres It continues the style and themes of Drames rurals. Normally reprinted with the original short. Publicado el 23/04/ a × en Día del Libro. Los comentarios están cerrados. CASA ALMOINA | San Roman do Val – N 5 | O Vicedo Lugo Galicia.\nAuthor: Zoloran Yotaur\nSonets de Carlo Boselli . Els problemas de l’antologia grega . El no fixarnos en el calaix es una altra proba de la inactualitat.\nL’enredayre de Ramon Borda . Resposta al mestre Crickboom . Al cel de Jacint Verdaguer .\n‘El enigma Flatey’: yonkis de la literatura en un drama rural islandés\nLes dues flors llibre del segle XIX . Gloria de L’Escardot . Joventut Cartell de Joventut. Prometheu y jo de Pompeu Gener .\nL’aniversari de Vilaregut . Artistas y cantants  Giovanna de Napoli dfames Liceu  [n. Concert del Circul Musica Bohemi . Concert de Vidiella al Teatre Principal . El museu d’arts decorativas . D’unas notas que tinch de Josep Maria Folch i Torres .\nDurals de Bayreuth de Munic I . Pin y Soler . En paraules de Marfany, sovint defensaven un “nacionalisme abrandat i intrensigent”. La mort dels sexes de Nonce Casanova .\nlibro | Casa Rural Almoina\nConciertos clasicos dirigit per Enric Granados . Bruniselda per Carme Karr i Alfonsetti . Senten ,libre generacions que creixen l’enamorament d’una Catalunya nova. Els cabells a la romana, la xalina, un barret amb ales molt amples, monocle, un llibre i una revista.\nConcerts a Barcelona . L’objectiu de la revista en un principi era doble: Art y artistes . Jocs Florals de Barcelona llista de las composicions rebudes .\nL’antich teatre grech  [n. Qui no pot ni deu continuar treballanthi som nosaltres com a entitat, com a Joventut. El director general de Mario y Santoval . Joventut [Barcelona], 48, Generp. L’any el moviment rurrals polaritza i guanyen els partidaris de la riquesa formal. Poemas del Mar de Apeles Mestres . La Walkyria i Siegfried II .\nS’ha perdut llibrd noy per G. Als nostres de Xavier Zengotita Bayona, . Menyspreen les masses lerrouxistes. Notes i Clams de B. Actuacions de la companyia imperial de Tokio .\nLa tessis en el Parsifal de Rutals  [n. Nocturna de Xavier Viur . El Modernisme s’acaba quan es dissol amb el catalanisme: Unitat de la literatura catalana en temps de trobadors  Notes i Clams de B.


Gertrudis: la fusió musical vola alt a la Sala Apolo | Barcelona Cultura\nGertrudis: la fusió musical vola alt a la Sala Apolo\nUna de les bandes catalanes que més han apostat per la fusió viu un moment especialment dolç des que van tornar als escenaris amb el seu nou disc, Ara volo alt. I ens demostren què té d'especial aquest treball en un concert, el divendres, 22 de desembre, a la Sala Apolo.\nLa presentació del nou treball de Gertrudis, que forma part de la programació del Festival del Mil·lenni, coincideix amb un moment especialment intens en la vida del grup, que ha editat el disc després de cinc anys de silenci i que ja ha protagonitzat una cinquantena de concerts per tot Catalunya.\nAmb una col·lecció de cançons que segueixen apostant per la fusió i el mestissatge, entre els quals Tan lluny de tu, on col·labora Mari, de Chambao, cantant en català, la banda demostra en aquest disc una maduresa excepcional sense perdre, però, la frescor dels seus primers temes.\nLa banda es va fer famosa per popularitzar la rumba catalana entre els espectadors més joves que, en els seves mans, l'han poguda escoltar hibridada amb melodies pop, amb ritmes llatinoamericans com la cúmbia o amb sons procedents del l'est.\nAra, lliuren el seu treball més rodó i madur en la interpretació del qual en viu i en directe a la Sala Apolo hi haurà, pel que diuen, algunes sorpreses en forma de músics amics de la banda que potser faran la seva aparició sobre l'escenari del carrer de Nou de la Rambla.\nSi voleu saber més sobre la presentació de l'últim disc dels Gertrudis, consulteu el web de la Sala Apolo o bé el del Festival del Mil·lenni.


El Ajuntament intensificará la colaboración con el Govern para impulsar políticas activas de empleo - Diario de Calvià\nEl Ajuntament intensificará la colaboración con el Govern para impulsar políticas activas de empleo\nEl alcalde de Calvià, Alfonso Rodríguez Badal, se ha reunido con el conseller de Treball, Comerç i Indústria, Iago Negueruela, en un primer encuentro en el que se ha puesto de manifiesto la voluntad de las dos instituciones de colaborar en materias relativas al Empleo.\nEl alcalde ha expresado la necesidad del Ajuntament de poner en marcha desde el IFOC actuaciones en colaboración con el Govern, ya que el municipio viene de una situación prácticamente de mínimos en temas de políticas activas de empleo, justo en unos momentos en que más se necesitaban este tipo de políticas. En este sentido ha destacado la buena sintonía entre ambas instituciones y la voluntad de trabajar conjuntamente, tanto en el ámbito del empleo como de la formación, tanto en jóvenes como en mayores, con el impulso de la Conselleria.\nAlfonso Rodríguez ha reiterado su preocupación por uno de los asuntos que afecta especialmente a Calvià como municipio turístico, y es el de la salud laboral y la necesidad de que el Estado reconozca como enfermedad laboral las dolencias que las camareras de piso sufren tras muchos años de profesión. En este sentido, ha constatado una total receptividad por parte de la Conselleria.\nPor último, ha agradecido al Conseller la puesta en marcha de programas de control para vigilar la calidad del empleo de los trabajadores en Baleares, y, especialmente, en el municipio de Calvià.\nA la reunión también han asistido la teniente de alcalde de Economía, Empleo e\nInnovación del Ajuntament de Calvià, Mª Carmen Iglesias, el director general d’Ocupació i Economia, Llorenç Pou, y la directora general de Treball, Economia Social i Salut Laboral, Isabel Castro.\nempleo, políticas de empleo


T’agrada la biblioteca? Què hi trobes a faltar? Què milloraries? Valoració del serveis de les biblioteques de Girona - Ajuntament de Banyoles\nT’agrada la biblioteca? Què hi trobes a faltar? Què milloraries? Valoració del serveis de les biblioteques de Girona\nT’agrada la biblioteca? Què hi trobes a faltar? Què milloraries? Valoració del serveis de les biblioteques de Girona Des del 27 de maig al 27 de juny, a les biblioteques es facilitarà una enquesta senzilla i curta per a majors de 16 anys. https://banyoles.cat/ajuntament/ajuntament/informacio-municipal/noticies/t2019agrada-la-biblioteca-que-hi-trobes-a-faltar-que-milloraries-valoracio-del-serveis-de-les-biblioteques-de-girona https://banyoles.cat/ajuntament/ajuntament/informacio-municipal/noticies/t2019agrada-la-biblioteca-que-hi-trobes-a-faltar-que-milloraries-valoracio-del-serveis-de-les-biblioteques-de-girona/@@download/image/FOTO VALORACIÓ SERVEIS BIBLIOTEQUES BANYOLES.jpg\nDes del 27 de maig al 27 de juny, a les biblioteques es facilitarà una enquesta senzilla i curta per a majors de 16 anys.\nLes biblioteques de la demarcació de Girona, i amb el suport de la Diputació de Girona, estan fent un estudi de satisfacció dels usuaris i de les usuàries. Aquest estudi té l’objectiu conèixer l’ús que se’n fa de les biblioteques públiques i l’opinió de la ciutadania sobre el servei, el personal i els recursos de les biblioteques públiques de Girona .\nPer això, des del 27 de maig al 27 de juny, a les biblioteques es facilitarà una enquesta senzilla i curta per a majors de 16 anys.\nAquesta valoració servirà, d’una banda, per fer una anàlisi del serveis de les biblioteques de la província de Girona i , d’altra banda, per conèixer la valoració de la Biblioteca Comarcal del Pla de l’Estany.\nRecordeu que teniu temps fins al 27 de juny esteu a temps per venir a la Biblioteca i omplir-la\nLa vostra opinió ens interessa per poder millor cada dia més.


Comença la campanya electoral del referèndum sobre el nou Estatut català - Viquinotícies\nAquesta mitjanit ha començat la campanya electoral del referèndum sobre l'Estatut d'Autonomia de Catalunya, la consulta del qual tindrà lloc el diumenge 18 de juny, en què més de cinc milions de ciutadans catalans tindran dret a vot en aquest referèndum. En el referèndum de l'Estatut actual que va cel·lebrar-se en 1978, hi tingueren dret a vot prop de quatre milions i mig de ciutadans, dels quals hi participaren finalment el 59'7%.\nAmb diferents mítins i la primera enganxada de cartells, els partits es mostraran dividits exposant els motius d'una opció o altra del referèndum. En aquest sentit, els dos principals partits polítics, PSC i CiU, demanen el sí, ERC demana el no, ICV ho farà pel vot afirmatiu, i el PP pel negatiu.\nEl president del Partit dels Socialistes de Catalunya, Pasqual Maragall, donarà tret de sortida de la campanya a Manresa, acompanyat pel Primer Secretari, es, i l'alcalde de Manresa, Josep Camprubí. El lema que farà servir el PSC per a convèncer els ciutadans és "Sí, guanya Catalunya. No, guanya el PP". Anteriorment el PSC havia presentat un lema un poc diferent que deia "El PP utilitzarà el teu No contra Catalunya", i que va ser motiu d'una forta polèmica política.\nPer altra banda, els parlaments d'Artur Mas, Secretari General de Convergència Democràtica de Catalunya (CDC), i de Josep Antoni Duran Lleida, President d'Unió Democràtica de Catalunya (UDC), seran la primera activitat en campanya de la federació d'aquestos dos partits, Convergència i Unió (CiU), al pavelló de L'Illa Diagonal de Barcelona. El lema escollit per aquesta formació nacionalista conservadora és: "1979 o futur? Sí a l'Estatut, sí a Catalunya".\nEls nacionalistes republicans d'ERC, en canvi, han preferit escollir un escenari simbolista per a iniciar la seua campanya. Josep-Lluís Carod-Rovira, president d'ERC, i Joan Puigcercós, secretari general, demanaran el rebuig al nou Estatut amb el lema "Ara toca no. Catalunya mereix més". Ho faran a Miravet, lloc en què hi haguè lloc la primera cimera de líders polítics catalans per a tractar sobre el nou Estatut.\nEl segon soci del Govern català, els ecosocialistes d'ICV-EUiA fa un acte a l'Hivernacle del parc de la Ciutadella de Barcelona, amb parlaments de Joan Saura i Jordi Miralles, convençuts amb el seu lema de campanya què afirma "D'esquerres, catalanista i ecologista. Sí a l'Estatut". Malgrat ser socis de govern actualment amb el PSC, ja han rebutjat públicament fer cap acte conjunt amb els altres dos partits que demanen el sí.\nEl Partit Popular també demanarà el rebuig al nou Estatut al Port Vell de Barcelona, amb el lema "Pensa en Catalunya. Digues no", amb la presència de Josep Piqué.\n2 de juny del 2006: Comença la campanya electoral del referèndum sobre el nou Estatut català\n18 de juny del 2006: S'aprova en el referèndum la proposta d'estatut d'autonomia per a Catalunya\n22 de març del 2007: 'Crisi d'estat', segons Benach si el Constitucional retalla l'estatut\n(català) Telenotícies Arrenca la campanya pel referèndum sobre l'Estatut — Catalunya Informació. 02/06/2006.\n(català) Europa Press Més de 5,3 milions de catalans estan cridats a votar en un referèndum amb els partits dividits — Vilaweb. 02/06/2006.\nObtingut de «https://ca.wikinews.org/w/index.php?title=Comença_la_campanya_electoral_del_referèndum_sobre_el_nou_Estatut_català&oldid=151424»\nDarrera modificació: 21 jul 2018 a les 05:40


Reformes - TMartorell\nEl bany és una de les zones on passem més temps, per això hem de cuidar molt la funcionalitat i l’estètica, per a poder aconseguir un ambient acollidor, relaxant i afí a la persona que l’ha d’utilitzar.\nT’ajudem a assolir aquest objectiu oferint-te assessorament estètic i tècnic, per a trobar la combinació que s’adapti a tu.\nLa cuina és un espai de reunió amb la familia i els amics, on podeu compartir moments plegats. Per gaudir al màxim, també s’ha de tenir en compte la funcionalitat. Per això, nosaltres t’ajudem a combinar funcionalitat i disseny, perquè la cuina esdevingui una zona pràctica sense deixar de ser confortable.\nJardi i exterior\nConverteix el teu jardí o terrassa en un espai on poder gaudir amb la família i els amics. Podràs crear una zona on relaxar-te i desconnectar. Només cal que ens diguis l’espai que tens per a ajudar-te a dissenyar la distribució i a escollir els materials adequats per a aconseguir el confort, la funcionalitat i l’estètica que estàs buscant.\nSi estàs pensant en realitzar una obra nova o una reforma integral, nosaltres et subministrarem els materials necessaris per a poder-la completar. Des de materials estructurals (forjats, obra vista, dintells...); tabiqueria (plaques de guix laminat, super-maons, estructures de portes...); aïllaments (tèrmic, acústic,...); impermeabilitzants (per a cobertes, soterranis...); canalitzacions i desguassos (de PVC, per a teulades, per a paviments...); acabats interiors (rajoles, pintura, sanitari...). Entre molts d’altres. Porta’ns la memòria del projecte i et farem el pressupost.


Parcs naturals el 2020: menys visitants en el conjunt però més al Pirineu - Diari de la neu\nCadí-Moixeró i Alt Pirineu, entre els que guanyen visitants\nMés muntanyaACN 27.03.202107.45 h\nParcs naturals el 2020: menys visitants en el conjunt però més al Pirineu Autor/a: Particular\nEls parcs naturals de Catalunya reben una quarta part menys de visitants el 2020 per les limitacions de la covid-19. Alguns espais han estat més visitats tot i la pandèmia, com el de l'Alt Pirineu, el Cadí-Moixeró o el Cap de Creus.\n30.07.2020. 'Territori Natura', la campanya que vol projectar el Pirineu com a destinació turística