El Petit comerç a Internet\n(1)EL PETIT COMERÇ A INTERNET Maria Mateu Pérez Grau de Comunicació Universitat Oberta de Catalunya Directora de projecte: Isabel Solanas Juny de 2017.\n(2) RESUM El comerç electrònic ha experimentat una notable evolució en els darrers anys, passant de ser un simple catàleg de productes o serveis construït a partir d'una pàgina estàtica, a convertir-se en un mitjà eficaç per a realitzar negocis. Com a principals atractius del comerç en línia podem destacar la comoditat, l'agilitat, la seguretat i facilitat de pagament, evitar desplaçaments, restricció d'horaris, files i aglomeracions però sobretot el fet de poder adquirir productes de qualsevol lloc del món sense sortir de casa. Tot plegat, suposa una optimització del temps molt important, sobretot amb el ritme de vida actuals. L'eComerç ha pogut evolucionar gràcies a les possibilitats que ofereix internet, però també, sobretot, en un món cada cop més globalitzat i competitiu, on la rapidesa per concretar negocis ha modificat la forma de vendre i comprar productes o serveis en línia. En el present treball he volgut realitzar un estudi sobre el comerç electrònic i com aquest ha evolucionat al llarg dels anys, basant-me principalment en el petit comerç, o dit d'una altra manera, amb els petits emprenedors que han apostat per internet per establir el seu negoci. També, com les grans empreses s'han fet seva la xarxa i com això afecta el comerç en línia en relació a la comunicació, el màrqueting i a la distribució.. PARAULES CLAU. Comunicació corporativa, comunicació, màrqueting, màrqueting digital, posicionament, visibilitat, estratègies comercials, distribució, emprenedoria, PIME, petita i mitjana empresa, comerç electrònic, mercat electrònic, proximitat.. ABSTRACT. eCommmerce has undergone a remarkable evolution in recent years, from a simple catalog of products and services built from a static page, to become an effective way to do business. As main attractiveness of electronic commerce can highlight comfort, agility, safety and ease of payment, it avoids travel, restrictions on schedules, lines and crowds but especially being able to buy from anywhere in the world without leaving home. All this is a very important time optimization, especially with the pace of nowadays' life. Online commerce could evolve thanks to the possibilities offered by Internet, but especially in an increasingly globalized and competitive world, where speed to realize business has changed the way to sell and buy products or services online. In this report I wanted to do a study on electronic commerce and how it has evolved over the years, mainly based in small businesses, or put another way, with small entrepreneurs who have chosen internet to establish his or her business. Also, how big companies take the net and how it affects the online trade in relation to communication, marketing and distribution.. KEY WORDS. Corporate communication, communication, marketing, digital marketing, positioning, visibility, marketing strategies, distribution, entrepreneurship, SMEs, small and medium enterprises, ecommerce, electronic market, proximity.. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 2.\n(3) “El e-commerce serà un gran sector, en el que triomfaran moltes empreses al mateix temps, amb estratègies diferents.”* Jeff Bezos – (Amazon.com). * Aclariment: He escollit aquesta frase del fundador d'Amazon, per obrir aquesta dissertació, perquè comparteixo la idea que transmet, el comerç electrònic ha de ser un lloc on tothom tingui la seva oportunitat de negoci. Amb tot, i el motiu d'aquest peu de nota, és que Jeff Bezos, tenint en compte la seva estratègia d'expansió, competència i política de preus amb Amazon, personalment opino que no és coherent amb aquesta idea. Amb tot, l'he volgut mantenir perquè crec que s'escau com a idea d'aquest TFG..\n(4) ÍNDEX 1. INTRODUCCIÓ ........................................................................................................ 06 1.1 Objectius ................................................................................................................. 08 1.2 Metodologia de treball ............................................................................................ 09 2. CONTEXTUALITZACIÓ I MARC TEÒRIC ............................................................... 2.1 Definició de comerç digital ..................................................................................... 2.2 Situació del mercat electrònic ................................................................................ 2.3 Ser emprenedor a internet ...................................................................................... 11 13 19 21. 3. ESTRATÈGIES DE VISIBILITAT: CONCEPTES ...................................................... 3.1 Màrqueting digital 3.1.1. Qué és el màrqueting digital? .................................................................. 3.1.2. Eines i conceptes ..................................................................................... 3.2 SEO i SEM .............................................................................................................. 3.3 Certificat de seguretat ............................................................................................. 3.4 Web responsive ....................................................................................................... 25. 4. ELS GRANS ACTORS DE LA XARXA ..................................................................... 4.1 Google: determinació del màrqueting i la visibilitat ................................................. 4.2 Amazon: determinació de la distribució del mercat ................................................ 4.3 Facebook: determinació la comunicació a internet .................................................. 42 43 45 49. 5. CASOS D’ESTUDI .................................................................................................... 5.1 Casos de petits emprenedors ................................................................................. 5.1.1 Cosmeticclub.es ............................................................................. 5.1.2 U.S. Gold Refinery ....................................................................... 5.2 Hàbits de compra a internet dels consumidors: resultats enquesta ........................ 53 53 53 56 59. 6. CONCLUSIONS ...................................................................................................... 6.1. Perspectives de futur del comerç digital ............................................................... 6.2. Perspectives de futur del màrqueting i la comunicació en línia ............................ 6.3. Viabilitat dels petits emprenedors a la xarxa .......................................................... 66 66 68 69. 27 29 33 38 40. 7. BIBLIOGRAFIA ......................................................................................................... 71. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 4.\n(5) 1. INTRODUCCIÓ.\n(6) 1. Introducció Actualment és habitual comprar per internet. Les noves tecnologies s’han incorporat a les nostres vides d’una manera ràpida, essent ja pràcticament la primera opció quan necessitem adquirir un producte o informar-nos sobre característiques i preus. Un món globalitzat com l’actual, permet adquirir fàcilment productes de qualsevol punt del món sense sortir de casa, de manera fàcil i àgil. Per tant, igual que es pot comprar, es pot vendre a través de la xarxa. El comerç digital a Espanya va superar els 5.400 milions d’euros només en el primer trimestre del 2016, un 21,5% més que l’any anterior, segons dades de la Comisión Nacional de los Mercados y de la Competencia0. Normalment Google1 és el cercador de capçalera de la gran majoria d’usuaris d’internet a tot el món. És a partir d’allà, que l’usuari aconsegueix la informació del producte que necessita i compara les millors ofertes. En els inicis de la popularització d'internet i una mica més tard del comerç electrònic (finals dels 90 i inicis dels 2.000) ens dirigíem a les pàgines web de cada venedor però actualment és tendència i cada cop més, fer-ho a través de comparadors o de grans venedors com Amazon. Malgrat això, per a molts, internet és quelcom abstracte. En general, no situem que moltes d'aquestes botigues virtuals són gestionades per persones que han decidit emprendre amb un petit negoci per realitzar-se com a professionals, com tradicionalment es podia fer amb les botigues físiques. Per tant, d’entre tot el ventall del comerç electrònic que trobem cal també distingir: petit comerç “de proximitat” i grans superfícies o gegants de les vendes en el comerç en línia. Per implementar un negoci en línia hi ha a disposició de l'empresari moltes opcions, diferents sistemes i plataformes de venda. Però, realment cal plantejar diverses qüestions, com ara: què hem de fer per disposar d’un comerç electrònic? Quina inversió necessitem? És senzill fer rendible un negoci a la xarxa? Quines estratègies de màrqueting cal que seguim per fer visible el nostre negoci? Què ens pot aportar respecte a un comerç tradicional?, etc. Aquestes idees rondaven pel meu cap, i he decidit posar-les en ordre en el present TFG, valorant les diferents possibilitats de com enfocar el tema i com centrar-lo en preguntes i objectius concrets per poder desenvolupar una dissertació coherent i pràctica. Finalment, per afinitat a les meves tasques professionals, i també per experiència personal com emprenedora, he decidit fer un estudi sobre el petit comerç a internet. El comerç electrònic és un tema que m’interessa com a professional del màrqueting i la comunicació corporativa, especialitzada en el sector digital. Els principals serveis que ofereixo com a professional estan enfocats a ajudar a emprenedors a fer rendible el seu negoci a internet. El punt de partida per aquesta dissertació és: conèixer tots els entrellats del màrqueting i la comunicació digital i, en particular, esbrinar de quina manera ens ajuden a donar visibilitat a un negoci i fer-lo rendible.. 0. http://ecommerce-news.es/actualidad/ecommerce-espana-pasado-presente-futuro-prometedor-52543.html. Dades aproximades: 750 milions de persones utilitzen Google Chrome. A Google es realitzen al voltant de 3 bilions de cerques per dia, el que signifiquen 90 bilions al mes i 1,1 trilions a l’any. 1. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 6.\n(7) Com a hipòtesi de partida em plantejaré reflexions d’aquesta índole: Un bon pla de comunicació i màrqueting és la via que hem de seguir per fer rendible un negoci? Tradicionalment es considera que els emprenedors digitals estan condicionats per les directrius que marquen els grans actors de la xarxa com Google, Facebook o Amazon? Com també, les grans empreses han fet reduir el petit comerç en el comerç físic, s'està vivint la mateixa situació a internet? Aprofundir sobre comerç electrònic em pot ser útil per entendre una situació que cada cop es dóna més: petits emprenedors que aposten per internet com a via per emprendre el seu negoci. Un estudi sobre aquest tema ens ajudarà a entendre i saber com afrontar el futur d’aquestes empreses des del punt de vista com a professional de la comunicació, Social Media i Màrqueting digital. I com millorar totes les accions que estic realitzant actualment amb els meus clients. Com a referents teòrics em basaré amb les teories i pràctiques que prediquen els entesos en comunicació i especialment en publicitat a les xarxes socials, com per exemple, en Javier Barros, especialista en mail màrqueting o Mai López, especialista en Facebook Ads. I amb teòrics més clàssics de la comunicació i comerç en línia com Eduard Cristóbal Fransi, amb els seus estudis sobre el comerç electrònic, com: “Comerç electrònic. Anàlisi de la situació, perspectives de futur i impacte” o Manuel Castells, per la seva perspectiva més social i del comportament dels consumidors.. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 7.\n(8) 1.1 Objectius Objectiu principal - Conèixer l’estat actual del comerç digital al nostre país: principals agents, factors i eines que defineixen la seva dinàmica. Objectius específics - Conèixer les claus de l’èxit de grans companyies influents en els diferents aspectes del comerç a internet com Amazon, Facebook i Google. - Conèixer els reptes generals que ha d’afrontar l’empresari emprenedor que es planteja posar en marxa un negoci en línia, en qualsevol sector. - Conèixer l'ús que fa el consumidor del comerç electrònic i la compra en línia.. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 8.\n(9) 1.2 Metodologia de treball La metodologia de treball es basarà en la cerca d’informació sobre el tema des de la perspectiva teòrica per una banda. Per l’altra, l’opinió d'alguns emprenedors sobre la seva experiència en el comerç electrònic. Finalment, aquesta recerca ens ha de permetre poder extreure conclusions i aplicacions pràctiques, en relació a: - Conèixer la situació del mercat digital, com a marc teòric. - Entendre com funcionen les eines de màrqueting i comunicació que ofereix internet. Com a referència comptarem amb fonts professionals especialitzades com rebeldesmarketingonline. com o 40defiebre.com, que ens poden aportar articles o reflexions sobre quines estratègies cal seguir perquè un negoci en línia sigui un èxit i casos d’estudi d’emprenedors que han creat el seu comerç a la xarxa, i la seva evolució. - Conceptes i pràctiques establertes que estan en procés de canvi constant com: tenir una web responsive, Facebook Ads, Google Adwords, Certificat de seguretat, posicionament, penalitzacions, retargeting, màrqueting digital i un llarg etcètera. El que saps avui no et serveix per demà. Evolucionen de manera constant i a més són de recent aparició i encara no estan prou integrats en l’ideari dels emprenedors ni dels usuaris. - Analitzar Amazon com a plataforma de vendes. També sobre la publicitat en línia: Google Adwords i Facebook Ads. Com a mitjà per arribar a trobar resposta a algunes de les preguntes esmentades anteriorment que donen forma a aquesta dissertació. - Analitzar els hàbits de consum dels usuaris a través de la realizació d'una enquesta. - Conèixer l’experiència personal d’emprenedors que gestionen el seu negoci en línia, a través d’algunes entrevistes.. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 9.\n(10) 2. CONTEXTUALITZACIÓ I MARC TEÒRIC.\n(11) 2. Contextualització i marc teòric L’origen de vendre productes per internet es remunta a la venda per catàleg (catàleg amb fotos il·lustratives dels productes a vendre), el més antic que es coneix és de l'any 1872 als Estats Units realitzat per l'empresa Montgomery Ward. La venda per catàleg va permetre a les empreses captar nous segments de mercat. A més, un altre dels avantatges que van afavorir aquest tipus de venda era que els potencials compradors podien escollir els productes en la tranquil·litat de les seves llars. Prenent major impuls amb l’aparició de la targeta de crèdit, on, a la vegada, s’establia una relació de major anonimat entre el client i el venedor2. A principis dels anys 1970, van aparèixer les primeres relacions comercials que utilitzaven un ordinador per transmetre dades, com ara ordres de compra i factures. Aquest tipus d’intercanvi d’informació va portar millores dels processos de fabricació en l’àmbit privat, entre empreses d’un mateix sector2. En el 1980, amb l’ajuda de la televisió, va sorgir una nova forma de venda per catàleg: venda directa. Els productes eren anunciats per aquest canal podent mostrar el seu funcionament i les seves característiques d’una manera més pràctica i vistosa, respecte a les fotografies en paper del catàleg. Aquest tipus de relacions comercials es concretaven mitjançant un telèfon i pagaments amb targeta de crèdit2. En el 1995, els països integrants del G7/G8 van crear la iniciativa “Un Mercat Global per a PIMES”, amb el propòsit d’accelerar l’ús del comerç electrònic entre les empreses de tot el món2. Una evolució constant que ens ha portat fins a l'actualitat, on el comerç electrònic és molt atraient pels emprenedors. Les xifres del comerç electrònic estan en augment constant. Segons dades recents de l’Agència de les Nacions Unides per al Comerç i el Desenvolupament (Unctad), el mercat del comerç electrònic mou 23,4 bilions d’euros al món, un negoci que encapçalen els EUA, el Japó i la Xina i en què Espanya ocupa el novè lloc3. Per sectors, el que més comprem els espanyols a través d’internet són tiquets d’agències de viatges i reserves d’avió i d’hotel (35% del total de vendes el 2014) i roba (4,6%)4. Tenir una e-commerce o botiga en línia t’ofereix la possibilitat mantenir un negoci obert cada dia de l’any, durant les 24 hores del dia. És una excel·lent oportunitat per les petites i mitjanes empreses per accedir a mercats que fins fa poc eren de difícil accés. Disposar d’un aparador virtual permet obrir nous mercats, globalitzar - arribant a qualsevol punt del món - i incrementar el nombre de clients potencials de forma ràpida i econòmica. Tot i aquestes interessants possibilitats que aporta establir un negoci a internet, també acaben apareixen les grans diferències entre els petits emprenedors i les grans cadenes o plataformes de venda. Amazon, per exemple, va arribar als 2.371 milions de dòlars en el 2016, una xifra que multiplica amb escreix els 22 milions d’euros de tot el sector en línia a Espanya durant el mateix període5. Tenint en compte que Espanya ha anat històricament endarrerida en la penetració d’internet, també entre les empreses.. https://sites.google.com/site/webcelectronico/evolucion-del-comercio-electronico/historia-y-origen https://es.wikipedia.org/wiki/Comercio_electr%C3%B3nico 3 http://www.elperiodico.cat/ca/noticias/economia/comerc-electronic-mou-mon-bilions-dolars-5987601 4 http://emprenem.ara.cat/comerc-online-cosa-grans_0_1489051116.html 5 http://www.interempresas.net/Ferreteria/Articulos/167624-La-venta-online-en-Espana-tiene-un-gran-potencial-de-crecimiento.html 6 http://www.idescat.cat/economia/inec?tc=3&id=6202 2. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 11.\n(12) L’última enquesta sobre l’ús d’internet i noves tecnologies de l’Institut d’Estadística de Catalunya (Idescat)6 posa de manifest que només un 3,8% de totes les empreses catalanes de menys de 10 treballadors han venut a través d’internet l’any passat, i en el cas de les que tenen més de 10 treballadors aquest percentatge arriba al 20,3%. Tot i això, només un 4% de totes les companyies de més de 10 treballadors han aconseguit que més de la meitat de les vendes fossin a través d’aquest canal. Tal com explica el professor Franc Carreras, professor de màrqueting i expert en comerç electrònic d’Esade, «el petit comerç només té dues alternatives per evitar que gegants com Amazon es mengin tot el pastís: o aprofitar-se de la mateixa plataforma nord-americana com a canal per vendre els seus productes, com ja estan fent alguns, i competir en preu, o bé diferenciar-se oferint un producte molt exclusiu i optar per les plataformes pròpies o sectorials, els anomenats marketplaces»7. Carreras, també destaca que els petits botiguers, cada vegada, ho tenen més complicat per competir amb les grans cadenes a través d’internet: «Si hi ha tres botigues del mateix sector que volen obrir al mateix carrer d’una ciutat, una optarà per buscar-se un altre carrer. Internet, en canvi, és un sol carrer, per això només hi ha espai per a dos» 7.. 7. http://beteve.cat/entrevista-completa-a-franc-carreras-professor-del-departament-de-marqueting-desade/. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 12.\n(13) 2.1 Definició de comerç digital Què és una e-commerce o comerç electrònic? La paraula "comerç", procedeix del llatí commercium, pot referir-se a la transacció que implica la compra i/o venda d’un producte. A més al·ludeix al local o espai on es du a terme una activitat comercial. La idea de comerç electrònic, per la seva banda, es vincula al desenvolupament d’operacions comercials a través d’Internet. També conegut com a electronic commerce o comerç electrònic, aquesta modalitat comercial aprofita les eines tecnològiques per a la concreció de les transaccions. L’e-commerce o comerç electrònic consisteix en la distribució, venda, compra, màrqueting i subministrament d’informació de productes o serveis a través d’Internet, permetent l'accés als productes i serveis durant les 24 hores del dia. La incorporació d’aquest nou mètode de vendes permet que els clients accedeixin de manera simple i des de qualsevol part del món als productes i serveis que una empresa ofereix. Els clients que compren a Internet s’anomenen habitualment ciberconsumidors. Es important destacar que el comerç electrònic no es limita a les vendes en línia, sinó que també abasta: - La preparació de pressupostos en línia. - Les consultes dels usuaris. - El subministrament de catàlegs electrònics. - Els plans d’accés als punts de venda. - La gestió en temps real de la disponibilitat dels productes (existències). - Els pagaments en línia. - El rastreig dels lliuraments. - Els serveis postvenda. Essent, el comerç electrònic, un concepte més ampli del que a priori pot semblar i complexe de gestionar. Serveis que ofereix una botiga digital Pel que fa a serveis i productes (arxius MP3, programes de programari, llibres electrònics, etc.), el comerç electrònic permet rebre les compres en un temps breu, o fins i tot immediatament. Totes les botigues en línia disposen (o es recomana que disposin) pel seu bon funcionament de: - Un catàleg electrònic en línia que informa si el producte està en existència o la quantitat de dies fins al lliurament. - Un motor de cerca que permet localitzar un producte fàcilment mitjançant criteris de cerca (marca, marge de preus, paraula clau, etc.). - Un sistema de contenidor virtual: és la part central del comerç electrònic. El contenidor virtual permet rastrejar el trajecte de les compres del client i modificar les quantitats de cada referència.. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 13.\n(14) - El pagament en línia segur que sovint està garantit per un tercer de confiança (un banc) a través d’una transacció segura. - Un sistema de rastreig de comandes que permet rastrejar el procés de la comanda i de vegades proporciona informació sobre la recollida del paquet per part de l’expedidor - Un sistema administratiu que permet als comerciants en línia organitzar les seves ofertes, modificar els preus, afegir o eliminar referències de productes i també gestionar i manejar les comandes dels clients. Avantatges i incoveninents del eComerç Si pensem en les característiques del comerç electrònic -i d'acord amb les aportacions de diversos autors- podem establir uns avantatges i uns inconvenients en la comparació de la compra in situ i la compra via internet: Avantatges de les botigues en línia: - Reducció de costos i preu final. - Deslocalització del punt de venda i funcionament 24 h del dia. - Major control del procés de venda. - Augment de la gamma de productes i reducció de l’estoc. - Interacció i feedback dels clients. Nou canal de comunicació. - Accés a un mercat global. - Personalització de l’oferta. Inconvenients de les botigues en línia: - Privacitat i seguretat. - Intangibilitat. El consumidor no pot veure ni provar el producte abans de comprar-lo. - Desconfiança a empreses desconegudes. El disseny web, continguts de qualitat i els certificats SSL són alguns dels factors per augmentar la confiança de l’usuari. - Servei post-venda complex. - Esperar uns dies fins que arribi el paquet. Mínim 24-48 hores.. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 14.\n(15) Tipus de eComerç i models de negocis. Existeixen diferent tipus de botigues digitals que podem classificar de la següent manera: • Tipus de comerç electrònic segons objecte Trobem tres tipologies, distingint entre productes, serveis o continguts. - Productes: Dins de la venda de productes hi ha tres tipologies diferents, que determinen el model de negoci. 1. Etailer: Tipus de eComerç en què només es ven en línia i compagina l’estoc de productes propi o amb el sistema Dropshipping, sense acumulació d’estocs. 2. Click & Mortar. Tipus de comerç electrònic en què es ven offline i online. Empreses o negocis que existeixen de manera física i obren una nova línia de negoci enfocada a internet. Tots els seus productes són publicats en una web que fa la funció de botiga en línia. Un dels punts forts d’aquest tipus és la possibilitat de recollir i pagar a botiga. 3. Etailer & Espai. Tipus d’eComerç en el qual es ven online amb personalització. És a dir, el producte s’ha d’instal·lar en un espai físic o bé requereix una posada en marxa. És una evolució del primer per la necessitat d’un servei addicional després de la venda. - Serveis: Dins de la venda de serveis es troba la possibilitat d’adquirir un servei sense tenir un producte tangible. És un tipus d’eComerç que ofereix solucions basades en la informàtica en núvol. Aquesta modalitat es coneix com a SaaS (Software as a Service) amb accés privat mitjançant un usuari i contrasenya. - Continguts: Es refereix a les plataformes en les quals és possible trobar contingut interessant. Els eComerç cada dia es basen més en el màrqueting de continguts. També poden ser productes intangibles, com música, cursos, etc. La transacció pot o no ser econòmica. • Tipus de comerços electrònics segons plataforma En aquest cas tenim dues tipologies: el Social ecommerce i el Mobile ecommerce. - Social ecommerce: Es refereix al comerç electrònic basat en una plataforma de xarxes socials com Facebook (Fcommerce), Twitter (Tcommerce), YouTube, entre d’altres. També venen productes, serveis i/o continguts, però l’objecte passa a segon terme, perquè l’estratègia està basada en el bon ús de les plataformes.. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 15.\n(16) - Mobile ecommerce: Es refereix a les transaccions comercials que tenen lloc a través de dispositius mòbils (smartphones i tablets), a través d’aplicacions. El Mobile ecommerce respon a un canvi en el comportament del consumidor, connectat en tot moment. En els darrers anys l’increment d’entrades a través d’aquests dispositius ha augmentat considerablement. • Tipus de comerç electrònic segons finalitat En aquest apartat trobem dues tipologies, les vendes privades o col·lectives i les subhastes. - Vendes privades o col·lectives: Són vendes en què els usuaris s’agrupen per aconseguir un alt volum d’unitats de compra, per a després aconseguir el màxim de descomptes. És a dir, com més demanda tingui un producte, més barat serà aconseguir-ho. - Subhastes: La subhasta té una hora d’obertura i de tancament; el producte, un preu de sortida i els clients poden realitzar les seves licitacions pel producte. També hi ha subhastes sobre serveis, oci i productes intangibles com cursos en línia. Quan parlem de models de negoci, ens referirem bàsicament al destinatari o participants en l’eComerç, és a dir, els actors. Els models de negocis es classifiquen en: • B2B (Business to Business): És el tipus de comerç més utilitzat entre empreses. El B2B, consisteix per exemple en la compra d’un servei per part d’una empresa que necessita alguna cosa determinada, i que una altra empresa ho està oferint.. “. Una empresa que es dedica a la compra, venda i lloguer d’immobles, necessita ser posicionada a Google. Aquesta contractarà una altra empresa especialitzada en SEO.. La principal característica és que per a ambdues parts és un negoci. Una empresa inverteix a contractar els serveis d’una empresa que l’ofereix. • B2C (Business to Consumer): El B2C està enfocat totalment en les compres en línia. És on entra el segment de persones que es dediquen a comprar productes o serveis per internet. Les botigues en línia es caracteritzen per oferir els seus productes amb un petit cost de despesa d’enviament, que motivi a les persones o clients a comprar el seu producte. • C2B (Consumer to Business): És tot el contrari que el procés del model B2C. El C2B consisteix en què el consumidor és qui ofereix un producte o servei. Aleshores és l’empresa que li envia una oferta per aquest producte o servei per poder-lo vendre/oferir als seus clients.. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 16.\n(17) “. Una persona té una cabana al camp, però decideix pujar-la a internet i oferir-la perquè altres persones la puguin llogar mentre ell no la disfruta. No obstant això, una agència de viatges l’interessa la cabana i contacta amb aquesta persona. El tracte serà que l’agència ofereix la cabana als seus clients i un % dels ingressos seran pel propietari de la cabana.. • B2E (Business to Employee): Un dels tipus de comerç electrònic que més utilitzen les empreses amb els seus treballadors. Aquesta forma de comerç ofereix certes ofertes als seus empleats, com a forma de motivació, amb preus molt competitius respecte al mercat en general. • C2C (Consumer to Consumer): Aquest tipus de comerç electrònic és el que utilitza Ebay, Mercadolibre, Wallapop, etc. Els mateixos usuaris compren i venen els seus productes dins d’aquestes plataformes. Possiblement no amb les mateixes garanties que amb un producte nou, però els usuaris que hi participen en són conscients. • B2G (Business to Government): El B2G no és altra cosa que els negocis que algunes empreses poden realitzar amb el govern.. “. Un partit polític desitja crear enquestes en diverses comunitats, però no tenen la infraestructura per fer-ho ells mateixos. Per això contractarà una empresa que es dediqui a aquest tipus d’activitats.. • C2G (Citizen to Government): El comerç electrònic C2G relaciona als ciutadans amb el govern, facilitant l’intercanvi telemàtic de transaccions entre els ciutadans i les administracions públiques. • P2P (Punt to punt): Les xarxes P2P permeten l’intercanvi directe d’informació, en qualsevol format, entre dos o més ordinadors interconnectats i de forma privada. Aquest fet ha propiciat que s’utilitzin per intercanviar arxius amb un contingut subjecte a les lleis de copyright, el que ha generat una gran polèmica entre defensors i detractors d’aquests sistemes.. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 17.\n(18) Avui dia, és fiable realitzar vendes per Internet? És una pregunta que encara es fa molta gent. A diferència d’anys enrere, en l’actualitat, realitzar vendes a internet és una cosa realment segura. El comerç en línia ha guanyat tanta força que ara les formes d’enviar pagaments i rebre’ls s’han multiplicat consideradament sent la targeta de crèdit, comptes bancaris i Paypal, les 3 opcions més utilitzades. No obstant això, actualment també existeixen protocols a internet, que garanteixen la seguretat de les dades en realitzar transaccions en línia. D’aquesta manera, ingressar al món del comerç en línia ha de ser una cosa realment fàcil, només cal assegurar-se per exemple, que en el navegador estigui activat el protocol https. El comerç en línia, és una de les coses que la tecnologia ens ha apropat. Però més que la tecnologia, l’ús de internet. La xarxa ja no només serveix per navegar i veure el Facebook. Avui en dia, es poden realitzar tot tipus de negocis per aquest mitjà. Que van, des de la compra o lloguer d’un producte, passant per la contractació d’un servei o fins i tot aconseguir ocupació via internet.. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 18.\n(19) 2.2 Situació del mercat electrònic El ritme accelerat al qual avancen les tecnologies i l’adopció d’aquestes per part dels consumidors, clients o ciutadans és majúscula11. Avui, la gran majoria de coses es consulten, es reserven o es compren a través dels mòbils i les empreses i comerços han de tenir coneixement de les possibilitats digitals, de la importància de fer una bona presentació des d’una pàgina web responsive (adaptada als telèfons intel·ligents), amb una imatge atractiva i que permeti, alhora, una bona viralitat a través de les xarxes socials. La reputació és l’altre factor a tenir en compte i les valoracions (positives o negatives) que es deixen en les plataformes digitals influeixen directament en els resultats de venda i la rendibilitat del negoci. El comerç electrònic és una realitat consolidada a Espanya12. Tres quartes parts dels internautes espanyols d’entre 16 i 60 anys, gairebé 16 milions de persones, han comprat en línia alguna vegada, segons un estudi de IAB Spain. En el 2016, les compres a Internet van superar a Espanya els 22.000 milions d’euros. És, doncs, un mercat consolidat i, a més, molt competitiu, amb cada vegada més empreses a la recerca d’un consumidor volàtil i infidel. El repte per a la supervivència de moltes empreses, sobretot les més petites, està, per tant, en què el client repeteixi i per a això és fonamental tenir cura l’experiència de compra. A partir d'una enquesta realitzada a 20.000 botigues online espanyoles, l’Informe d’Evolució i Perspectives eCommerce 2017 elaborat per Observatori eCommerce i la consultora EY conclou que el 90% de les botigues en línia enquestades en l’estudi preveuen augmentar vendes en 2017. El 63% xifren aquesta millora en més del 10%. També preveuen que millori el tiquet mitjà un 65% dels enquestats, enfront del 44% de l’any anterior. Una tercera part d’ells, a més, considera que la compra mitjana pujarà més d’un 10%. El perfil dels consumidors en línia es caracteritzen per tenir estudis universitaris (65% de la mostra analitzada), que utilitza les xarxes socials (98%) i són grans usuaris del mòbil (96%), i tablet (68%). No hi ha diferències significatives en relació al gènere del perfil del comprador en línia. Tant homes com dones d’edats compreses entre els 31 a 44 anys són compradors en línia, per analitzar perfils concrets haurem d'anar a perfilar a sectors concrets. No obstant això, cada vegada més s’observa un major creixement dels compradors en línia més grans de 50 anys. Fet que obre noves opcions de comercialització de productes a internet i, per tant, més oportunitats de negoci. Respecte a la despesa mitjana, arriba als 75 € amb una freqüència de compra mensual de 2,4 vegades/mes, un descens respecte a les dades del 2015, quan se situava en 2,8 vegades/mes. Referent a la nacionalitat de la pàgina on es compra, un 33% són webs de comerç electrònic a Espanya, i un 62% estrangeres.. 11 12. http://www.wikiexport.cat http://economia.elpais.com/economia/2017/02/14/actualidad/1487082354_681810.html. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 19.\n(20) Els compradors en línia adquireixen en major proporció productes físics (91%), com roba, llibres, mobles... No obstant això, els continguts digitals, com programes de programari o jocs en línia, només l’adquireixen el 36% dels internautes. 5 tendències de l’eComerç per al 2017 Tendències cap a les quals es preveu que es dirigeix el sector del comerç electrònic per aquest 2017: - El mCommerce. Les compres en línia a través de dispositius mòbils estan creixent: de fet, es preveu que aquesta tendència arribi a acumular el 50% dels ingressos de les compres per internet a finals del 2017. A més, les estadístiques apunten que el comerç electrònic a través del telèfon intel·ligent creixerà a una velocitat molt més gran que l’eCommerce a través de l’ordinador. - Els Beacon. Els Beacon són petits dispositius que s’instal·len a les botigues físiques i que, a través d’una tecnologia Bluetooth, es connecten als dispositius que es troben al seu voltant per registrar dades de comportament dels clients. Gràcies a aquestes eines, les botigues poden dirigir-se als consumidors per oferir ofertes exclusives o missatges personalitzats. - Compra multi dispositiu. Les dades apunten a una tendència general del consumidor digital a adquirir productes a través de diversos dispositius (mòbil, ordinador i tablet). Les compres multicanal són una realitat: el client comença una compra al mòbil, i l’acaba a l’ordinador, passant per la tablet abans de prendre la decisió final. - Els drons. Es parla cada vegada més d’una nova tendència revolucionària: el fet que els enviaments es facin amb drons. Amazon ja ha començat a provar-ho, i ha aconseguit reduir amb escreix el temps d’espera dels clients: aviat, aquests drons repartiran comandes en menys de 20 minuts, i carregaran un pes de gairebé dos quilos i mig (el que cobreix un 86% de les comandes de la pàgina web d’Amazon). - La geolocalització. Els anuncis basats en la geolocalització del client són cada vegada més importants: d’aquesta manera, les botigues poden enviar publicitat i missatges personalitzats als consumidors, gràcies a les dades recollides a temps real.. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 20.\n(21) 2.3 Ser emprenedor a internet. “. Ser emprenedor és més que crear una empresa a Internet, és assumir riscos. Oscar Hormigos, cofundador de Wake app! fundador de The VRain. Perfil de l’emprenedor a Espanya: Home, autònom i major de 35 anys8 Un emprenedor és la persona que persegueix una meta i decideix córrer els riscos necessaris per a aconseguir-la, sumant el seu esforç i habilitats. Sempre han existit diferents tipus d’emprenedors, però en els últims anys s'ha observat una explosió en el nombre de nous emprenedors que decideixen perseguir els seus objectius a internet. El motiu que empeny a emprendre un projecte propi es deu principalment a dues raons: la remuneració respecte a un assalariat per realitzar una tasca similar i l’avanç d’internet, on les condicions són més favorables per als nous emprenedors i es requereix menys capital. Un emprenedor a internet pot començar la seva pròpia empresa des de la seva habitació i aconseguir creixements exponencials si té la idea adequada, el coneixement necessari i posa l’esforç que requereix tirar endavant el seu projecte: escrivint blocs, construint comunitats, creant llocs web originals, venent serveis per internet o desenvolupant programari, serien alguns exemples. Els empresaris que més aposten per la xarxa al nostre país són homes d’entre 35 i 49 anys amb menys de tres empleats a càrrec seu i que, gràcies a internet, aconsegueixen més visibilitat de cara al consumidor i unes vendes més elevades. El 69% de les empreses espanyoles tenen nom d’home i són negocis d’una mida molt reduïda, micropymes. En concret, el 45% de les botigues en línia només té un treballador, mentre que un altre 32% compta amb una plantilla d’entre dues i tres persones. Segons els últims estudis, com a mínim, sis de cada deu casos analitzats en l’estudi de Oxatis i KPMG tenen com a protagonista un auto empleat d’entre 35 i 49 anys, mentre que en un altre el 28% l’emprenedor té una edat d’entre 18 i 35. A més, sis de cada deu botigues que ofereixen els seus productes per internet estan en mans d’emprenedors que veuen el canal digital com l’aparador ideal per al seu negoci. Aquestes són algunes de les lectures que deixen els últims estudis de la signatura de programari Oxatis i la consultora KPMG, que analitzen quin tipus de botigues són les que estan tirant del comerç electrònic a Espanya, qui són els empresaris que les lideren i quins beneficis troben en el terreny 2.0.. https://www.idealista.com/news/finanzas/emprendedores/2015/05/05/736605-como-es-el-emprendedor-espanol-en-internet-hombre-autonomo-y-mayor-de-35≠ 8. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 21.\n(22) Amb tot, cal tenir en compte, que no és el mateix emprendre a Espanya que als EUA, i així ho posa de manifest el cofundador d’Bridge for Billions: «El repte dels emprenedors espanyols enfront dels americans és superar la por al fracàs tot i que ja estem millorant en això». També afegeix que aquesta por no és només dels emprenedors sinó també dels inversors, que arrisquen menys en projectes disruptius. Oscar Hormigos, cofundador de Wake app! i fundador de The VRain després de compartir la seva experiència al Japó, país en el qual l’emprenedoria és gairebé nul·la, cita: «Em va sorprendre veure que allà no hi ha cultura d’emprenedoria sinó de treballar en grans empreses». Un fet que, tal com va diu l’emprenedor, té molt a veure amb la seva mentalitat: «Volen tenir-ho tot controlat, i com més control vols, menys emprenedoria hi ha». Exemples d’emprenedors d’èxit9 Jimmy Wales, cofundador de l’enciclopèdia en línia Wikipedia, va trigar més de dos anys a arribar a la versió de web amb la qual finalment va obtenir l’èxit. Avui aconsella: «No invertir tots els seus diners en una cosa i donar-se una oportunitat per reiniciar». Nicolas Brusson, de Blablacar, aconsella als aspirants a emprenedors que desafiïn als crítics: «Si fas alguna cosa veritablement nova, el teu mercat no existeix, l’has de crear tu». Blablacar permet als usuaris pagar per utilitzar seients buits en viatges en actuacions privats. Va desafiar als primers crítics creant un nou mercat per al autoestop digital. Yancey Strickler, director executiu i cofundador de la pàgina de crowdfunding Kickstarter, una plataforma en línia que permet que qualsevol doni suport financer a noves idees de negoci, aconsella: «La creativitat i la integritat són tot. Persegueix una idea de què et sentis orgullós, que saps que és bona i moralment correcta». Mike Krieger, cofundador d’Instagram, alerta contra l’obsessió pel treball, que perjudica la salut: «Pren temps per a tu mateix, per fer exercici. Sembla trivial però pot marcar una gran diferència». També creu que és molt important el treball en equip entre els cofundadors. Shellye Archambeu, d’MetricStream, una empresa de programari basada en Silicon Valley, refereix l’abast global d’Internet: «Et permet pensar a gran escala i en com trobes als teus clients, avui estan a l’abast d’un clic en xarxes socials».. 9. http://elcomercio.pe/tecnologia/actualidad/que-se-necesita-exitoso-emprendedor-internet-noticia-1858180. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 22.\n(23) Quatre qualitats imprescindibles per ser emprenedor 1. Capacitació: Internet encara és un entorn per descobrir i créixer. Ni el més “expert” dels “experts” sap al 100% de tot el que funciona o no a Internet. Una de les coses importants és vèncer La Ignorància Inconscient10? Senzillament, no saber que no se sap. Utilitzem Internet cada dia; navegar, fer transaccions bancàries, utilitzar les Xarxes Socials, cercadors... però simplement som un usuari típic i fins que no es pren consciència que no se sap res no es pot avançar. Per tot això és important capacitar-se, realitzant cursos de formació o estudiant casos d’èxit i també dels que han fracassat. 2. Planificació: Si es vol trencar motlles a Internet, és necessària una planificació detallada dels passos a seguir. L’èxit del negoci comença en un paper i llapis. Cal escriure sempre tots els objectius i estratègies. Tot negoci neix amb una planificació detallada d’on es vol estar a curt, mitjà i llarg termini. Fer-se preguntes i buscar les respostes. 3. Acció: Un cop assimilats els coneixements necessaris s’han d’aplicar. És important passar a l’acció, si cal, ja es rectificarà. Amb tot, cal ajudar-se de la planificació i no començar la casa per la teulada. 4. Perseverança: És quelcom molt important per no abandonar el projecte si no funciona a la primera i poder superar obstacles. No s’ha de deixar que l’entorn o els problemes i invonvenients destrueixin la visió de projecte que s’ha tingut.. 10. https://www.javiercordero.com/. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 23.\n(24) 3. ESTRATÈGIES DE VISIBILITAT: CONCEPTES.\n(25) 3. Estratègies de visibilitat: conceptes Tenir bona visibilitat a la xarxa avui en dia és de vital importància per a un negoci. A l’hora de crear una estratègia de comunicació digital és important tenir presents diversos elements fonamentals. Conceptes, a vegades, una mica difícils d’entendre com a tals i veure’ls beneficiosos pel negoci perquè habitualment els resultats no són immediats, sinó a mitjàllarg termini. Quan un usuari fa un cerca a Google, ja sigui per cercar informació o un producte, les primeres pàgines de resultats que apareixen a la pantalla són a les que més fàcilment acaba accedint. L’usuari a internet busca rapidesa i les cerques aparegudes a la pàgina cinc amb poca probalitat serán visitades, si el que es busca es pot trobar en la primera, màxim la segona pàgina. Les paraules clau són el prinicipal secret per aconseguir una bona visibilitat. La tasca de posicionar una pàgina web a través de paraules clau s’anomena SEO. Una altra de les accions que ajuden a posicionar una web a Google es la dinamització d’aquella pàgina i els seus continguts a través dels mitjans de comunicació, ja que aconseguint enllaços des de altres webs, diaris, influencers, bloggers, YouTubers... S'aconsegueixen una de les bases que més valora Google per posicionar: el Linkbuilding. Tàctiques per incrementar la visibilitat de qualsevol negoci en línia - Incloure contingut de qualitat: Que una web disposi d’un contingut interessant és important per atraure trànsit/visites.Treballar el contingut farà que sigui molt més fàcil atraure aquells usuaris que poden arribar a convertir-se en clients potencials. Es imprescindible tenir una estratègia de continguts definida perquè les publicacions siguin periòdiques, coherents i d’actualitat. - Mantenir la web actualitzada: Totes les actualitzacions que es realitzen en una web, Google les detecta i afavoreix el seu posicionament quan un usuari realitza una cerca. Si Google detecta una web estàtica que no genera contingut ni cap tipus d’actualització, és penalitzada i el posicionament baixa. - Apostar per una forta estratègia SEO: El posicionament en cercadors o SEO és una de les estratègies més importants i efectives per guanyar visibilitat en una web. Tenir una bona estratègia SEO i haver optimitzat la pàgina farà que s’aconsegueixi arribar a més usuaris que encara no coneixen la web. - Afegir paraules clau en les imatges: Una altra tècnica per guanyar visibilitat és arxivar cada fotografia pel seu nom, descripció i paraula clau. Encara que això no genera visites de forma directa, s’aconsegueix que les fotos estiguin linkades en les recerques i rebre així més visites de forma indirecta. - Crear anuncis a Google Adwords: Google, com a empresa que ofereix també serveis de publicitat, sempre mirará pel seu benefici. Una bon drecera per guanyar visibilitat de forma ràpida és amb una bona campanya de Google Adwords. Per crear una campanya existosa es important fer un estudi previ de paraules clau que puguin atraure el target que més interessi en funció del tipus de negoci.. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 25.\n(26) - Crear una campanya de Facebook Ads: Realitzar un anunci a Facebook permet segmentar molt bé, de manera que es pot arribar a les persones que realment puguin estar interessades en el que el negoci ofereix. A més, Facebook permet controlar al detall el pressupost. La millor manera d’aconseguir una bona campanya és anar probant diferents opcions amb diferents pressupostos fins a trobar la que funcioni millor. Facebook ofereix molts tipus de campanyes diferents, per aconseguir uns objectius o altres: visites a la web, vendre un producte o una aplicació, visualització d’un vídeo, oferir un descompte, fer un sorteig, etc. Es important tenir clar que es vol aconseguir i optar per una opció o una altra. - Escriure pensant en les persones i amb Google: Quan es dissenya una estratègia de continguts s’ha de tenir en compte dues coses: que s’escriu per a persones, i, al mateix temps, per a Google, tot i això és important no carregar l’article d’excessives paraules clau per posicionar millor. Tan important és que els usuaris no llegeixin el text pensant que l’ha escrit un robot com ajustar-nos a les "normes" de Google. Cal trobar l’equilibrir perfecte entre el que valora Google i el que atraurà als usuaris. També és important aprendre a escollir les millors paraules clau. Si es fan servir les més buscades, hi haurà moltes més possibilitats que els usuaris trobin l’article o servei.. “. La paraula clau “ordinador usat” té moltes menys recerques que “comprar portàtil segona mà”, de manera que convindrà més escollir la segona opció.. Encara que l’essència de les paraules clau sigui similar, escollir la paraula correcta farà que s’obtinguin moltes més visites al post i que, per tant, augmenti la visibilitat. - Afegir la web en directoris d’empreses: Afegir la pàgina web en directoris professionals d’empreses és una manera molt efectiva de captar usuaris. No obstant això, hi ha un nombre molt ampli de directoris, i no tots ells tenen la qualitat que es desitjaria. Cal seleccionar aquells que puguin ser més professionals per beneficiar-se de les avantatges de tenir un aparador online alternatiu a la plataforma.. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 26.\n(27) 3.1. Màrqueting digital. “. La forma de màrqueting tradicional (offline) duta a Internet, a través de recursos i eines propis de la xarxa per aconseguir algun tipus de conversió.. 3.1.1. Què és el màrqueting digital? El màrqueting digital és l’aplicació de les estratègies de comercialització dutes a terme en els mitjans digitals. Totes les tècniques del món off-line són imitades i traduïdes al món online. Tot i que, en l’àmbit digital apareixen noves eines com la immediatesa, les noves xarxes que sorgeixen dia a dia, i la possibilitat d’amidaments reals de cadascuna de les estratègies emprades. És per tant, un concepte molt ampli, ja que engloba totes aquelles accions i estratègies publicitàries o comercials que s’executen en els mitjans i canals d’internet: webs i blocs, xarxes socials, plataformes de vídeo, fòrums, etc. Totes aquestes accions es porten a terme gràcies a diferents eines creades amb aquesta finalitat, i segons la seva funcionalitat: millorar la web, comunicació interna i externa, gestió de xarxes socials, treball en equip, gestió de projectes, gestió de continguts, presentacions, vídeos i imatges, etc. Les dues característiques que diferencien al màrqueting digital del tradicional són: - Personalització: Davant la necessitat de l’usuari d’obtenir informació cada vegada més personalitzada, les noves tècniques de màrqueting permeten que cada internauta rebi o se li suggereixi automàticament informació sobre allò en el que està interessat i que prèviament ha buscat o definit entre les seves preferències. D’aquesta manera, és més fàcil aconseguir un major rati de conversió (no necessàriament una venda) en el món online, que al món tradicional. - Massiu: Per molt menys diners que en el màrqueting offlline es pot arribar a un gran nombre d’usuaris que formen part del públic objectiu del negoci en qüestió. Per tant, les inversions estaran més ben definides i el rati de conversió serà també més gran. Les tècniques de comercialització han de canviar el seu paradigma. Si abans els distribuïdors, els mitjans, i els productors eren els que tenien el poder de l’opinió, ara el focus ha de canviar a l’usuari. Aquest és capaç de buscar allò que vol gràcies al poder de cercadors com Google, Yahoo, Bing, etc., i no només preguntar als mitjans donats si la seva decisió és correcta, també té la possibilitat de llegir ressenyes, comentaris i puntuacions d’altres usuaris.. “. En aquest nou àmbit es desenvolupa la segona instància del màrqueting digital ja que els usuaris poden parlar de la marca lliurement. Ells tenen un poder importantíssim que abans només se li permetia als mitjans: La opinió.. En els seus inicis, el màrqueting en línia es basava en les pàgines web 1.0 i venia a ser una translació de la publicitat dels mitjans tradicionals (televisió, ràdios, mitjans en paper...) a les primeres pàgines web, les quals no permetien una bidereccionalidad en la comunicació amb els usuaris. Les empreses anunciants controlaven totalment el missatge i es limitaven a exposar-lo a l’audiència. A més, la publicitat de l’etapa web 1.0 es limitava a reproduir un aparador de productes o serveis en forma de catàleg online. Tot i així, aquest tipus de publicitat ja apuntava a grans avantatges, com l’abast potencialment universal, la possibilitat d’actualització dels continguts i la combinació de textos, imatges i, a poc a poc, també del format multimèdia.. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 27.\n(28) El frenètic desenvolupament tecnològic ha permès la introducció massiva d’un internet de nivell superior amb el web 2.0 i, amb ella, el màrqueting 2.0 (com també es coneix al màrqueting digital o en línia). A partir d’aquest moment, és possible compartir informació fàcilment gràcies a les xarxes socials i permetre l’intercanvi gairebé instantani de peces que abans eren impossibles, com fotos i vídeo. Gràcies això, internet passa a ser molt més que un mitjà de recerca d’informació i esdevé una gran comunitat. El feedback és, per tant, total i fonamental entre marques i usuaris, amb els pros i contres que això comporta. Avantatges del màrqueting digital: - Costos assequibles. El màrqueting en línia és més accessible en termes de pressupost, sobretot si se’ls compara amb els canals de màrqueting tradicionals com, per exemple, la televisió, la ràdio o la premsa. - Major capacitat de control, optimització i correcció de les campanyes a causa de la recollida i possibilitat de consulta en temps real dels resultats obtinguts, a més, de manera exacta. - Gran flexibilitat i dinamisme. Amb la possibilitat de realitzar testeig i canvis sobre la marxa en funció dels resultats obtinguts i el comportament dels usuaris respecte a una campanya. - Permet una segmentació molt específica, personalitzada i precisa. En una campanya de màrqueting en línia, l’empresa pot segmentar les seves campanyes tenint en compte les dades sociodemogràfiques, psicològics dels usuaris, així com segons el seu comportament a internet. - Permet un mesurament exacte de la campanya. Resultats obtinguts, beneficis, retorn de la inversió (ROI), etc. El màrqueting en línia es basa en 4 premisses: 1. Flux: És l’estat mental en què entra un usuari d’internet al submergir-se en un web que li ofereix una experiència plena d’interactivitat i valor afegit. 2. Funcionalitat: Si el client ha entrat en estat de flux, està en camí de ser captat, però perquè el flux de la relació no es trenqui, queda dotar la presència en línia de funcionalitat. És a dir, un lloc web atractiu, amb navegació clara i útil per a l’usuari. 3. Feedback: La relació s’ha començat a construir. L’usuari està en estat de flux i está gaudint de la navegació. Ha arribat el moment de seguir dialogant i treure partit de la informació a través del coneixement de l’usuari. Internet dóna l’oportunitat de preguntar al client què li agrada i què li agradaria millorar. En definitiva, dialogar amb el client per conèixer-lo millor i construir una relació basada en les seves necessitats per personalitzar en funció d’això la pàgina, després de cada contacte. 4. Fidelització: Internet ofereix la creació de comunitats d’usuaris que aportin continguts de manera que s’estableixi un diàleg personalitzat amb els clients, els quals podran ser així més fidels. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 28.\n(29) 3.1.2. Eines i conceptes El màrqueting digital posa a disposició una sèrie d’eines de gran diversitat des de les que poden realitzar petites accions a pràcticament cost zero fins a complexes estratègies, ja amb un cost, en què es poden combinar infinitat de tècniques i recursos. Aquestes són les eines principals: - Web o blog: Són dues de les principals eines des de les que centralitzar una campanya de màrqueting digital o de inbound màrqueting (estratègia per atreure usuaris i convertir-los en clients mitjançant la generació de contingut de valor i no intrusiu). No obstant això, l’ús d’un web o bloc com a eix central no implica exclusivitat, sinó tot el contrari. És possible utilitzar, de manera complementària o paral·lela, microsites, xarxes socials, plataformes de vídeo o fòrums per donar més visiblidad a les campanyes. - Cercadors: Els cercadors són eines que permeten als usuaris d’internet trobar continguts relacionats amb el que estan buscant. Per poder posicionar, amb èxit, una pàgina o blog en les primeres posicions dels cercadors, és imprescindible realitzar accions de posicionament orgànic (SEO) o de pagament (SEM) en la teva estratègia de màrqueting en línia. - Publicitat display: És l’eina de màrqueting digital més coneguda i tradicional. Es pot considerar la tanca publicitària del mitjà digital. Es tracta d’anuncis (banners) de diferents mides i formats (textos, imatges, gràfics, vídeos...) que ocupen un espai en els llocs d’internet d’una forma atractiva i que atrau l'atenció. - E-mail màrqueting. És l’eina més veterana però encara eficaç per haver sabut adaptarse als canvis i la seva capacitat de treballar en combinació amb altres estratègies, com el seguiment i la maduració de clients (lead nurturing). L’email màrqueting pot fer-se des de bases de dades pròpies o alienes, a partir de les quals es generen missatges en forma de newsletter, butlletins, catàlegs, etc. - Xarxes socials: Aquestes eines digitals no han deixat de créixer i guanyar popularitat des de l’aparició del màrqueting digital. A més, han sabut adaptar-se perfectament als canvis i demandes dels consumidors. Les xarxes socials són completament eficaces per a la difusió de continguts, així com per a la creació d’una comunitat de marca, el branding i fins i tot l’atenció al client. El màrqueting digital és una estratègia imprescindible per a les marques per la gran oportunitat de creixement, posicionament i difusió que representen. Els clients potencials estan constantment connectats a internet des de l’ordinador i, en els últims anys, també a través dels seus telèfons mòbils o tablets. Aquest context ha propiciat un ampli ventall d’avantatges del màrqueting digital.. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 29.\n(30) Així com el màrqueting tradicional, el digital posseeix gran quantitat de conceptes que qualsevol emprenedor que desideix establir el seu negoci a internet a de conèixer13. Alguns dels conceptes més destacats relacionats amb el sector del comerç electrònic: - Màrqueting de continguts: El màrqueting de continguts són totes aquelles accions orientades a la creació i distribució de continguts de marca amb l’objectiu d’atraure el consumidor. - Neuromàrqueting: El neuromarketing és una disciplina molt especialitzada de la recerca en màrqueting que utilitza mesuraments biomètriques per estudiar els efectes que produeixen en el cervell humà la publicitat i altres accions de l’àmbit de la comunicació, a fi d’aconseguir conclusions que permetin millorar la sintonia amb el client i, sobretot, conèixer les causes no-racionals per les quals alguns missatges funcionen i altres no. - CPA (Cost per Adquisició): L’anunciant paga cada vegada que un determinat usuari realitza una acció prèviament definida, com per exemple subscriure's a una llista de correu electrònic o comprar un determinat producte. Encara que es faci la impressió de l’anunci i l’usuari faci clic, si després no realitza l’acció definida, no hi haurà pagament per part de l’anunciant. - CPC (Cost per clic): L’anunciant paga cada vegada que un determinat usuari fa clic a l'anunci. Encara que es faci la impressió de l’anunci, si no hi ha clic, no hi ha pagament. - CPM (Cost per mil impressions): L’anunciant paga cada vegada que l’anunci és emès 1.000 vegades. Encara que l’usuari no faci clic a l’anunci, l’anunciant haurà de pagar per aquesta impressió. - CTA (Call to Action): Missatges i peces de disseny destinades a que l’usuari faci clic i realitzi una determinada acció de l’embut de conversió. El grau en què s’han aconseguit els objectius ve determinat per la seva CTR. - CTR (Clic Through Ràtio): Proporció de clics. Indicador del resultat obtingut en una determinada campanya com a resultat del quocient entre el nombre d’usuaris que han realitzat clic entre el total d’impressions realitzades l’anunci. - Mitjana Display/Ad Networks: Mitjana Display és el format més tradicional per fer màrqueting digital. Bàsicament són banners i altres anuncis gràfics que es veuen en diversos llocs, principalment portals. A poc a poc els mitjans de visualització van evolucionar i van sorgir les Ad Networks, que són xarxes centralitzades que distribueixen els anuncis en diferents págines web que tenen l'opció programada, a la vegada que poden disposar d'alguns ingressos extres si els visitants d'aquella pàgina cliquen algun dels anuncis. Avui dia hi ha diversos tipus d’Ad Networks, algunes més corporatives, altres més específiques i AdSense, probablement la més gran del món, totalment selfservice, que pertany a Google. Selecció de conceptes més rellevants en relació directa al e-Comerç. Font: http://www.socialmediaycontenidos.com/los-50-terminos-imprescindibles-del-marketing-online-bien-explicados-ii // http://www.socialmediaycontenidos.com/50-terminos-imprescindibles-marketing-online-bien-explicados-1 13. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 30.\n(31) - Correu electrònic: El màrqueting per correu electrònic contínua utilitzant-se, és un mitjà de contacte directe en què el subscriptor et dóna l’autorització per enviar contingut a la safata d’entrada. - Opt-In: Registre que una persona realitza voluntàriament si vol subscriure's a una llista de correu i ser contactat posteriorment. Aquests registres són la base de les campanyes d’e-mail màrqueting, ja que encara que la seva adquisició és més costosa, solen ser prospectes més valuosos i segmentats que els obtinguts per les bases de dades massives. - Native Advertising (Publicitat Nativa): La publicitat nativa és relativament recent a internet i ha guanyat molta força després que els mitjans display van començar a perdre eficiència i amb el creixement de màrqueting de continguts. La Native advertising és una publicitat de format “natiu” del lloc en què aquesta es troba. El creixement de la publicitat nativa està associada al fet que el públic ja no té paciència per ser interromput mentre estan connectats a internet, disminuint l’eficiència dels formats tradicionals. Per causa d’això, les marques van començar a crear el contingut elles mateixes i a inserir en altres llocs, barrejant els seus continguts amb l’experiència del seu ús natiu. Un altre format tradicional de publicitat nativa, són els propis anuncis d’AdWords, que encara que són anuncis, segueixen el format (de resultat de cerca) i la dinàmica de google. - Retargeting o Remàrketing: El retargeting és una tècnica de publicitat en línia utilitzada per anunciants i agències per a recapturar consumidors potencials que en el seu moment no es van transformar en lead o venda. La intenció és enfocar-se en aquells visitants del lloc web que abandonen la pàgina sense haver realitzat alguna compra o acció. És una tècnica que funciona com un complement a altres estratègies de màrqueting en línia com el màrqueting de continguts, el SEO, etc. - Engagement: Nivell d’interacció que té un determinat usuari amb una marca. És un terme molt usat en entorns social media, com Facebook i Twitter. - Embut de conversió: Procés que realitza un determinat usuari fins que es produeix la conversió. - Gamificació: Es basa en utilitzar el joc com a element clau per a l’estratègia de comunicació i fidelització del nostre target. - Inbound Marketing: Accions de màrqueting digital orientades a atreure el consumidor al producte/servei ofert. El Inbound Marketing neix com a oposició al concepte de Outbound Marketing ja que es tracta totes aquelles accions de Màrqueting Digital orientades a interrompre al consumidor amb missatges de venda. - Target: Públic objectiu. Persona o conjunt de persones segmentades en funció de les seves necessitats sobre els quals es va a realitzar una determinada campanya.. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 31.\n(32) - KPI (Key Performance Indicator): En català, Indicador Clau d’Acompliment. Els KPI són les mètriques que millor reflecteixen el camí cap a la consecució dels objectius últims d’una organització. Cada organització defineix els seus KPI en funció del tipus d’activitat i de les seves metes, i els revisa amb periodicitat per avaluar l’acompliment de l’equip, per saber en quina mesura s’estan complint els objectius, i per prendre decisions. Un KPI molt comú en l’entorn digital és, per exemple, la taxa de conversió. L'ideal és centrar-se en pocs KPI i concrets en funció dels objectius de cada campanya. - Taxa de conversió: Es refereix al percentatge de persones que realitzen l’acció determinada en els objectius d’una campanya. Aquestes accions poden estar enfocades a subscriure a un butlletí de notícies, descarregar un arxiu, realitzar una compra, entre d’altres. - Lead: Més correctament sals lead, és un terme del màrqueting tradicional que ha cobrat especial importància en l’entorn digital. Es refereix a un contacte que reuneix bàsicament 2 condicions: Ha mostrat interès per un producte o servei i ha facilitat les seves dades per rebre informació o per establir una relació comercial. - Keyword (Paraula Clau): Una Keyword és una paraula o sèrie de paraules que les persones utilitzen per buscar informació en els motors de cerca. Es considera com una sola Keyword tant “gelat” com “gelat de maduixa”. Les Keywords són l’element més important de les estratègies de posicionament, ja que el disseny del lloc i la implementació de les estratègies de màrqueting de contingut es basen en elles. - Keword Research: Estudi que permet determinar quines són les paraules clau exactes que les persones utilitzen per buscar qualsevol tipus d’informació específica. Aquests estudis proveeixen una radiografia dels llocs web i dels 10 primers resultats per cada paraula clau analitzada. És recomanable que aquests estudis es realitzin previ el disseny d’un lloc web, ja que proveeixen els plànols tècnics per optimitzar un lloc amb relació a les paraules clau que l’empresa desitgi posicionar. - Backlink: Un Backlink és un enllaç que un lloc aliè fa amb el propi. Aquest és considerat com un dels factors més importants en el posicionament. Com més popular sigui el lloc que proveeixi el Backlink, major pes tindrà una pàgina davant els ulls dels motors de cerca, augmentant les possibilitats de posicionar-se en un lloc més elevat. - Landing Page: És la primera pàgina que una persona veu quan visita un lloc web provinent d’un anunci (ja sigui a través de campanyes PPC o en Social Media). Les Landing Pages han d’estar dissenyades amb la finalitat que una persona realitzi una acció específica. - Usability: Es refereix a la facilitat amb la qual un usuari troba la informació que necessita quan navega en un lloc web.. EL PETIT COMERÇ A INTERNET - Maria Mateu. 32.\nDescargar (PDF - 72 página - 843.44KB)\nRelated subjects : comerç electrònic pàgines web\nComo ya dijimos, el club de lectura es una actividad colectiva idónea para profundizar en un determinado libro; pero también para animar a su lectura a quien esté desmotivado y para\nSon las herramientas o procedimientos que se han establecido para hacer que se cumpla de manera eficiente, oportuna y accesible la prestación de los servicios de salud, y permitan el\nEl daño a la salud y su respectiva justificación desconoce principios y derechos...\nPosteriormente se analizó el libro del Doctor Samuel Yong (Yong Serrano, 2009), abarcando el tema de la responsabilidad pública y privada en Colombia, y finalmente el análisis a las\nTítuloA preliminary comparison between boring from Pocala Cave and an unroofle c...\nThe most similar boring is the third one of Borgo Grotta Gigante, because it presents some parts which can be corre- lated with the boring made outside Pocala cave, in particular the\nComparación De Simulaciones De Interferencias En Sistemas De Acceso Inalámbrico...\nEste proyecto tiene como actividad asociada la comparación de los resultados de simulaciones de dos herramientas que emplean el método estadístico de Monte Carlo para\nAnàlisi de llocs webs en català i castellà que promouen la no vacunació a Intern...\nAixí mateix, 8 de les webs contenen enllaços cap a altres llocs anti vacunes 50%, faciliten informació per a evitar les vacunes legalment 50% , contenen imatges i/o històries de nens\nAplicació web pel posicionament a internet de l'empresa Tot Jardí\nPaper dins del treball d’usuari: l’usuari ho farà servir per poder imprimir la factura Actors: Client i Administrador.. Precondició: Ha d’estar creada i facturada la\nCom s'ha d'explicar als nens el que passa al món? Estudi del periodisme informat...\nEn aquest sentit, Internet i la televisió són els mitjans de comunicació més usats pels nens a l’hora d’accedir a continguts Ofcom, 2017; EGM, 2017, i la ràdio és el mitjà de\nCompetències informacionals : introducció, febrer 2011\nCal tenir en compte, per exemple, que, si bé és cert que per internet podem accedir a moltíssima documentació de manera gratuïta, també és cert que bona part de la informació\nDesenvolupament d'una xarxa telemàtica d'accés a Internet a Tossa de Mar\nUbicació i característiques dels equips instal·lats La següent taula indica per cada equip de transmissió de la xarxa la seva ubicació en forma de coordenades polars, el tipus\nDesenvolupament d'una xarxa telemàtica per a proveir accés a Internet en un peti...\nAquest projecte no contempla cap garantia sobre els equips d’accés emprats per part dels client independentment del fet que el proveïdor dels dispositius aparegui a la llista del\nDesenvolupament d'una xarxa telemàtica per a proveir d'accés a Internet a El Bru...\nDesenvolupament d’una xarxa telemàtica per a proveir d’accés a Internet al Bruc Sergio Carrasco Berlanga.. ESTUDI DE\nDesenvolupament d'una xarxa telemàtica per a proveir d'accés a Internet al munic...\nAquest fabricant disposa d’un software de gestió remota tant dels equips WiMax com WiFi, el que facilitarà la operació i manteniment un cop la xarxa estigui en funcionament.. En\nDe la radio análoga a la internet investigación a nuevos géneros periodísticos


Per acabar amb la pobresa | S. Raventos i C. Porta | Promotors de la ILP Renda Garantida | Societat | El Punt Avui\nPer acabar amb la pobresa Per acabar amb la pobresa Per acabar amb la pobresa Per acabar amb la pobresa + Per acabar amb la pobresa E-mail\nPromotors de la ILP Renda Garantida - 5 maig 2013 2.00 h\nPer acabar amb la pobresa\nPer acabar amb la pobresa Per acabar amb la pobresa Per acabar amb la pobresa Per acabar amb la pobresa Per acabar amb la pobresa E-mail\nS. Raventos i C. Porta - Promotors de la ILP Renda Garantida\nLa campanya de recollida de signatures de la iniciativa legislativa popular (ILP) per una renda garantida ciutadana (RGC) ja està en marxa. Aquesta ILP pretén garantir una prestació econòmica a tothom que tingui uns ingressos econòmics per sota de l'índex de suficiència garantida que estableix la Generalitat cada any. La RGC està contemplada en l'article 24.3 de l'Estatut que es va votar a Catalunya en el referèndum del 2006.\nÉs prou coneguda la situació de pobresa a Catalunya, que és cada cop més alarmant, i diversos informes alerten de diferents indicadors ben negatius: més d'una quarta part de la població catalana està en la pobresa i aquesta s'estén com una taca d'oli cada mes que passa. Les dificultats econòmiques per arribar a final de mes afecten ja un 60,2% dels catalans i les catalanes. I la pobresa severa s'ha multiplicat per 5: l'any 2008, la població catalana en situació de pobresa severa era de l'1,15% i el 2011, el percentatge va créixer al 4,98%.\nQuè fan els que parlen sovint de “blindar l'estat del benestar”? Perquè cal recordar que el govern va mutilar la renda mínima d'inserció (RMI) l'estiu del 2011. El govern va destinar el 2012 un 27% de menys recursos a la RMI que l'any 2011. Si el 2011 hi havia 32.000 expedients oberts a Catalunya, el 2012 ja eren només 23.123. Les retallades s'estan fent a les persones més febles tot i l'augment de la pobresa. I no han estat pas menors. No és només en el sector dels serveis socials; com ja és sabut també en d'altres sectors, com ara la sanitat pública o l'ensenyament, on estan blindant el que tenim d'estat del benestar, cada cop més escarransit.\nEn aquest context, caldria una acció efectiva del govern davant de la situació tan insostenible d'atur i pobresa del nostre país. Una acció que no arriba, el que va fer que, ja fa més d'un any, es posés en marxa una comissió promotora –formada per persones d'àmbits molt diversos de la ciutadania de Catalunya– per tal d'impulsar aquesta ILP, que a partir del 15 d'abril es mobilitzarà arreu de Catalunya per aconseguir un mínim de 50.000 signatures, les necessàries per poder tramitar el debat al Parlament.\nCada dia que passa veiem, i creiem, que la RGC es fa ben necessària. La destrucció de llocs de treball, acompanyada de la manca de protecció social, porta i portarà a uns escenaris de moltes necessitats socials, econòmiques, d'habitatge, de salut... La RGC pot posar fre a un panorama desolador que avança cada dia més. Es fa cada cop més imprescindible disposar d'uns ingressos mínims, per sobre del llindar de la pobresa i que no estiguin subjectes a cap disponibilitat pressupostària ni a les arbitrarietats polítiques de darrera hora.\nSom conscients de les limitacions i condicionalitats que té, ja que caldrà saber qui la pot percebre i qui no i tenir un cert control administratiu, s'hauran de fer tràmits, verificar-los... a diferència d'una renda bàsica incondicional, sense cap test d'ingressos i, per tant, sense estigmes i molt més simple d'administrar. A banda de la ben necessària i justa redistribució de la riquesa que cal fer si no volem col·lapsar-nos del tot com a estat del benestar.\nMalgrat les pegues que tota proposta valenta té, també som els primers a valorar els avenços que una RGC podrà suposar. Com diem des dels inicis de la campanya, és hora de rescatar les persones i repartir una part de la riquesa cada cop més concentrada. No hi ha llibertat (tampoc política) sense garantir el dret a l'existència, i això vol dir tenir una garantia suficient de rendes tal com reconeix l'Estatut. La RGC és un pas molt considerable en aquesta direcció. Només depèn de nosaltres fer-ho realitat.\nEl Punt Avui. Girona 05-05-2013, Pàgina 65\nEl Punt Avui. Nacional 05-05-2013, Pàgina 31


10.30. Biblioteca. Bebeteca, amb Contes d'animals, a càrrec d'Olga Cercós.\n11.00. Llibreria L'Altell. Explica'm un conte, amb Sota les onades, a càrrec de Xavier Salomó i Meritxell Martí.\n19.00. Auditori de l'Ateneu. Presentació del llibre Records. una eina per a sensibilitzar sobre l'Alzheimer. Intervindran: Cristina Maragall, portaveu de la Fundació Maragall, visionat d'un vídeo sobre la malaltia; Joan Solana, exalcalde de Banyoles, i Salvador Sarquella, secretari personal de Pasqual Maragall. Conduirà l'acte Ricard Planas, periodista i director de la Fundació Lluís Coromina.\n12.00. Biblioteca Fages de Climent. Presentació del poemari Regalimant tinta entre el tu i jo, d'Albert Carol Bruguera, a càrrec de Gemma Garcia Luna, d'Edicions Vitel·la.\n21.00. Tres racons sorpresa del Teatre. Gira Píndoles - Microteatre fora del teatre, amb els espectacles Aquest sol, hi és per a tots, L'increïble home bala i Duérmete niño.\n21.00. Teatre. Espectacle Un paseo por Ardales, a càrrec de la companyia Taller municipal de teatro de Ardales.\n12.00, 17.00 i 20.00. Saló de descans del Teatre municipal. Espectacle Cosas que se olvidan fácilmente, amb Xavi Bobés. Mostar més dates\n21.30. Pavelló firal. Espectacle Manes, de La Fura dels Baus.\n20.00. L'Ateneu. Representació de l'obra Sàpiens, de Roc Esquius, dirigida per Sergi Belbel.\n18.00. Auditori Teatre Espai Ter. Espectacle Hi ha res més avorrit que ser una princesa rosa!, dirigit per Paco Mir. Dins el cicle Temps de dona.\n21.00. Sala La Cate. Espectacle teatral El brindis, de Frank Bayer, dirigida per Cristina Cervià.\n17.00. Casal de Jubilats. Ball amb l'actuació de Xavier Viñas.


Idees Magistrals: Cosetes per Sant Jordi\nHe creat un àlbum picasa amb un xicotet recull d'imatges i fitxes per treballar Sant Jordi. A mesura que vaja passant el temps anirà fent-se més gran.\nCosetes de Sant Jordi\nTemes: 3 anys, 4 anys, 5 anys, festes, Sant Jordi\nHe descovert aquest blog fa pocs dies i m'encanta la quantitat d'idees i recursos que hi puc trobar. Tot i que jo aquest any faig primer hi ha un munt de coses que puc aprofitar. Enhorabona!!!\nEt convido a visitar el meu blog per si et pot ser d'ajuda:\nM'alegre molt que pugues aprofitar cosetes que tinc penjades. He visitat el teu bloc i veig que hi ha moltes idees també per a cicle inicial. L'he enllaçat a la secció sobre altres blocs educatius.\n30 de maig de 2009 a les 15:27


Toni Sala » Blog Archive » Balanç i profecia de la literatura catalana\nAlbert Serra »\nDijous passat, a les set del vespre, a l’amfiteatre anatòmic de la Reial Acadèmia de Medicina, s’hi va fer l’Anatomia 04/05. Balanç i profecia de la literatura catalana. A sota la cúpula que ocupa una làmpara d’aranya gegantina, daurada com una corona d’elefant, convocats per Lletra, s’hi van reunir els “doctors” encarregats de disseccionar el cadàver literari de l’any passat i preveure l’any present.\nA la taula presidencial, van obrir l’acte el rector de la UOC, en Gabriel Ferrater (“la salut literària del país és un indicador de la salut de la societat”) i el director de la Institució de les Lletres Catalanes, en Jaume Subirana (que va explicar un conte polac: un cec pregunta: com és la neu? Algú li contesta: blanca. El cec: i com és la blancor? L’altre: és com la llet. I la llet? És com els cignes. I els cignes? L’altre s’acosta al cec i, amb les mans, imita un cigne. El cec li agafa les mans, palpeja la forma i diu: Ara he entès com és la neu.)\nAsseguts en semicercle enfront de la taula de dissecció, van parlar, per aquest ordre, en Jordi Llavina, conductor del programa El book insígnia (“publicar llibres dolents és delictiu”); en Manel Ollé, crític literari (“no ens falta talent, però hi ha desestructuració, un estat que no hi creu, un públic inconstant, sense revistes ni referents acadèmics”); en Joaquim Palau, editor (“és un moment editorialment molt bo”), en Miquel de Palol, escriptor (“seré parcial”), l’Antonio Ramírez, llibreter (“l’editor que no fa la seva feina provoca distanciament del públic i lectors desconfiats”), i en Sergio Vila-Sanjuán (“Pa negre és un dels millors llibres dels últims anys.”)\nEls experts disseccionaven, i jo felicitava mentalment qui hagués tingut l’encert d’un escenari tan fotogènic i simbòlic. Entre el públic hi havia funcionaris, gent del sector, carteres de venint de treballar, alguna bossa de la FNAC, llibretetes de periodista i moltes mans acaronant-se la barbeta. Tots asseguts en cercles concèntrics, com un infern o com un cel al voltant d’una taula de dissecció de marbre, que té la mida macabra d’un home estirat però que estava púdicament coberta per l’ocasió amb una mena de tovalles de color blau maragda, amb la convocatòria de l’acte impresa i l’emblema d’una mà oberta, despullada de pell però acollidora. I em mirava la taula i rumiava, i em vaig girar cap en Carles Miró, que l’any passat era un dels que disseccionaven, i li vaig preguntar: “però, què hi fem, nosaltres, aquí?” “Com tothom,” va contestar-me; “a fer-se veure.”\nDavant de res que valgui la pena, qualsevol comentari és redundant. Però la literatura és comentari, i és realitat al mateix temps. Al melic de la sala, la taula anatòmica que em mirava estava ben buida. Al seu voltant, però, s’expandien en cercles concèntrics els exegetes, els que es dediquen al món literari, els que s’hi interessen, i, a fora, al mateix carrer del Carme, a la Rambla, a Montjuïc, a Benifallim, Tamarit, Agullana o Maó, a les biblioteques, llibreries i tauletes de nit, aquí i allà, en aquella hora de llum elèctrica, en cases amb el televisor apagat, trens o sales d’espera, en aquell moment hi havia, segur, llibres oberts, fent una xarxa de lletres que alguna cosa devia atrapar, encara que només fos el temps.\nLes conclusions d’enguany van ser, en general, optimistes. Va tancar l’acte la Caterina Mieras, consellera de Cultura (“m’ha interessat molt”.)\n( gener del 2005, El Punt )\nThis entry was posted Divendres, Gener 2nd, 2009 at 7:29 am\tand is filed under Notes sobre literatura. You can leave a response, or trackback from your own site.


Normanville (Eure) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n49° 04′ 47″ N, 1° 09′ 35″ E / 49.0797°N,1.1597°E / 49.0797; 1.1597Coord.: 49° 04′ 47″ N, 1° 09′ 35″ E / 49.0797°N,1.1597°E / 49.0797; 1.1597\nNormanville és un municipi francès situat al departament de l'Eure i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 1.108 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Normanville era de 1.108 persones. Hi havia 414 famílies de les quals 60 eren unipersonals (20 homes vivint sols i 40 dones vivint soles), 155 parelles sense fills, 183 parelles amb fills i 16 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 437 habitatges, 418 eren l'habitatge principal de la família, 10 eren segones residències i 9 estaven desocupats. 426 eren cases i 8 eren apartaments. Dels 418 habitatges principals, 387 estaven ocupats pels seus propietaris, 26 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 5 estaven cedits a títol gratuït; 5 tenien una cambra, 3 en tenien dues, 30 en tenien tres, 98 en tenien quatre i 282 en tenien cinc o més. 329 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 150 habitatges hi havia un automòbil i a 251 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Normanville el 2009\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 754 persones, 580 eren actives i 174 eren inactives. De les 580 persones actives 538 estaven ocupades (275 homes i 263 dones) i 42 estaven aturades (20 homes i 22 dones). De les 174 persones inactives 57 estaven jubilades, 83 estaven estudiant i 34 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Normanville hi havia 423 unitats fiscals que integraven 1.123 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 22.871 €.\nDels 95 establiments que hi havia el 2007, 5 eren d'empreses de fabricació d'altres productes industrials, 18 d'empreses de construcció, 35 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa de transport, 2 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 3 d'empreses d'informació i comunicació, 7 d'empreses financeres, 4 d'empreses immobiliàries, 16 d'empreses de serveis, 2 d'entitats de l'administració pública i 2 d'empreses classificades com a «altres activitats de serveis».\nDels 24 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 5 eren tallers de reparació d'automòbils i de material agrícola, 1 paleta, 1 guixaire pintor, 3 fusteries, 5 lampisteries, 2 electricistes, 4 empreses de construcció, 1 perruqueria, 1 restaurant i 1 tintoreria.\nDels 17 establiments comercials que hi havia el 2009, 1 era, 1 un supermercat, 1 una gran superfície de material de bricolatge, 1 una fleca, 1 una peixateria, 4 botigues de roba, 1 una botiga de roba, 1 una botiga d'equipament de la llar, 4 botigues de mobles i 2 drogueries.\nL'any 2000 a Normanville hi havia 6 explotacions agrícoles.\nSaint-Germain-des-Angles (1,9 km)\nLe Boulay-Morin (1,9 km)\nÉmalleville (2,1 km)\nGravigny (3,2 km)\nTourneville (3,7 km)\nIrreville (4,0 km)\nLa Chapelle-du-Bois-des-Faulx (4,0 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Normanville\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Normanville a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Normanville a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Normanville_(Eure)&oldid=29434563»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 7 feb 2022 a les 14:25.


Premi Home dels Nassos 2012 | Amics dels Gegants i Capgrossos de Granollers\nThis entry was posted on Desembre 12, 2012 by gegantsgra, in Colla, Gegants, Notícies. Bookmark the permalink.\tDeixa un comentari\nEnguany, els Amics dels Gegants i Capgrossos de Granollers, hem sigut nominats al Premi Home dels Nassos de Granollers!!\nL’objectiu principal d’aquest premi és seleccionar l’entitat o persona que més implicació ha tingut amb la ciutat de Granollers durant tot l’any deixar a disposició de la ciutat escollir qui mereix aquest premi.\nÉs per això, doncs, que estem molt contents i orgullosos d’haver sigut seleccionats per al premi doncs és un gran reconeixement cap a la nostra feina. Volem agrair una vegada més a “La comissió dels nassos“,organitzadora de l’esdeveniment, que ens hagi proposat com una opció més per a obtenir aquest premi.\nQue heu de fer per votar? Doncs molt fàcil teniu dues opcions:\nOmplir aquest formulari amb les vostres dades personals i l’opció que penseu que serà justa vencedora del premi.\nPodeu votar al bar de la Troca, on hi trobareu una urna habilitada per al premi. .\nLes votacions les podreu fer fins el dia 28 de desembre i el guanyador el coneixerem el dia 31 de desembre, Sant Silvestre. Aquest dia, tal i com diu el Costumari Català de Joan Amades, és el dia en que es creia que passava l’home dels nassos, personatge fantàstic i monstruós que posseeix tants nassos com dies té l’any.\n« Renovació de la junta\nPresentació del lèxic “Gegants del Vallès Oriental. Una colla de mots de festa i majestat” »


Ateneu Llibertari de Reus: comunicat en relació a la concentració del míting de “Democracia i Llibertat”\n– 16 desembre 2015Categories: comunicats El dia 4 de desembre va haver-hi a Reus un míting electoral de Democràcia i Llibertat, nou partit – amb rentat de cara inclòs- de CDC, encetant la carrera per les eleccions generals del 20 de desembre. A conseqüència, va dur-se a terme una concentració de rebuig i de denuncia de diversos casos repressius on la Generalitat demana multes i penes de diversos anys de presó.\nDir que les assistents no eren més de 20 persones i que el nombre d’agents antidisturbis dels mossos d’esquadra era completament desproporcionat, sumant-li els agents de la guàrdia urbana. Aquestes tenien el pas tancat per policies uniformats i amb la cara semitapada, sense cap número de placa visible.\nVolem denunciar que al acabar la concentració a una de les persones assistents a la convocatòria, quan anava a peu cap a casa, va passar-li pel costat, i a poca velocitat, un cotxe de la guàrdia urbana, el qual va tornar a trobar-se en diverses ocasions durant el trajecte. Al apropar-se al portal de casa seva, hi havia dos policies dirigint-se cap a ella amb clara intenció d’identificar-la. Al adonar-se que la seva filla, menor d’edat, venia més enrere amb el seu pare, els agents van canviar bruscament de vorera, i van romandre a l’altre costat mirant amb actitud desafiant, fins que aquestes persones van entrar al portal.\nAquests fets deixen en evidència la intimidació cap a tota aquella o tot allò que posi en perill “l’Statuo Quo”, en aquest cas les que denunciaven les polítiques neoliberals i la repressió exercida per aquelles mateixes persones que ens governen o pretenen governar-nos. Cada ostentació de poder augmenta les nostres ganes de lluitar, cada intent d’agredir-nos individualment ens uneix més. Si ens toquen a una, ens toquen a totes.