Miquelcinema: septiembre 2012\nFrida Kahlo (Coyoacán, Mèxic, 6 de juliol de 1907 – 13 de juliol de 1954)\nPintora. Filla de Guillermo Kahlo (1871-1941), nat Carl Wilhelm Kahlo, i de la seva segona esposa, Matilde Calderón González (1876-1932). És la tercera de quatre germanes: Matilde, Adriana, ella i Cristina. Tenia dues germanes més, Luisa i Margarita, filles del primer matrimoni del pare amb María Cardeña Espino. És inscrita en el registre civil amb els noms de Magdalena, Frida i Carmen. El pare, nat a Pforzheim (Baden-Wurtemberg, Alemanya), emigra (1890) a Mèxic als 19 anys. La mare, nada a Mèxic, és descendent d’espanyols. El pare treballa com a fotògraf i com a dependent del comerç. El 1913, quan té 6 anys, l’afecta la poliomielitis, que li deixa seqüeles importants al peu i a la cama dreta. El 17 de setembre de 1925, als 18 anys, pateix un terrible accident de trànsit quan l’autobús que la porta del col·legi a casa seva topa amb un tramvia. Resta greument ferida, amb conseqüències físiques i emocionals que li duren tota la vida. Passa un mes ingressada a l’hospital de la Creu Roja de Mèxic D.F., seguit d’una llarga convalescència que dedica a dibuixar i pintar. Aleshores pren classes de dibuix al taller de gravat de Fernando Fernández Domínguez. No consta on fa els primers estudis. S’ha dit que estudià al Col·legi Alemany, però en aquest centre no consta la seva matricula. El 1922 ingressa a l’Escuela Nacional Preparatoria amb el propòsit de preparar-se per a la carrera de Medicina, que és la que vol fer. El 1928, als 21 anys, s’incorpora al Partit Comunista de Mèxic, on es retroba amb l’antic company, el pintor Diego Rivera. S’enamoren i es casen el 1929. Poc després Rivera és expulsat del Partit Comunista i ella l’abandona voluntàriament. El 1930 la parella es trasllada a San Francisco (EUA), on Diego té alguns encàrrecs de feina. El 1931 coneix a San Francisco el metge Leo Eloesser, que serà el seu conseller mèdic la resta de la vida. El 1933 es trasllada a Nova York, on Diego pinta un moral per al Rockefeller Center. El 1934 marxen a Detroit (EUA) per motius de feina de Diego. El 1937 Frida posa la seva casa, la “Casa Azul”, de Coyoacán, a disposició de León Trotsky i Natalia Sedova. L’any següent fa la primera exposició individual a la Galeria Julien Levy, de Nova York. El 1939 exposa a Paris, a la Galeria Pierre Colle i coneix els pintors surrealistes. De retorn a Mèxic ella i Diego Rivera es divorcien a causa d’infidelitats mútues, per bé que pesen sobretot les relacions de Rivera amb Cristina, la germana menor de Frida. Malgrat la ruptura de la parella, el 1940 arriben a un acord amistós i es tornen a casar. A partir d’aleshores Frida combina i no amaga les seves relacions homosexuals i heterosexuals. El 1941 mor el pare, amb el qual havia mantingut sempre una relació positiva d’afecte i suport en els moments difícils. En canvi amb la mare la seva relació va ser difícil i contradictòria. El 1943 obté una plaça de professora a l’Escuela de Arte “La Esmeralda”, de Mèxic D.F., i el 1946 li és concedit pel Ministeri de Cultura el Premi Nacional de Pintura. El 1948 s’incorpora al nou Partit Comunista de Mèxic. A causa de les seqüeles que arrossega de la polio i de l’accident de trànsit, el 1950 ha de ser intervinguda 7 vegades de la columna vertebral i passa 9 mesos a l’hospital. El 1951 es veu obligada a usar cadira de rodes. Es per aquest motiu que el 1953 assisteix enllitada a la inauguració de l’exposició que li organitza Lola Álvarez Bravo. Poc després pateix l’amputació terapèutica de la cama dreta fins al genoll. La fragilitat de la salut i els dolors no li donen treva. El 13 de juliol de 1954 mor a la “Casa Azul”, on havia nat 47 anys abans. El 1958 s’inaugura a la casa natal el Museu Frida Kahlo, que és visitat per turistes i afeccionats a l’art. Després de la seva mort, el pas del temps ha convertit la seva figura en una icona del feminisme militant. Pintà unes 200 obres, en la seva majoria de petit format i amb abundància de retrats. Hi combina solucions surrealistes, expressionistes i ingenuïstes, en el marc d’una concepció bàsicament íntima, subjectiva i autobiogràfica. La temàtica es relaciona amb elements populars d’arrels indígenes i reflecteix, alhora, la influència de la pintura mural del seu marit i de la tradició muralista mexicana. Fa ús de símbols i al·legories, de sentit críptic de vegades. A través dels pinzells expressa sovint sentiments personals, fantasies pròpies, desitjos i emocions. Entre les seves obres més conegudes destaquen “Retrato de Miguel N. Lira” (1927), “Henry Ford Hospital” (1932), “Mis abuelos, mis padres y yo” (1936), “El suicidio de Dotohy Hale” (1938-39), “Las dos Fridas” (1939), “El venado herido” (1946) i altres. La vida de la pintora ha inspirat dues pel·lícules: “Frida, naturaleza viva”, de Claude Leduc (1984), i “Frida”, de Julie Taymor (2002). El 2007, amb motiu del centenari del seu naixement, el Palacio de Bellas Artes de Mèxic li dedica una àmplia exposició antològica que titula "Frida Kahlo 1907-2007”. Homenaje Nacional". La Fundació Pilar i Joan Miró (Palma) inclogué en l’exposició col·lectiva de març/abril de 1997 dues obres força interessants de la pintora.\nAndrea KETTENMANN, “Kahlo”, versió espanyola, Taschen ed., Colònia, 2008\nIsolda P. KAHLO, “Frida íntima”, Dipon ed., 2004\nIan CHILVERS et al., “Diccionari d’Art Oxford” (versió catalana de “The Oxford Diccionary of Art”, 1988), Edicions 62, pàg. 421, Barcelona, 1996\nPublicado por Miquel en 10:25 No hay comentarios:\nAndreu Crespí Salom (Palma, 26 de desembre de 1896 - 20 de febrer de 1982)\nPolític, pedagog i catedràtic. Fill d’Antoni Crespí, camiser, i Catalina, neix a Palma i cursa el batxillerat a l’Institut General i Tècnic de Palma (1906-13). Comença la carrera d’Enginyer de Camins, que deixa per estudiar ciències (secció de ciències naturals). Obté el títol de llicenciat a la Universitat de Barcelona (1922). Durant els anys d’estudiant a Barcelona participa en el II Congrés Universitari Català (1918), presideix l’Associació Catalana d’Estudiants (1920-21) i col·labora amb la publicació humorística “L’Estevet”.\nDe retorn a Palma, el 1922 funda amb Francesc de Sales Aguiló Fortesa (1899-1956) el col·legi Cervantes, on treballa (1922-34) fins que guanya per oposició la càtedra de física i química de l’Institut de Felanitx (1934-36). Al col•legi Cervantes implanta mètodes d’ensenyament actiu i la cultura del respecte als drets humans. En aquests anys col•labora amb diverses publicacions catalanes, com “La Revista” i el Butlletí de la Institució Catalana d’Història Natural. El 1927 ingressa en el Partit Republicà Federal i a les eleccions municipals d’abril de 1931 és elegit regidor de l’ajuntament de Palma per aquest partit. Després de la proclamació de la II República, s’afilia al Partit Socialista Obrer Espanyol (PSOE) (maig 1931). A les segones eleccions municipals del 1931 és elegit regidor de l’ajuntament de Palma pel PSOE i és president de la comissió municipal de cultura. A més fa part de les comissions de policia, govern, beneficència i sanitat, foment i hisenda. Dóna suport al Pla de Construccions Escolars. Com a membre de la Diputació provincial s’encarrega de la Clínica Mental i de l’orfenat. D’altra banda, participa en la fundació (1930) i és vicepresident de la Lliga Laica, l’objecte de la qual és la laïcització de l’escola. El 1932 és nomenat tinent de batle (1932-34), càrrec que ocupa fins a la suspensió de l’ajuntament a causa de l’anomenada Revolució d’octubre. Arran d’aquest fet se’n va a Paris, on resideix fins al gener de 1936. El febrer de 1936 recupera el càrrec de regidor de l’ajuntament de Palma, però el deixa per considerar-lo incompatible amb la direcció de l’Institut de Felanitx. Com a militant del PSOE representa la FSB en el XIII Congrés (1932) i fa part de la comissió de “El Socialista y prensa socialista”. És vicepresident i secretari de la FSB. A més, és vocal i comptador de la Junta de l’Associació per la Cultura de Mallorca. Publica col•laboracions a la “La Nostra Terra” i al Bolletí de la Societat Arqueològica Lul•liana. També és membre de la Federació de Treballadors de l’Ensenyança i organitza l’escola nocturna per a obrers de la Unió Obrera. Promou l’ús del català i la cultura mallorquina. El 1936 signa el manifest Resposta dels mallorquins al missatge dels catalans. Casat (1935) amb Maria Plaza, és pare d’Andreu Crespí Plaza (Palma 1943). Arran de l’aixecament militar de juliol del 1936 és empresonat al Castell de Bellver (30 juliol) i, posteriorment, al camp de concentració de la Fontsanta de Sant Joan (gener-març 1937), Can Mir (Palma) i a la presó provincial. El setembre de 1937 és condemnat per un consell de guerra a 30 anys de presó per adhesió a la rebel•lió. A més, el Tribunal de Responsabilitats Polítiques el sanciona (1939) amb una multa de 45.000 ptes. Alliberat el 23 de març del 1942, es desterrat a Alzira durant mig anys. Inhabilitat per a la docència pública, es dedica a l’ensenyament privat. Després del restabliment de la democràcia, participa en els actes públics del PSOE durant la campanya electoral de 1977 a Palma. Mor 9 anys després als 85 d’edat. A principi del curs 1961/62 faig part d’un grup d’estudiants del curs preuniversitari de l’Institut Ramon Llull (Palma) que dues vegades per setmana pren classes de reforç d’anàlisi matemàtica i física amb Andreu Crespí. A mesura que passen els mesos, alguns membres del grup es desanimen i deixen les classes de l’Institut i les de reforç d’Andreu Crespí. El desànim afecta cada vegada més estudiants del grup, de manera que aviat a les classes de reforç hi assisteixo sol. Per a mi aquestes classes en solitari constitueixen una experiència d’allò més intensa i enriquidora, que ell no vol suspendre. Tampoc no accepta de passar-me a un altre dels grups de reforç d’alumnes del mateix nivell provinents d’altres centres. Sempre he cregut que el fet responia a l’amistat que el lligava als meus oncles Miquel Alenyà Ribas (telegrafista), germà del meu pare, i Lluís Fuster Miró-Granada (arquitecte), germà de la meva mare i padrí meu de fonts, amb els quals compartia tertúlies, una d’elles a la Granja Reus. Havia estat condeixeble de batxiller de Lluís Fuster i era antic company de presó al Castell de Bellver i a Can Mir de Miquel Alenyà. Les classes, que fa en llengua catalana, no tenen interrupcions, ni talls per al descans, ni digressions, i duren hora i mitja. Fa les classes a un pis que és sobre el que ocupa com a habitatge familiar. Des d’una finestra que dóna a la plaça que hi ha al davant del Portal del Palau Episcopal sovint guaitava per indicar-nos, amb gestos i alguna veu, que acceleréssim la pujada a la classe. Record que detestava que els seus alumnes, quan raonaven o feien una exposició, establissin conclusions a partir de supòsits implícits. Per això s’agradava de demanar-los amb èmfasi que no “prenguessin acords” i que fossin rigorosos. Com a professor governa el ritme de les classes, hi desplega una gran activitat i manté viva l’atenció dels alumnes. Fa ús d’un to de veu alt i sonor. Sense dir-ho demostra la passió que sent pel saber, la docència i l’aprenentatge dels deixebles. En els darrers anys 70 vaig coincidir amb ell en diverses ocasions. ¿Com va l’economia? em demanava. Les meves respostes una mica exagerades i un tant destraleres el feien riure de bon gust. Bibliografia GRAN ENCICLOPÈDIA DE MALLORCA, “Crespí Salom, Andreu”, t. 4, pàg. 200, Palma 1993. FUNDACIÓN PABLO IGLESIAS, “Andrés Crespí Salom”, Diccionario biográfico, pàg. 441-442, Madrid 2012. Maria de la Pau GENER, “Andreu Crespí”, Memoria Civil, núm. 14, ‘Baleares’, 6-IV-1986. Joan MARTORELL, “Andreu Crespí. Apoximación biográfica”, Centre d’Estudis Gabriel Alomar, Palma 1989. Joan PLA GARCIA “Andreu Crespí i Salom”, ‘Las Orlas’, pàg. 22 i 23, Barcelona 1989. Jaume POMAR, "Maria Plaza", 'Memoria civil, núm. 2, 'Baleares', 12-I-1986.\nPere Joan Llabrés Martorell (Inca, Mallorca, 19 d’octubre de 1938 – Santa Ponsa, Calvià, Mallorca, 7 de juliol de 2006)\nTeòleg, liturgista, historiador i prevere. Fill de Pere-Joan Llabrés Mulet i Maria Martorell Tortella, neix a Inca. Té una germana, Magdalena, més gran que ell, que als 16 anys ingressa a la Congregació de les Germanes Franciscanes Filles de la Misericòrdia. Assisteix a l’escola de les Germanes Franciscanes d’Inca i a l’escola parroquial. Ingressa en el Seminari Diocesà de Sant Pere el setembre de 1949, on estudia humanitats, filosofia i teologia. És prefecte del tercer curs de llatinistes a partir del setembre de 1958. El 1959 rep la tonsura i el 18 de març de 1961 és ordenat de diaca. El 1961 és enviat al Col·legi Espanyol de Sant Pere (Roma) com a becari diocesà. Es llicencia en teologia a la Universitat Gregoriana (1963) i es diploma en litúrgia a l’Ateneu Anselmià (1965). És ordenat de prevere a la capella del nou Col·legi Espanyol de Roma (Via Torre Rossa) el 19 de març de 1962. De retorn a Mallorca, inicia el ministeri pastoral com a vicari de la parròquia de Sant Nicolau (Palma), càrrec que ocupa durant 9 anys (1965-1974). El 1974 és nomenat rector de la parròquia de Santa Catalina Thomàs (1974-1986), que adapta a les exigències de la reforma litúrgica. Hi incorpora la imatge de Crist Resucitat, obrada per l’escultor Josep Maria Aguilar Collados, i el retaule de l’altar major dedicat a Santa Catalina Thomàs, obra del pintor Pau Lluís Fornès Isern. El 1986 és designat canonge prefecte de litúrgia de la Seu de Mallorca. Des del 1980 és president de la Comissió Diocesana de Litúrgia i el 1981 és elegit membre del consell de direcció del Centre d’Estudis Teològics de Mallorca (CETEM), del qual és director durant dos triennis (1986-1989 i 1996-1999). El 1995 és elegit secretari general del Sínode Diocesà de Mallorca i el 1999 és nomenat delegat diocesà de patrimoni cultural. Pel que fa a la seva dedicació a la docència, cal assenyalar que és professor de litúrgia del Seminari i de teologia litúrgica i sacramental al CETEM des de la seva fundació el 1970. A més és professor de llengua i literatura catalanes de l’Escola Universitària “Alberta Jiménez”, de les monges de la Puresa. Pel que fa a la seva dedicació a la conservació i promoció del patrimoni artístic i cultural, dirigeix la restauració de la capella de Sant Pere de la parròquia de Santa Maria la Major d’Inca (1990), el trasllat temporal de part del Museu Diocesà a la capella de l’antic seminari (Casa de l’Església) i l’ampliació i modernització de les instal·lacions del nou Museu Diocesà (Palau Episcopal), que s’inauguren després de la seva mort. Pel que fa a la seva dedicació a la litúrgia, cal assenyalar que fa part dels fundadors de l’Associació Espanyola de Professors de Litúrgia, és ponent en el III Congrés Litúrgic de Montserrat (1990) i dirigeix l’edició dels nous llibres litúrgics adaptats a les reformes del Concili Vaticà II. Estudiós de Ramon Llull, és designat (1991) magister de la Maioricensis Schola Lullística. Amb relació a la seva militància cívica, cultural i lingüística, cal destacar la tasca que desplega com a cap de redacció i animador de la revista Lluc (1974-1983), la participació com a vocal de la Junta directiva de l’Obra Cultural Balear sota la presidència de Josep Maria Llompart de la Peña, l'assistència a la reunió clandestina de s’Arracó de 1987, la participació en la fundació i animació del Grup Blanquerna al costat de Climent Garau Arbona i la participació en el II Congrés Internacional de la Llengua Catalana amb una comunicació sobre la llengua catalana i l’Església de Mallorca. El 2006 és designat per fer part del Consell Assessor de l’Obra Cultural Balear. Publica nombrosos escrits sobre temes teològics, litúrgics i històrics. Escriu col·laboracions a les revistes Quaderns de Pastoral, “Phase”, Revista Espanyola de Teologia, “Sal Terrae”. Publica nombroses entrades a la Gran Enciclopèdia de Mallorca i al Diccionari d’Història Eclesiàstica de Catalunya. Dirigeix la revista Comunicació, del CETEM. Entre les obres que publica, cal destacar les biografies de santa Catalina Thomàs (1980), sant Alonso Rodríguez (1988) i la beata Francinaina Cirer (1989). També publica “Sant Domingo d’Inca” (1987), “Celebrar Nadal a Mallorca” (1990), “El retaule de la Puríssima de Sant Bartomeu d’Inca” (2001) i “Gaudí a la Seu de Mallorca” (2002). Amb Nadal Trias Orell i Santiago M. Amer Pol té cura de la publicació de l’obra “Sínode Diocesà de Mallorca (1998-1999). Crònica, documents, decrets i constitucions sinodals” (2002).Tenen especial interès els seus treballs “El mestratge de Francesc de Borja Moll en les versions litúrgiques i bíbliques en català adaptades per a les Balears” (2002), “Les Germanes de la Caritat d’Inca” (1993) i la història de la congregació de les Germanes Franciscanes Filles de la Misericòrdia titulada “Dos cents anys de Caritat (1798-1998)” (3 toms) (2007). És distingit amb diversos premis, entre els quals excel·leixen el Premi Jaume I d’actuació cívica catalana de la Generalitat de Catalunya (1983). El 2001 rep el premi Josep Maria Llompart, dels Premis 31 de desembre, de l’Obra Cultural Balear, i el II Premi Fra Miquel Colom TOR, de l’OCB d’Inca. El 7 de juliol de 2006, als 67 anys, mor sobtadament, mentre pren un bany de mar a la platja després d’una jornada de treball. El bisbe de Mallorca, Jesús Murgui Soriano, presideix el funeral que se diu a la Seu l’11 de juliol de 2006. Després del seu traspàs li dediquen un homenatge el Grup Blanquerna i l’Obra Cultural Balear. En el marc d’aquest homenatge es presenta el llibre “La fidelitat obstinada. Homenatge a Mn. Pere Joan Llabrés i Martorell”. Gaudí d’una extraordinària capacitat intel·lectual i d’una intel·ligència brillant. Feiner de mena, treballà en l’anàlisi i la investigació de camps molt diversos, per bé que els seus interessos principals són la litúrgia, la teologia sacramental, la figura de Ramon Llull, la cultura popular de Mallorca, la història de les institucions religioses de l’illa, l’art, la conservació del patrimoni i la militància cívica a favor de la llengua catalana. Ens coneguérem el 1955: teníem 15 i 18 anys. D’aleshores ençà en diverses oportunitats disposem de la possibilitat de compartir experiències, converses, feines i ambicions, en el marc d’una amistat sincera i perllongada. En el curs 1957-58 coincidim com a prefectes de la secció menor (llatinistes) del seminari. Ell s’encarrega del tercer curs, Miquel Orell Sureda i Joan Puig-gròs Sbert s’encarreguen del primer curs i jo del segon. En els anys 70 li deman en diverses ocasions la revisió lingüística d’alguns escrits meus d’economia, cosa que sempre fa aviat, amb cura extremada i amb explicacions plenes de cordialitat. El 1986 coincidim casualment a la porta d’entrada del Palau Episcopal, on havia estat cridat pel bisbe Teodor Úbeda. Ell estava neguitós i preocupat perquè no sabia la raó de la convocatòria. Record que em repetí amb cara d’estranyesa “no sé perquè m’ha cridat, no ho sé”. Després vaig saber que el bisbe li havia demanat de rellevar-lo de la parròquia de Santa Catalina Thomàs per fer-lo canonge. En els anys 1996-2004 coincidim i ens trobem moltes vegades, mentre sóc director de l’Obra Social de Sa Nostra. En són la causa la meva col·laboració en el Sínode Diocesà amb una subponència sobre la realitat econòmica i social de Mallorca i la meva participació al costat del bisbe Teodor Úbeda i d’ell en dues rodes de premsa (la posterior a la primera sessió del Sínode i la de presentació de la mostra provisional del Museu Diocesà a la capella de la Casa de l’Església). Amb ell particip en la roda de premsa de presentació de la restauració del retaule de Sant Jordi de Pere Nissard, que té lloc al taller del restaurador José M. Pardo Falcón. Aquesta és per a ell una etapa molt atrafegada per l’acumulació de feines que havia assumit. Record la seva llarga resistència a adquirir un telèfon mòbil i a comunicar-se per mitjà del correu electrònic. Finalment ho assumí, per bé que a contra cor. Bibliografia GRAN ENCICLOPÈDIA DE MALLORCA, “Llabrés Martorell, Pere Joan”, t. 23 (Apèndix), pàg. 202, Palma 1991. Aurelio GARCÍA MACIAS, “Pere-Joan Llabrés Martorell (1938-2006)”, “Pastoral Litúrgica”, núm. 315-316, pàg. 197-201, Madrid 2010. Pere FULLANA PUIGSERVER, “Pere-Joan Llabrés Martorell (1938-2006)”, ‘Estudis Romànics’, Necrologies, t. 29, pàg. 668-670, Barcelona 2007. Antoni MARIMÓN RIUTORT, “Llabrés Martorell, Pere Joan”, Gran Enciclopèdia de Mallorca, t. 7, pàg. 292-293, Palma 1991.\nPublicado por Miquel en 2:01 No hay comentarios:\nMiquel Codolà Camps (Blanes, La Selva, Catalunya, 4 de desembre de 1926 – Palma, 23 de setembre de 2012)\nEmpresari hoteler i promotor de l’associacionisme empresarial. Nat a Blanes, es llicencia en Dret a la Universitat de Barcelona i es titula en direcció d’empreses i activitats turístiques. Obté el títol d’agent de la propietat immobiliària. Establert a Mallorca, el 1966 obre a Peguera (Calvià) la Pensió Peguera, a partir de la qual funda la societat Hotelera San Valentín, posteriorment Valentin Hotels, inici d’una llarga carrera empresarial d’èxit. En els primers anys d’activitat destaca com un dels empresaris que millor gestiona a les illes el sistema general de finançació mitjançant l’ús de lletres de canvi. El 1969 tinc l’oportunitat de conèixer-lo i tractar-lo des del meu lloc de feina com a cap d’inversions de l’oficina del Banc Atlàntic de la plaça de Cort (Palma). El 2012 és president de Valentin Hotels, Mittenwald S.A. i Apartamentos Mercedes S.A., quan Valentin Hotels és titular i explota una cadena de 9 hotels distribuïts entre Mallorca, Menorca, Cadis, Gran Canària i la Riviera Maia. Convençut de la necessitat de l’associacionisme, participa en la creació (1975) de la Federació Empresarial Hotelera de Mallorca (FEHM), de la qual és elegit primer president. Fa part del grup promotor de la cooperativa hotelera COFEBA, avui desapareguda, que també presideix en l’etapa inicial. Participa (1977) en la creació de la Confederació d’Associacions Empresarials de les Balears (CAEB) i de l'Associació Nacional de Zones Turístiques d'Espanya (ZONTUR), de la qual és secretari durant uns anys. És vicepresident del Foment de Turisme de Mallorca i president del Comitè Organitzador de Tecnoturística. Durant un temps és membre del Patronat de la Fundació Illes Balears. El 1983 reclama i aconsegueix que Gabriel Canyelles, president del Govern de les Illes Balears, nomeni conseller de Turisme l'hoteler Jaume Cladera i Cladera, que manté el càrrec durant 10 anys (1983-1993). Dotat d’un singular do de gents i d’una gran simpatia personal, és reconegut entre els hotelers com un dels seus líders naturals més destacats. És recordat com una persona oberta, vitalista, carismàtica, franca, extravertida i disposada sempre a fer cas a tothom. Mai no perd l’hàbit de pensar en català i d’usar expressions pròpies de la seva llengua, que empra com a recurs d'identitat i prestigi. Tots els anys fa una estada a Blanes durant l'estiu per trobar-se amb els antics companys i amics d'infantesa i joventut. Casat amb Francisca Maria Bonet Sunyer, és pare d’una filla, Mercè, i dos fills, Josep i Gregori. Afeccionat al tenis, el practica habitualment durant molts d'anys. Al llarg de la vida obté nombroses distincions: l'Escut d'Or de l'Escola de Turisme de les Balears, la Placa d'Or de Cofeba, la insígnia d'Or de la Federació Empresarial Hotelera de Mallorca, el premi Foners del Foment de Turisme de Mallorca, la insígnia d'or al mèrit turístic de ZONTUR i la T d'or de Tecnoturística. El 2006 el Govern de les Illes Balears el distingeix amb el Premi Ramon Llull. El novembre de 2011 (3-XI-2011) rep un homenatge de gratitud de la Guàrdia Civil per la seva col·laboració amb el cos. Durant l'acte, realitzat a un hotel de Peguera, rep de mans del coronel de la Benemèrita Joaquín Molina una placa commemorativa i un obsequi consistent en un petit tricorni de gala. El 9 de setembre de 2012, mentre és a la seva casa d'estiu a la Colònia de Sant Jordi (Mallorca), pateix un extravessament cerebral, del qual no es recupera.\nPublicado por Miquel en 2:47 No hay comentarios:\nMiquel Codolà Camps (Blanes, La Selva, Catalunya, ...\nPere Joan Llabrés Martorell (Inca, Mallorca, 19 d’...\nAndreu Crespí Salom (Palma, 26 de desembre de 1896...\nFrida Kahlo (Coyoacán, Mèxic, 6 de juliol de 1907 ...


Milanuncios - Ripollés,obra del 95\nCasa y Jardín en Castellón de la Plana\nArte y decoración en Castellón de la Plana\nRipollés,obra del 95\nConsiderada por el autor ,como una de sus mejores obras de todas sus colecciones,es de 1995. Es de técnica mixta,oleo y acrilico.esta valorada en mas de 35.000 euros. Precio negociable,a convenir,ofertas serias ,certificado de autenticidad.. ......... ................atiendo WhatsApp ...... Si quieres ver todos mis anuncios busca con la palabra ( comprovendo321 ).


▷ ⭐Definició de executor⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de executor\nDefinició de executor\nara pots trobar La definició i uns quants exemples de com utilitzar la paraula executor, en aquesta web de rectificacions ortogràfiques pots trobar com es pot usar en un context real aquest mot i fer servir un dels sinònims que et proposem de la llista completa que trobaràs aquí també veuràs la seva Definició perquè et sigui molt més fàcil comprendre què significa executor.\n[substància, material] Que no permet el pas de la humitat, l’aigua o algun altre líquid:\nPeça de vestir ampla i llarga que es posa al damunt de la roba i que està feta amb un teixit o material que no deixa passar la pluja o l’aigua:\nSinònims de executor\n¿Cóm es diu executor en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice ejecutor en catalán?\nSi tens ganes de saber com es diu en espanyol executor has de saber que la seva traducció és ejecutor pots trobar en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar executor\nEl demandat tindrà en tot cas el dret d’exigir al transportista i al transportista executor que concorrin amb ell en el procediment.\nD’altra banda, STOP SIDA actua com a associat executor de l’ACNUR en tres camps per a refugiats congolesos a Burundi, on el personal es val dels seus coneixements i experiència per ajudar a mitigar les conseqüències de l’epidèmia, la qual cosa comprèn vetllar perquè els seus clients rebin […] […] tractament farmacològic en els hospitals locals.\nEl contracte d’administració es […] subscriu entre l’executor del contracte i […] el SERNANP.\nL’Agència per a Emergències de Kazakhstan fungirá […] com l’òrgan executor i s’encararà […] del control general de la implementació del projecte.\nUNOPS pot […] proporcionar assistència de només supervisió quan el soci és l’executor del projecte i té buits en la seva pròpia capacitat de supervisió.\nEl règim hauria de disposar que, quan es tracti del cobrament o un altre tipus de […] […] execució d’un crèdit per cobrar, d’un títol negociable o d’algun altre crèdit, el creditor garantit, executor de la garantia , ha de destinar el producte net d’aquesta mesura executòria (prèvia deducció de les costes […] […] d’execució) al pagament de l’obligació garantida.\nAixò actes li portarà el càstig que li […] serà infligit per l’executor de la llei.\njuntament amb els seus centres membres i partners i com a organisme executor de projectes propis, aproximadament 60 seminaris per any sobre qüestions d’actualitat especialment importants per a multiplicadors i persones responsables de sindicats i altres organitzacions de treballadors, amb l’objectiu d’assenyalar […] solucions per al futur.\nAixí, es disminueix la […] possibilitat que l’executor del contracte busqui […] tan sols recursos puntuals, sota la forma de projectes, […] que s’acaben deixant l’àrea sense recursos en endavant.\nAquests canvis donaran al seu torn lloc […] a un nou tipus de política de descentralització que depèn menys de les […] funcions de l’organisme executor tradicional.\nDirigir, controlar i organitzar totes aquelles accions enfocades a la defensa i sobirania del territori […] nacional, en estreta coordinació amb les Forces […] Armades, com a òrgan executor de les directrius […] i polítiques generals .\nAixí mateix, ha de remetre una còpia del contracte celebrat per l’organització seleccionada amb l’organisme executor.\nLes Forces Armades constitueixen el braç executor de les activitats de defensa, però el ciutadans és, […] a més, responsable d’això.\nSens dubte, el […] fet que l’executor de la dictadura […] feixista a Egipte, Hosni Mubarak es va anar no vol dir que el nou […] ordre segons les reivindicacions del poble egipci de llibertat i justica ja va ser fundat.\nTambé regulem les qüestions de les amnisties i indults que es plantegen amb la consulta prèvia entre l’Estat […] emissor i l’Estat executor.\nAlgunes de les condicions fan […] […] referència a la propietat de les microdades per part del MDS o al perfil i a l’experiència tècnica de l’equip executor.\nUn executor supervisa l’acompliment […] dels detalls del seu testament i distribuirà el patrimoni, assegurant-se que totes […] els deutes i impostos hereditaris siguin pagats.\nEl Sr. Bush actua com a executor de les mesquines obres dels monopolis nord-americans de […] la indústria del petroli i del carbó.\nDurant els viatges de […] estudi, l’equip executor del projecte, […] el personal del Centre de Ijevan i els representants del […] comitè directiu van visitar a diferents actors a Alemanya i Geòrgia.\nEl «portador» és el membre d’una comunitat que reconeix, reprodueix, transmet, transforma, crea i constitueix cert tipus de cultura a i […] per a una comunitat, i pot, així mateix, exercir un o diversos dels [. ..] papers següents: executor, creador i custodi.\nEl Parlament (poder legislatiu) és la institució de l’Estat que manté un tal programa elaborant la legislació com la base, de manera que la política del govern sigui […] legal i legítima, mentre que el […] poder judicial és com l’executor de la legislació establerta […] per tal de combatre KKN.\nEn altres sistemes […] legals una ordre de restitució es pot notificar en el moment en què l’agent executor realment procedeix a l’execució, la qual cosa evita el risc que s’acaba de descriure.\nAquest organisme és, […] per tant, l’executor i regulador de […] la política ambiental i és el responsable d’emetre la Declaració d’Impacte Ambiental.\nEn el lloc mateix de l’execució, en veure confrontat amb aquesta situació de crisi familiar, l’agent executor no està preparat per aplicar mesures coercitives.\nL’executor de la sacada no […] podrà tornar a jugar la pilota fins que aquest no hagi tocat a un altre jugador.\n58. El càrrec de jutge executor serà gratuït i […] obligatori i només per impossibilitat física o implicancia comprovada podrà […] negar-se a exercir sota pena de multa de fins al 25% del seu salari o ingrés mensual sense perjudici de ser jutjat per desobediència (Llei d’empara, art. 59).\nHa estat l’executor i cabró en l’avanç […] del capitalisme global.\nNom a un executor acuradament en el seu […] testament.\nEs mantindrà la comunicació […] entre el Fons i l’executor per tenir un seguiment […] constant.


Comissió Formació i Cultura | AMPA CEIP CARLES SALVADOR\nArchivo de la categoría: Comissió Formació i Cultura\nEnrabiades feqüents? “Tinc un volcà” proposta de lectura per al mes de gener!\nPosted on 15 de enero de 2021 por Gal.la\n“L’Alba no ho sabia, però a dins hi tenia un volcà…” Com tantes nenes i nens, la protagonista de la història no reconeix ben bé què és el que li passa quan s’enrabia amb alguna situació quotidiana amb els pares. Fora de control, es sent sola i sense ferramentes per a enfrontar-se a aquests sentiments tan potents i ferotges que ho cremen tot i a tothom, incloent-la a ella i a qui l’envolta. Una història tan senzilla com encisadora, amb missatges pràctics i directes que ensenyen als nens com gestionar les seues emocions, amb l’ajuda de la fada dels volcans. Il.lustracions divertides amb llenguatge concís, una obra de Míriam Tirado i Jon Turu que permetran a mares i pares reconèixer i normalitzar aquelles enrabiades comunes de les nenes i nens i, als més petits, posar eines al seu abast per a deixar de sentir-se sols i espantats quan les sofreixen. Tot un descobriment que des de l’Ampa del Carles us recomanem per a aquest gener fredolic!\nPublicado en Activitat, Comissió Formació i Cultura, Lectura\t| Etiquetado Lectura\t| Deja una respuesta


desenvolupament de botigues online > egluu. digital solutions agency\nbotigues online a mida\nPotència i augmenta les vendes de la teva e-commerce\ndesenvolupament de comerç electrònic a mida\nAnalitzem el teu negoci i construïm el teu projecte per a accedir a milions de potencials clients arreu del món.\nSigui com sigui el teu negoci tenim la teva solució B2B, B2C o C2C:\nModa, electrònica, alimentació, il·luminació, electrodomèstics, joieria, mobles, automòbils, associacions de comerciants i molt més.\nLes oportunitats i avantatges que Internet ofereix per a obrir nous mercats i connectar amb els vostres clients són òbvies. Però desenvolupar un negoci exitós a Internet significa molt més que construir una botiga online.\nA egluu oferim solucions e-commerce que van més enllà del software:\nInternacionalitzar la teva oferta\nReduir costos operatius\nDesenvolupar estratègies de CRM per a augmentar la satisfacció dels clients\nReduir els temps de reacció\nper què la teva Botiga Online a mida?\n1. augmenta l’abast del teu negoci\nLlença’t a vendre els teus productes o serveis per Internet. El comerç local és una limitació en un món cada vegada més globalitzat i els hàbits del qual estan canviant. Accedeix a centenars de milions de potencials clients que compren desde la feina o la desde casa.\n2. internacionalitza la teva empresa\nExporta els teus productes amb la teva botiga multi-idioma i multi-divisa per a aconseguir nous mercats.\nMultiplica les teves vendes integrant el teu negoci amb market places com Amazon, Ebay, Google Shopping, Pixmania, CDiscount, Carrefour, FNAC o Lengow i facilita el pagament per PayPal, TPV Virtual, Iupay, PagoFácil, per transferència o altres plataformes.\n3. fàcil gestió focalitzada a resultats\nModifica de manera fàcil els continguts, gestiona els estocs, preus, ofertes, valoracions de clients, mètodes de pagament, impostos, factures, albarans i molt més.\nConeix als teus clients, visites, procedència, gustos i realitza campanyes focalitzades.\n4. a mida o “Out of the box”\nTenim la solució apropiada per a les necessitats del teu negoci. Des d’un desenvolupament dissenyat i personalitzat al 100% que et destaqui per complet sobre la competència, fins a una solució pre-construïda personalitzable, ràpida i econòmica.\n5. integració amb eines ERP / CRM\nSi vols anar més enllà, integrem el teu negoci amb el teu ERPs, CRMs o amb els teus proveïdors per a eliminar estocs i triar la millor oferta.\nTenim experiència a desenvolupar projectes de e-commerce complexos, on la integració amb els sistemes de gestió interna és una de les claus de l’èxit.\nPodem analitzar i desenvolupar solucions a mesura per a integrar la vostra plataforma de comerç electrònic amb els sistemes de gestió d’estocs, els sistemes de CRM, amb eines de vendes i màrqueting, amb els centres d’atenció al client.\n6. optimitza el teu e-commerce\nAnalitzar i entendre bé el que passa amb el teu projecte de vendes en Internet és un element clau i ha de formar part d’una filosofia de treball global.\nUna filosofia que ha de focalitzar als usuaris com a element central. Ara més que mai. És un dels arguments de la web 2.0 i una de les noves maneres d’enfocar la relació entre una empresa i els seus clients. Una filosofia global que ha d’involucrar a tots els departaments d’una empresa:\nDes del dissenyador, que ha de tenir en compte les dades d’anàlisi web i fer dissenys adequats d’acord amb els resultats de proves (com les proves realitzades a través de Google Optimizer).\nFins al departament de vendes, que pot analitzar les dades de l’empresa en Internet (vendes, el ROI de la campanya) perquè puguin saber el que els usuaris busquen o les tendències de cada sector, i fins i tot es pot comparar amb la competència.\nDesenvolupem solucions e-commerce a mida segons les teves necessitats i sempre amb un fort èmfasi en l’anàlisi de negoci, l’optimització en els cercadors (SEO) i el màrqueting digital.\ntambé integrem la teva e-commerce amb:\nNecessites potenciar i augmentar les vendes del teu e-commerce?\nalguns dels nostres projectes de botigues online


Resum reunió amb Serveis Territorials (Departament d’Ensenyament) del 3/2/2016 – AFA Paco Candel\nby afapacocandel · 8 de Febrer de 2016\na mode de resum us comentem, a continuació, els acords a que es va arribar en la reunió mantinguda amb SSTT.\n– El curs que ve (2016/17) s’instal·larà un mòdul de 120 m2 i es faran un seguit d’adequacions al pati.\n– El Dept. d’Ensenyament es compromet a buscar algun centre de titularitat de la Generalitat per a poder fer el Casal d’Estiu.\n– El Dept. d’Ensenyament es compromet a fer el manteniment dels mòduls (pintura interior, adequació lavabos, etc.) i a treballar pel curs 2017/18 en l’ampliació del menjador.\n– El Dept. d’Ensenyament considera l’escola Paco Candel com una escola consolidada i per tant ja ha entrat en el grup d’escoles que està planificat construir, tot i que això depèn dels pressupostos.\nEls acords als que s’arriben són:\n– Propera reunió quan hi hagi Director/a de SSTT.\n– Compromís del Dept. d’Ensenyament en fer el manteniment dels mòduls.\n– Compromís de treballar per trobar alternatives pel Casal d’Estiu.\n– Compromís per treballar pel curs 2017/18 l’ampliació del menjador.\nEl divendres 5/2 la persona- tècnic encarregada de gestionar aquests temes va venir a l’escola i ja ha parlat amb l’Equip Directiu. S’han acordat una vorera al voltant dels mòduls (per evitar l’entrada de sorra), adequació de l’entrada de primària pel pati i el manteniment intern dels mòduls. Pel que fa a l’ampliació del menjador el que s’acabarà fent és posar un mòdul gran el curs 2017/18 que permetrà l’ampliació del menjador no el curs que ve – que per rátio no fa falta- sinó el següent quan serà necessari pel nombre de nens i nenes.\nEn aquest enllaç Resum reunio SSTT 03022016 podeu trobar un document que explica amb més detall la reunió mantinguda el passat 3/2/2016.\nNext story Agraïment participació famílies\nPrevious story El documental ‘Paco Candel, l’altre català’, a TV3 a la carta


La Plataforma 'Ave pel litoral' demana la suspensió cautelar de l'execució del túnel entre Sants i la Sagrera La República\nLa Plataforma ‘Ave pel litoral’ demana la suspensió cautelar de l’execució del túnel entre Sants i la Sagrera\nLa Plataforma ‘Ave pel litoral’ ha presentat aquest dimecres davant la Sala Contenciós Administrativa de l’Audiència Nacional el recurs contra l’aprovació definitiva del projecte de traçat del TGV per la ciutat de Barcelona, i ha demanat la suspensió cautelar de l’execució de les obres del túnel que ha de connectar les estacions de Sants i la futura de la Sagrera, i que ha de passar per monuments com la Pedrera o la Sagrada Família. Segons aquest recurs el traçat aprovat va contra l’interès general ja que compta amb l’oposició de nombrosos col·lectius veïnals i a més l’itinerari alternatiu que es reclama pel litoral ‘és més barat’.\nSegons ha explicat Eduard Moreno, advocat de la Plataforma ‘Ave pel litoral‘, el recurs contra aquest traçat pretén que, un cop assolits els objectius d’arribar el TGV fins a Sants, i mentre es fa el tram fins a França, previst pel 2012, es suspengui cautelarment l’execució del túnel de Barcelona que té una extensió de 5,6 quilòmetres. El recurs, que compta amb el suport de diverses comunitats de propietaris, associació de veïns, entitats de botiguers i unes 240 persones a títol personal, es fonamenta en el risc probable que existeix del traçat per dins de la ciutat.\nEn aquest sentit, es destaca que el traçat representa un perill pels monuments que estan a prop, com la Sagrada Família o la casa Milà, tal com indiquen diversos informes tècnics, a banda dels edificis. A més consideren que aquest traçat és un 26,6% més car que el pensat inicialment i que anava pel litoral de la ciutat, que afectava menys gent i menys edificis, 39 i 2.340 persones, pels 900 edificis i 53.580 persones de l’actual traçat. Els estudis tècnics aportats per la Plataforma en el recurs destaquen també que les cases tenen risc de baixar uns centímetres en tot aquest traçat i que en cap moment se’ls ha donat garanties als afectats per evitar que passi cap incident, ‘com els que veiem cada dia a Bellvitge’.\nEn aquest sentit, Pere Vallejo, portaveu de la Plataforma, ha afirmat que els estudis del sòl de la ciutat indiquen que el nivell de fondària del túnel, uns 35 metres, ‘té perill’ perquè està més a prop de la capa freàtica i que hi ha algun punt, per la quantitat de línies de metro i ferrocarrils que passen, on existeix ‘perill d’esfondrament’. Per això des de la Plataforma ha reclamat una reunió amb el Secretari d’Estat d’Infraestructures per comprovar i contrarestar aquests estudis, ja que existeix ‘cert alarmisme sobre aquesta obra’, i més ‘veient com estan dissenyant el traçat del TGV a Bellvitge, amb els esfondraments que hi ha’.\nDes de la Plataforma també s’ha criticat les irregularitats dels estudis als que han accedit, com on s’indiquen el nombre de cates que s’han fet, ja que es compten totes ‘i no només les del carrer Provença per on passarà el túnel. També s’ha lamentat que la futura estació de passeig de Gràcia, ‘pot afectar als pilars de la Pedrera’, i s’ha reclamat als responsables del Ministeri de Foment que ‘pensin’ abans d’ordenar aquestes obres que serà adjudicada la seva execució aquesta setmana. En un termini de 10 dies l’Audiència Nacional decidirà sobre el contingut del recurs.


[Audio Difficulty 5:20:40-5:21:50.] | Vanderbilt Television News Archive\n[Audio Difficulty 5:20:40-5:21:50.] #30946


San Salvador: al trentè aniversari de la mort de mons. Romero, les Comunitats de Sant'Egidio d'El Salvador i d'Amèrica Central, que aquests dies han rebut la visita d'Andrea Riccardi, s'han reunit a l'església de l'Hospitalet, on el bisbe va ser assasinat mentre celebrava la litúrgia. | NEWS | Comunitat de Sant'Egidio\nSan Salvador: al trentè aniversari de la mort de mons. Romero, les Comunitats de Sant'Egidio d'El Salvador i d'Amèrica Central, que aquests dies han rebut la visita d'Andrea Riccardi, s'han reunit a l'església de l'Hospitalet, on el bisbe va ser assasinat mentre celebrava la litúrgia.\nSan Egidio, Mártires, Oración, Salvador


Seminari "Kinematics and kinetics assessment of multi-segment spinal column" — Escola Tècnica Superior d'Enginyeria Industrial de Barcelona. ETSEIB — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\n29/04/2019 de 15:00 a 16:00 (Europe/Madrid / UTC200)


CAMPIONS I SOTSCAMPIONES D'ESPANYA - Club Natació Sabadell\nTu ets aquí: Inici / Notícies / Natació / CAMPIONS I SOTSCAMPIONES D’ESPANYA\nCAMPIONS I SOTSCAMPIONES D’ESPANYA\n18 desembre, 2016 /en Natació /por nataciosabadelladm\nDe divendres a diumenge les instal·lacions de Can Llong Llong ha acollit el Campionat d’Espanya Absolut d’Hivern dins de l’any del Centenari.\nAquest ha estat un gran Campionat el realitzat els nostres nedadors i nedadores on s’ha aconseguit el Campionat en categoría masculina i el Sotscampionats en categoría femenina. I a nivell individual s’han guanyat 16 proves, 9 medalles d’argent i 12 de bronze, hem tingut 87 classificats entre els 20 primers en totes les proves, i s’han aconseguit 1 rècord d’Espanya de Clubs (relleu 4×200 Lliures masculins) i dos rècords dels Campionats (400 Lliures masculins i relleu 4×200 Lliures masculins). Per equips s’ha aconseguit el tercer títol consecutiu en categoria masculina i en categoria femenina dos sotscampionats i un campionat en les tres darreres temporades.\nA nivell de Club també hi ha hagut una bona sacsejada a la taula de rècords amb un total de: 5 Rècords Absoluts i 5 millors marques d’edats.\n100 Estils masculins: 2n Alan Cabello (54.28) i 16è Àlex Ramos (57.88)\n100 Estils femenins: 7a Sandra Pallarés (1:04.43), 11a Judit Ignacio (1:04.85) i 20a Maria Alcaide (1:05.82)\n200 Lliures masculins: 1r Marc Sánchez (1:44.78), 11è Joan Casanovas (1:49.05) 14è Alejandro García (1:49.78), i 18è Marc Vivas (1:50.20)\n50 Esquena femenins: 1a Merche Peris (27.65)\n50 Esquena masculins: 3r Alan Cabello (24.78 ) i 9è Hèctor Fontabella (25.43)\n1500 Lliures femenins: 3a Erika Villaécija (16:07.87) i 6a Marina Castro (16:34.19)\n4×50 Lliures masculins: 1rs (K. Czerniak, A. Martínez, A. Lozano, J. Casanovas) – 1:27.18\n4×50 Lliures femenins: 3es (M. Peris, J. Ignacio, S. Pallarés, E. Villaécija) – 1:43.93\n200 Lliures femenins: 5a Erika Villaécija (2:00.01) i 16a Marina Castro (2:02.04)\n100 Papallona masculins: 1r Konrad Czerniak (51.03), 4t Alberto Lozano (52.84) i 12è Àlex Ramos (54.54)\n100 Papallona femenins: 1a Judit Ignacio (1:00.06) i 2a Carmen Balbuena (1:00.29)\n50 Braça masculins: 4t Martín A. Melconian (27.81), 17è Alberto Miranda (29.04) i 18è Àlex Castejón (29.19)\n1500 Lliures masculins: 1r Marc Sánchez (14:45.92)\n4×100 Lliures femenins: 3es (E. Villaécija, M. Peris, S. Pallarés, J. Ignacio) – 3:46.75\n4×100 Lliures masculins: 1rs (K. Czerniak, A. Martínez, A. Lozano, J. Casanovas) – 3:12.65\n200 Papallona femenins: 2a Carmen Balbuena (2:10.32), 3aErika Villaécija (2:11.65) i 18a Mireia Perea (2:19.84)\n200 Papallona masculins: 7è Alberto Lozano (2:02.18) i 14è Jofre Allande (2:03.07)\n50 Lliures femenins: 3a Merche Peris (25.78) i 6è Judit Ignacio (26.21)\n200 Braça masculins: 2n Alan Cabello (2:10.19), 5è Àlex Castejón (2:11.80 ) i 16è Jofre Allande (2:16.60)\n200 Braça femenins: 13a Sandra Pallarés (2:35.25)\n400 Lliures masculins: 1r Marc Sánchez (3:42.56 – Rècord del Campionat), 3r Joan Casanovas (3:47.25) i 15è Marc Vivas (3:53.26)\n400 Estils femenins: 17a Marta Borrella (4:56.49)\n4×50 Estils masculins: 2ns (A. Cabello, M.A. Melconian, C. Czerniak, A. Martínez) – 1:36.18\n4×50 Estils femenins: 3es (M. Peris, S. Pallarés, C. Balbuena, J. Ignacio) – 1:53.97\n50 Lliures masculins: 1r Konrad Czerniak (21.55), 4t Aitor Martínez (22.19), 10è Alberto Lozano (22.85) i 12è Joan Casanovas (22.87)\n400 Lliures femenins: 2a Erika Villaécija (4:09.39) i 6a Marina Castro (4:10.78)\n400 Estils masculins: 1r Marc Sánchez (4:07.50), 5è Àlex Castejón (4:17.32), 6è Alejandro García (4:18.40) i 8è Jofre Allande (4:21.15)\n200 Esquena femenins: 6a María Alcaide (2:12.95) i 14a Marta Borrella (2:16.17)\n200 Esquena masculins: 2n Hèctor Fontabella (1:55.37) i 17è Izan Cubillas (2:01.69)\n4×200 Lliures femenins: 2es (M. Castro, S. Pallarés, J. Ignacio, E. Villaécija) – 8:06.84\n4×200 Lliures masculins: 1rs (K. Czerniak, J. Casanovas, À. Ramos, M. Sánchez) – 7:03.40 Rècord d’Espanya de Clubs i del Campionat.\n800 Lliures masculins: 1r Marc Sánchez (7:50.04)\n100 Lliures femenins: 7a Judit Ignacio (56.76)\n100 Lliures masculins: 1r Konrad Czerniak (46.80), 4t Aitor Martínez (48.45), 10è Alberto Lozano (49.68) i 12è Joan Casanovas (49.88)\n100 Braça femenins:20a Sandra Pallarés (1:12.78)\n100 Braça masculins: 3r Martín A. Melconian (1:00.43), 13è Àlex Castejón i 15è Alberto Miranda (1:02.76)\n100 Esquena femenins: 8a María Alcaide (1:02.68)\n100 Esquena masculins: 2n Alan Cabello (52.66), 4t Hèctor Fontabella (53.23) i 12è Alejandro García (55.50)\n50 Papallona femenins: 3a Judit Ignacio (27.53), 7a Merche Peris (27.81) i 8a Carmen Balbuena (27.91)\n50 Papallona masculins: 1r Konrad Czerniak (23.33) i 3r Alberto Lozano (23.90)\n200 Estils masculins: 1r Marc Sánchez (1:55.82), 5è Alejandro García (2:00.03), 8è Joan Casanovas (2:01.57), 13è Hector Fontabella (2:02.87), 14è Àlex Castejón (2:03.03) i 18è Jofre Allande (2:04.28)\n800 Lliures femenins: 5a Erika Villaécija (8:36.16) i 6a Marina Castro (8:38.42)\n4×100 Estils masculins: 1rs (A. Cabello, M.A. Melconian, K. Czerniak, A. Martínez) – 3:30.69\n4×100 Estils femenins: 3es (M. Peris, S. Pallarés, J. Ignacio, E. Villaécija) – 4:07.47\nClassificació Final per Clubs:\n-Categoria Masculina: 1- CN Sabadell 890.5, 2- Real Canoe 751.5 i 3- CN Sant Andreu 518.0\n-Categoria Femenina: 1- CN Sant Andreu 878.0, 2- CN Sabadell 598.0 i 3- CN Terrassa 530.0\nhttps://www.nataciosabadell.com/wp-content/uploads/2019/05/Equip.jpg 720 960 nataciosabadelladm https://www.nataciosabadell.com/wp-content/uploads/2018/12/logo_header_cns.png nataciosabadelladm2016-12-18 22:07:342019-05-29 16:21:01CAMPIONS I SOTSCAMPIONES D'ESPANYA\nPresentació de la secció de sincro del Club Festa de nadal al Club


Sobre el molí de la timba / Narcís Roig i Jover\nEn: El Sot de l'Aubó. Canet de Mar, núm. 12 (2005) , p. 11-14 : il. (Monogràfic. El nostre patrimoni (2a. part))\nMatèries: Edificis ; Molins fariners ; Torres de defensa\nMatèries: Torre de la Timba de Canet de Mar\nLa Torre del Castell de Merola. "Gloria in excelsis Deo" / Joan Closa Pujabet\nEn: L'Erol : revista cultural del Berguedà. Berga. Any 39, núm. 143 (primavera 2020), p. 24-27 : il. (Dossier. Medievals)\nMatèries: Patrimoni històric i artístic ; Castells ; Torres de defensa ; Estructures arqueològiques ; Restauració i conservació\nMatèries: Castell de Merola\nÀmbit: Santa Maria de Merola - Puig-reig\nInventario de los Castillos, Fortalezas, Recintos amurallados, Torres de defensa y Casas fuertes de la provincia de Gerona : y VI. Apéndice bibliográfico, noticias y referrencias verbales. Adiciones. Colofón. Fe de erratas / por Miguel Oliva Prat\nEn: Revista de Gerona. Girona, núm. 46 (1969) , p. 37-56 : il.\nMatèries: Castells ; Fortificacions ; Arquitectura militar ; Muralles ; Torres de defensa ; Indexs\nInventario de los Castillos, Fortalezas, Recintos amurallados, Torres de defensa y Casas fuertes de la provincia de Gerona : V. Bibliografía / por Miguel Oliva Prat\nEn: Revista de Gerona. Girona, núm. 45 (1968) , p. 44-57 : il.\nMatèries: Castells ; Fortificacions ; Arquitectura militar ; Muralles ; Torres de defensa ; Bibliografies\nInventario de los Castillos, Fortalezas, Recintos amurallados, Torres de defensa y Casas fuertes de la provincia de Gerona : IV parte. Addenda et corrigenda / por Miguel Oliva Prat\nEn: Revista de Gerona. Girona, núm. 44 (1968) , p. 60-67 : il.\nMatèries: Castells ; Fortificacions ; Arquitectura militar ; Muralles ; Torres de defensa ; Inventaris\nInventario de los Castillos, Fortalezas, Recintos amurallados, Torres de defensa y Casas fuertes de la provincia de Gerona : III. Tallada, la - Vullpellach / por Miguel Oliva Prat\nEn: Revista de Gerona. Girona, núm. 43 (1968) , p. 49-58 : il.


L'Ajuntament de Manresa inverteix 670.500 euros en tres anys en parcs infantils - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl regidor Josep Gili Prat al parc de l'Abat Oliba\nLa Fira de Maig de Berga tindrà l'aforament limitat per evitar aglomeracions.\nFem titlla d'«inadmissible» que no s'hagi gastat el 39% del pressupost d'Habitatge.\nEn marxa un programa per formar 12.500 empleats en ERTO.


"Sólo dos vidas'' de Joan Rubís Guarné - RADIOTEATRE.COM\n"Sólo dos vidas'' de Joan Rubís Guarné\nData: 19 Gener 2020 00:00 - 01:00\nEn l’audició de la setmana passada vam recuperar l’obra guardonada del primer premi del primer ‘’Concurs de Guions per a Radioteatre – Memorial Guillermo Salceda’’ que la Fundació Rafael Peris atorgà el 1991 a Lluís Vilarrasa per l’obra ‘’El trio de la benzina’’. Avui, i durant les properes setmanes, continuarem recuperant alguns dels guions guardonats en les diferents edicions d’aquests premis, i que han estat enregistrats pel Quadre de Veus de Radioteatre. Així, avui, recuperem l’obra finalista d’aquesta primera edició dels premis, ‘’Sólo dos vidas’’ de Joan Rubís i Guarné.\nRubís, nascut el 1934, és un autor vocacional establert a Pineda de Mar. Implicat totalment en l’activitat del Centre Cultural i Recreatiu de Pineda, esdevé un habitual de les representacions teatrals que es posen en escena, ja sigui com a actor o com a director; i forma part de la Junta de l’entitat i col·labora assíduament en les publicacions d’’El Casal’, el butlletí del Centre. Tanmateix, a finals dels anys vuitanta, escriu la comèdia ‘Hem de casar la nena’, que és estrenada al mateix Centre Cultural la temporada 1991-92. D’entre els muntatges més destacats on participa com a actor, podem esmentar ‘La filla del Carmesí’ , ‘El retaule del flautista’ , ‘Terra Baixa’ , ‘La gata damunt la teulada’ , ‘El dret d’escollir’ , ‘L’apagada’ , ‘L’Amor ha vingut al Món’ i ‘Els Pastorets’’. A més del teatre, és també un gran aficionat al cinema. Però la seva altra gran “passió” és la ràdio. Durant molts anys, a més d’altres espais, és l’encarregat de la presentació i la direcció del magazine diari ‘Dos a les tres’, que més tard es converteix en ‘Tots a les tres’, a Ràdio Pineda, primer, i a Ràdio Santa Susanna, després. Rubís mor l’agost del 2017 a l’edat de 83 anys.\n‘Sólo dos vidas’ posa en escena la conversa entre Magda i Andrés, un matrimoni madur que acaba de tornar a casa després d’haver assistit al casament del seu únic fill. En aquest diàleg s’hi deixen entreveure una certa aspror i una discussió carregada d’ironia i retrets que fan referència a la història d’infelicitat i incomprensió del matrimoni. La sensació que produeixen és que és la primera conversa entre tots dos després de 25 anys de matrimoni, 25 anys que són un buit entre tots dos; i una convivència justificada només per la presència d’un fill. Ara, quan aquest ha deixat la casa, s’enfronten a la disjuntiva d’acomodar-se al forat negre de la seva distància sota el mateix sostre, i començar una vida nova, una segona oportunitat per tots dos.\nLa versió radiofònica que avui posem en antena és un enregistrament del Quadre de Veus de Radioteatre de l’any 1992, sota la direcció de Joan Garrigó, i amb les veus de Ramon Bravo en Andrés; Júlia González en Magda, esposa d’Àndrés; Ismael Majó és el fill del matrimoni, Margarida Fabregat en la mare de Magda; Joan Rodón és el pare de Magda; i Rosa Aguado és la nuera i Magda nen. La narració és de Lluís Barón, el Muntatge Musical és de Nina Mataix, i la realització tècnica de Joan Borràs.\nJean-Paul Sartre Rosa Aguado Pere Quart Quatre dones i el Sol Frederic Quer Teresa Figueras Cinema i Televisió Núria Garrich La filla del mar Josep Garrich Jaume Fuster Robert Rué Jordi Carreras Ràdio Popular de Mallorca Radio Miramar


PERSONES USUÀRIES DELS EQUIPAMENTS PÚBLICS PER A GENT GRAN – Grefart Serveis Professionals\nPERSONES USUÀRIES DELS EQUIPAMENTS PÚBLICS PER A GENT GRAN\nDepartament de Treball, Afers Socials i Famílies. Direcció General d’Acció Cívica i Comunitària. (Servei de programació i dinamització) Àmbit: Social – Comunitari\nDemanda: Artteràpia Àrea: Gent Gran\nSubàrea: Persones usuàries dels equipaments públics per a Gent Gran\nDemanda Sessions d’Artteràpia\nDestinataris Persones usuàries dels equipaments públics per a Gent Gran\nEntitat Equipaments Públics de la Generalitat de Catalunya\nUbicació Ciutat: Qualsevol municipi del Territori Català\nProvíncia: Qualsevol província del Territori Català\n(A concretar amb la Cap del Servei de programació i dinamització de la Direcció General d’Acció Cívica i Comunitària)\nNº Destinataris 2 Grups d’entre 8-10 persones\nHores 3 hores (2 hores per sessió + 30’ per preparar sala i 30’ per tancar sala)\nNº Sessions 24 (12 sessions per grup, 1 primer grup durant el primer trimestre amb 8-10 persones usuàries + 1 segon grup durant el segon trimestre amb 8-10 persones usuàries)\nDies A concretar amb la direcció de l’equipament\nHorari A concretar amb la direcció de l’equipament\nData inici Any 2020\nEspai Equipament públic a determinar\nÀrea/Departament Gent Gran (persones usuàries d’equipament públic per a Gent Gran)\nCoordinació La Cap del Servei de programació i dinamització de la Direcció General d’Acció Cívica i Comunitària – Serveis Professionals de Grefart\nA partir d’una trobada casual amb una Treballadora Social d’un Equipament Públic, es planteja la possibilitat de donar a conèixer i oferir sessions d’artteràpia a persones usuàries d’un equipament públic per a Gent Gran.\nDes de Serveis professionals es contacta amb la Cap del Servei i a partir d’una reunió sorgeix la possibilitat de fer un tast, conèixer la nostra disciplina a través d’una proposta de contractació directa per un import inferior a 3.000€\nEs cerca una persona associada que vulgui desenvolupar aquest projecte. El Projecte quedarà com a Projecte Grefart amb el nom de la sòcia-autora.\nRequisits d’aquesta demanda:\n– Escriure i dissenyar el Projecte d’Intervenció.\n– Escriure i dissenyar el detall de com avaluarà la Intervenció.\n– Portar a terme la intervenció.\n– Escriure la Memòria de la Intervenció i en aquesta s’inclourà el resultat de l’avaluació de la Intervenció.\nEn cas que la Cap del Servei de La Generalitat esculli un Equipament Públic en territori català, però fora del seu abast, s’obrirà la possibilitat de publicar una altra oferta a través d’aquesta Borsa perquè la pugui fer una sòcia del territori que esculli la Generalitat repartint el pressupost al 50% per cadascuna.\nLa persona associada ha de complir el codi ètic de la pràctica professional en Artteràpia.\nÉs imprescindible que la persona associada supervisi la seva pràctica per un professional de Grefart qualificat.\nLa persona associada ha d’estar actualment en un procés de teràpia personal.\n120 € cada taller + 96 € per material per les 24 sessions.


Ribera data per a final de mes el reglament de xarxes elèctriques tancades per a la indústria química | NacióTarragona\nRibera data per a final de mes el reglament de xarxes elèctriques tancades per a la indústria química\nLa ministra de Transició Ecològica considera aquesta opció "molt encertada" per al polígon industrial de Tarragona\nper Redacció , 4 de novembre de 2020 a les 08:30 |\nTeresa Ribera ha datat per a final de mes l'esborrany del reglament de xarxes elèctriques tancades per a la indústria química. Ho ha afirmat aquest dimarts al Senat a pregunte de la senadora tarragonina per ERC Laura Castel.\nLa vicepresidenta quarta i ministra de Transició Ecològica i Repte Demogràfic ha assegurat que aquesta fórmula energètica és una opció "molt raonable i molt intel·ligent" des del punt de vista de la millora de la gestió i la capacitat d’utilització de l’energia de proximitat en grans pols industrials amb indústries de mida mitjana i gran. Per tant ha opinat que es tracta d'una alternativa "molt encertada" per al polígon industrial de Tarragona.\nSegons ERC, es calcula que l'estalvi de costos energètics amb una xarxa tancada és de l'ordre del 30%. El partit recorda que el desembre del 2018 el govern estatal va modificar la Llei del Sector Elèctric per permetre crear xarxes d'aquest tipus, amb un termini de sis mesos per redactar el reglament que ha de regular el procediment i els requisits per a l'autorització administrativa. Castel ha retret a la ministra aquest "any i mig de retard" durant el seu torn de paraula a la cambra alta espanyola.\nEn tot cas, Ribera ha assegurat que l'aposta de l'executiu de Pedro Sánchez per les xarxes tancades és "ferma". Castel ho ha celebrat i ha calculat que l'aplicació d'aquest sistema energètic comportarà 1.600 llocs de treball nous i inversions per valors de 1.000 milions d'euros a la zona del Camp de Tarragona.\nPolítica, xarxes tancades, ERC, Teresa Ribera, indústria


Juny de 2017 – Mediadors d’assegurances\nCoincidint amb la celebració de la Mare de Déu del Perpetu Socors, patrona dels mediadors d'assegurances, el dia 27 de juny el nostre col·legi va celebrar un dinar de germanor. Aquesta trobada, de caràcter informal, va reunir mediadors [...]\nLa importància de l’actitud en la venda\nLa venda d’assegurances és diferent a qualsevol altra venda de productes o serveis. De fet, venem promeses i venem confiança i aquesta tasca és un gran repte doncs venem coses immaterials que el client només les podrà comprovar [...]


Nutricionista Vilafranca del Penedès Cataluña - Nutricionista, Vilafranca del Penedès Cataluña dieta, Vilafranca del Penedès Cataluña balance de comidas, Vilafranca del Penedès Cataluña fitness, Vilafranca del Penedès Cataluña salud y bienéstar, Vilafranca del Penedès Cataluña alimentos sanos, Vilafranca del Penedès Cataluña dietistas\nTemas » Cataluña » Vilafranca del Penedès Cataluña » Deporte y bienestar\nNutricionista Vilafranca del Penedès Cataluña\nLos nutricionistas son las personas encargadas de darte un asesoramiento completo sobre comidas sanas. Estos especialistas éstan dedicados a tu salud alimenticia, aquí podrás encontrar un listado de nutricionistas en Vilafranca del Penedès que te podrás ayudar a llevar una vida sana... Que esperas?\nSpas Vilafranca del Penedès Cataluña\nQuieres relajarte? En este sitio web podrás encontrar un listado de los mejores spas en Vilafranca del Penedès que te ayudaran a relajarte temporalmente.\nDentista cosmetico Vilafranca del Penedès Cataluña\nVitaminas y Lactancia Vilafranca del Penedès Cataluña\nClinicas tratamiento de quemaduras Vilafranca del Penedès Cataluña\nEntrenador personal Vilafranca del Penedès Cataluña


SIEI | INS Manuel Blancafort\nLa unitat de suport intensiu per a l’escolarització inclusiva (SIEI) és un recurs per facilitar l’atenció educativa i promoure la participació en entorns escolars ordinaris als alumnes amb discapacitats intel·lectuals, trastorns generalitzats del desenvolupament i trastorns de l’espectre autista, segons la normativa actual.\nEls alumnes han de formar part d’un grup ordinari. En la presa de decisions referides a aquests alumnes hi han de participar els tutors i el professors especialistes per mitjà dels equips docents i de la comissió d’atenció a la diversitat.\nEls professionals específics de la SIEI del centre són: una psicopedagoga que atén els alumnes de 3r i 4t d’ESO, una psicopedagoga que atén els alumnes de 1r i 2n d’ESO, i una educadora que fa l’acompanyament i suport a l’aula ordinària.\nL’objectiu general es centra en desenvolupar actuacions que facilitin, tant com sigui possible, la participació de l’alumnat de la SIEI en les activitats de l’aula ordinària i del centre.\nEls objectius i les tasques generals a seguir són:\nAcollir els alumnes que s’incorporen a la SIEI i a les seves famílies, amb col·laboració del tutor/a del grup ordinari i de l’equip docent corresponent.\nElaborar el Pla Individualitzat: els alumnes de la SIEI tenen com a marc curricular de referència, amb caràcter general, el mateix que s’estipula per al conjunt dels alumnes, reflectit en el projecte educatiu, prioritzant aspectes que afavoreixin la seva autonomia i equilibri personal i el desenvolupament d’habilitats socials. Les adaptacions que es facin per a cada alumne es determinaran en el seu pla individualitzat. Serà l’equip docent qui establirà els criteris per a l’atenció i l’avaluació d’aquests alumnes, treballant de manera coordinada amb la comissió d’atenció a la diversitat.\nElaborar coordinadament amb el professorat del grup ordinari els materials específics o adaptats i la concreció d’estratègies per fer possible la seva participació a l’aula ordinària.\nAcompanyar els alumnes, quan calgui, en les activitats a l’aula ordinària, i col·laborar en el seu procés educatiu.\nDesenvolupar les activitats específiques, individuals o en grup reduït, quan els alumnes ho requereixen. En el nostre centre les psicopedagogues imparteixen les matèries de Català, Castellà, Anglès i Matemàtiques als alumnes de la SIEI. La resta de matèries les fan a l’aula ordinària. Dues hores setmanals realitzen l’activitat de natació a la Piscina Municipal de La Garriga amb el suport de l’educador i la professora d’Educació Física del centre.\nCol·laborar amb el tutor del grup ordinari en la tutoria individual de l’alumnat i en el seguiment del seu procés d’aprenentatge i aportar a la comissió d’avaluació tota la informació sobre l’evolució de l’alumne/a i els elements per a la valoració dels aprenentatges i el seu procés de maduresa. Tots els professors que imparteixin docència a l’alumne/a hi han d’aportar les valoracions corresponents.


El jugador del Athletic, Raúl García | EP\nEFE | jueves, 25 de febrero de 2021, 17:47\nRaúl García, después de la renovación de su contrato con el Athletic Club por una temporada más otra opcional por objetivos, se ha asegurado mantenerse junto a Leo Messi y Sergio Ramos en la pelea por alcanzar el podio de futbolistas que más partidos han disputado en LaLiga.\n"Me hace ilusión y es uno de mis retos. Es algo complicado, pasamos muchos jugadores por esta liga y no solo estar años, sino ser capaz de rendir, de competir. Y el día que me retire, a ver donde me quedo",\nconfesó este miércoles Raúl tras plasmar su continuidad en el Athletic.\nFútbol Raúl García messi Sergio Ramos LaLiga Athletic Primera División


Lloguer de cotxes familiars a Washington DC Dulles Aeroport, EUA. Reservi avui! – Rentalcars.com\nAlquiler de Coches Lloguer de cotxes familiars EUA Washington DC, DC Washington DC Dulles Aeroport\nCotxes familiars de lloguer en Washington DC Dulles Aeroport\nOmpli el formulari per trobar els millors preus en cotxes familiars a Washington DC Dulles Aeroport\nLloguer de cotxes de gamma alta Washington DC Dulles Aeroport\nCotxes de lloguer amb People-carrier a Hagerstown Aeroport\nRentalcars.com es el nom comercial de TravelJigsaw Societat Limitada registrada a Anglaterra i Gal•les (Numero: 05179829) a l’adreç a 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. ID: F5D5D


Turisme religiós l'Urgell- Monestir de Santa Maria de Vallbona\nMonestir de Santa Maria de Vallbona - Vallbona de les monges\nTant si hi arribeu en temps de primavera, estiu, tardor o hivern, quan prendreu el darrer revolt de la carretera se us oferirà als ulls, allí arrecerat i abraçat a la grisenca terra, el petit i bonic poble de Vallbona de les Monges (l’Urgell).\nEl primer impacte visual us l'oferirà el monestir. El so nítid de la campana es deixa sentir i, com un ocell en llibertat, sembla que puja cel amunt, fins a abraçar-se i difuminar-se en un cel blau, intens, pictòric diria jo, que és capaç per si mateix d'emplenar i embriagar de pau qualsevol esperit sensible que arribi fins aquí. Les monges s'afegeixen a la joia d'aquest repic, i el seu cant solca l'aire del capvespre i del matí. A Vallbona tot agafa una nova dimensió, quasi desconeguda, que fa d'aquest lloc un racó de pau per als esperits assedegats.\nEl cenobi femení de Vallbona forma, amb Poblet i Santes Creus, la trilogia dels grans monestirs cistercencs.\nEl monestir de Santa Maria de Vallbona té els seus orígens en unes agrupacions mixtes d'ermitans que vivien sota el guiatge espiritual de Ramon de Vallbona. Les notícies més antigues d'aquest període es remunten a l'any 1153. El 1157 ja existeix l'església monacal de Santa Maria, on s'observa vida comunitària seguint la regla de Sant Benet i incorporant-se a l'orde del Cister.\nEl municipi de Vallbona de les Monges és el cas típic del poble que neix a redós d'un monestir, com a conseqüència del Concili de Trento (1545-1563) i del decret que en sorgí anomenat "Decretum de regularibus et monialibus", i que no permetia que els cenobis femenins fossin situats en indrets solitaris. Fou per aquest motiu que la comunitat de monges va convidar els veïns de Montesquiu —que fou abandonat— que vinguessin a fundar un municipi al costat de la clausura monàstica, i per això els va donar les millors terres i habitatges en dependències del monestir. Fou així com va néixer el poble de Vallbona, que per això es denomina "de les Monges". El primer ajuntament es va constituir el 1573.\nVallbona de les Monges, amb la seva portalada romànica de l'església del convent on destaca el relleu de Santa Maria; amb les seves arcades ogivals en alguns carrers de la població; amb la Mare de Déu del Claustre; amb la visió del cimbori de l'església, en el qual es nota el pas del romànic al gòtic; amb el claustre del monestir, on es troben elements romànics i gòtics, i amb una comunitat de religioses, s'ha convertit en un lloc de silenci, de pau, únic a les terres lleidatanes.\nHi ha bon accés i bon aparcament. El convent disposa d'hostatgeria.\nHostatgeria de Sta. Maria de Bellpuig de les Avellanes


Una cinquantena d'activitats conformaran el programa de la Festa Major 2017 — Ajuntament de Santa Perpètua de Mogoda\nper Ana Ruiz — darrera modificació 17/07/2017 10:26\nActe de presentació de la Festa Major 2017.\nL'acte de presentació es va desenvolupar a l'amfiteatre del parc Central amb la presència de membres de la Corporació local, de les comissions de Festa Major i de Deskoncerts, entitats locals actives en el programa, col·laboradors, empreses i patrocinadors així com part de l’equip de treballadors municipals.\nEl regidor de Cultura, Marçal Solà, va explicar que d'entre la més de cinquantena d'activitats de Festa Major, onze presenten novetats i altres innovacions són el Protocol contra agressions sexistes i un nou disseny del programa. Marçal Solà va donar les gràcies a tothom que fa possible la Festa Major de Santa Perpètua i va assegurar que el repte és "fer que la ciutadania torni a agafar i a estudiar el programa de Festa Major".\nEl regidor de Cultura va recordar que la Festa Major és molt participada i amb un alt nombre d'activitats però que "els temps canvien i ens hi hem d'adaptar". No obstant això va subratllar que mai s'ha de perdre la tradició i que el programa d'enguany barreja novetats i tradició. Solà afirma que també s'han d'aprofitar els nous espais perpetuencs.\nAlgunes de les novetats serà que la Nit de versions es farà divendres i dissabte a la mitjanit al parc Central, un campionat de futbol fang, el gran espectacle del grup local La Belluga, un tobogan d'aigua gegant, el ball del fanalet diumenge i dilluns havaneres i castell de focs. Marçal Solà considera que és una "proposta valenta".\nDes de la Regidoria de Cultura han volgut anunciar que aquest any s'engalanarà la ciutat amb banderoles als fanals amb el cartell de la Festa Major i amb la nova marca de Santa Perpètua. Novament, aquest any hi haurà gots reutilitzables i la ciutadania podrà adquirir banderoles. Els diners que es recaptin es destinaran a plantar arbres al municipi.


Avui comença el “III Encuentro Internacional de Rectores Universia”, a Rio de Janeiro – Lo Campus diari\nAvui comença el “III Encuentro Internacional de Rectores Universia”, a Rio de Janeiro\nData publicació 28 juliol 2014 28 juliol 2014 per redacció\n“III Encuentro Internacional de Rectores Universia” es fa a Rio de Janeiro (Brasil), que es converteix en capital mundial de l’Educació Superior. Els dies 28 i 29 de juliol es troben més de 1.200 institucions acadèmiques per debatre sobre el futur i el present de la universitat.\nUniversia, la xarxa més gran d’universitat de parla hispana i portuguesa, ha organitzat aquesta trobada per analitzar la capacitat de resposta de la universitat davant les demandes de la societat i la projecció de la universitat iberoamericanaen el context mundial.\nEl Encuentro, el lema del qual és: “La Universidad del siglo XXI: una reflexión desde Iberoamérica”, el va presentar en roda de premsa al novembre passat Emilio Botín, president de Banco Santander i d’ Universia, que va afirmar que “més educació i més universitaris signifiquen un progrés més gran dels països”.\nUniversia, impulsada per Banco Santander a través de la División Global Santander Universidades, agrupa 1.290 universitats de 23 països, que representen prop de disset milions d’universitaris (docents, estudiants i personal d’administració i serveis). El 2005 es va celebrar la primera edició de la trobada a Sevilla amb l’assistència de 500 rectors; i cinc anys després va tenir lloc a Guadalajara (Mèxic) la segona amb 900 rectors i representants d’universitats iberoamericanes, que van recollir les conclusions a l’‘Agenda de Guadalajara’.\nEl III Encuentro Internacional de Rectores de Universia culmina amb aquesta reunió presencial dels dies 28 i 29, després d’un procés participatiu de mes de vint mesos de treball i activitats, desenvolupat a internet, en el qual més de 100.000 universitaris han enriquit amb les seves aportacions el debat en directe.\nDurant aquests dos dies, rectors d’universitats iberoamericanes i d’altres continents i regions contribuiran a situar l’horitzó i projecció de la Universitat iberoamericana en el context mundial, mitjançant un debat en deu meses diferents sobre els temes: “La universitat avui. Com ens veuen? Com ens veiem?”; “La universitat i els estudiants. Responen les nostres universitats a les necessitats dels estudiants?”; “La universitat i els professors. Què necessiten els professors? Quins docents fan falta?”.\nContinuen els temes a tractar: “Organització, govern i finançament. En què hem de canviar?”; “La universitat i les Tic´s. Fins a quin punt ens obliguen a reinventar-nos?”; “Qualitat i renovació dels ensenyaments. Responen a les necessitats socials?”; “Investigació, innovació i transferència. És possible fer un pas endavant?”; “Universitat, societat i medi ambient. Estem compromesos amb els reptes del nostre temps?”; “Universitat i entorn social. Com podem contribuir al desenvolupament de les nostres comunitats?” i “Internacionalizació: quines fites?, a quin ritme? i amb quines estratègies?”\nLa tecnologia facilita l’aprenentatge i l’ensenyament. En aquesta trobada s’ha desenvolupat una aplicació digital que facilitarà la creació d’una gran xarxa acadèmica d’abast internacional, de comunicació i col·laboració La preparació dels temes i les sessions del encuentro s’ha fet a través d’internet i les xarxes socials. Els rectors assistents a la trobada poden accedir als diferents debats mitjançants tauletes, que es poden utilitzar per a facilitar les activitats i el contacte entre els participants.\nLa trobada compta amb el suport de Banco Santander a través de la División Global Santander Universidades, que col·labora amb Universia en totes les activitats des de la seva creació, l’any 2.000.♦\nEl món universitari català reivindica el seu paper “en defensa dels drets civils” i demana la lliber...


Emili Teixidor - Resultats de la cerca - Traces : base de dades de llengua i literatura catalanes\nPàgina inicial > Traces. Catàleg > Resultats de la cerca: Emili Teixidor\nTraces. Catàleg 288 registres trobats 278 - 287 anar al registre: La cerca s'ha fet en 0.02 segons.\nEmili Teixidor: 'L'ocell de foc' / Duran, Teresa\nCatalan Writing. Barcelona, Núm. 3 (1989, Octubre), p. 92-93\nRusiñol... a pesseta! / Vilà i Folch, Joaquim\nAvui. Barcelona (1989, 7 d'abril), p. 43\nUn Rusiñol fallido / Urdeix, Josep\nEl Ciervo. Barcelona, Núm. 458 (1989, Abril), p. 36\n'Retrat d'un assassí d'ocells' / Morreres i Boix, Josep M.\nHistoria y vida. Barcelona, Núm. 244 (1988, Juliol), p. 128\nEls Ocells portadors de la memòria / Morreres i Boix, Josep M.\nUna Excel·lent novel·la mítica / Triadú, Joan (1921-2010)\nAvui Cultura. Barcelona (1988, 5 de juny), p. XIII\nTraces. Catàleg : 288 registres trobats 278 - 287 anar al registre:\nEmili Teixidor dins Amazon


CYBEX Sirona M2 Sensorsafe + Funda + Tablet » comprar ahora online | bebitus.com\nVolver: CYBEX Sirona M2 Sensorsafe + Funda + Tablet\n1. Silla de coche Sirona M2 I-size incl. Sensorsafe+ base Grupo 0+/I (por valor de 539.95 €)\n2. Sirona M2 Cybex Funda Verano (por valor de 45.95 €)\n3. Tablet Happy Tab Talent Edition Chicco 18m+ (por valor de 109.95 €)\nSilla de coche Sirona M2 I-size incl. Sensorsafe+ base Grupo 0+/I\nMODULAR SYSTEM LÍNEA-M:\nSENSORSAFE: TRANQUILIDAD PARA TI, MÁXIMA SEGURIDAD PARA TU HIJO:


Inici » Presentació del "Dictamen: Els Serveis Socials Bàsics" » Presentació del "Dictamen: Els Serveis Socials Bàsics" » Presentació del "Dictamen: Els Serveis Socials Bàsics"\ndivendres, juliol 27, 2018 (All day)\nEl proper 12 de desembre, a les 18h, es presentarà el monogràfic "Dictamen: Els Serveis Socials Bàsics (SSBB) a la província de Barcelona. Situació actual i propostes de millora. Una mirada des del Treball Social”, a la delegació de Girona del Col·legi\n888,246 field_ev_workflow dv., 27/07/2018 - 11:54 (creation) Publicat comunicacio@tsc...


Alerta per l’estancament en la recollida selectiva a Catalunya – CONFAVC\nPàgina inicial/Notícies/Alerta per l’estancament en la recollida selectiva a Catalunya\nComunicat CONFAVC.- Les dades de generació i tractament de residus relatives a 2016 fetes públiques recentment tant a la ciutat de Barcelona com a la comarca del Vallès Occidental, mostren una situació d’esgotament del model de recollida de residus actual.\nA l’espera de les dades 2016 del global de l’Àrea Metropolitana de Barcelona i de la resta de Catalunya, des de Confederació d’Associacions Veïnals de Catalunya (CONFAVC) es constata que el model actual de recollida de residus municipals es troba esgotat i necessita de noves mesures.\nPer exemple, les primeres dades públiques i més significatives de la Catalunya metropolitana, apunten que al Vallès Occidental la recollida selectiva aquest 2016 es manté estancada en un 34%. A Barcelona es recull selectivament un 35,9%, el que suposa un retrocés respecte l’anterior any (36,3%) i cada vegada més lluny del 40% assolit l’any 2010.\nA nivell metropolità i del conjunt de Catalunya, la situació fins al 2015 és similar, amb dades que no creixen significativament des del 2009. És evident que aquesta evolució dificulta enormement assolir l’objectiu que la Generalitat marca per l’any 2020: una recollida selectiva del 60%.\nDavant d’aquestes dades, s’arriba a les següents conclusions: (Comunicat pdf)


Home > Terms > Catalan (CA) > NOK Yonlada\nPolític de transsexuals de puny de Tailàndia per guanyar un escó del Senat per a Nan Provincial administrativa organització (PAO), del més alt càrrec polític mai va guanyar per una persona transsexual al país. Targeta d'identificació de Suanyos de Kirkkong de nom el seu govern, Nok n'anava a través d'una operació de canvi de sexe per convertir-se en una dona a l'edat de 16 anys. Va ser nomenada Miss Alcazar l'any 2000, l'equivalent de Miss Univers de Tailàndia. És el president de Trans Associació femenina de Tailàndia i un candidat de doctorat en Ciències socials a la Universitat de Ramkhamhaeng.\na més de ser una lluita activista dels drets de tots, incloent-hi transsexual i persones homosexuals, ella és també una persona de negoci d'èxit, executa la seva pròpia joieria i TV per satèl·lit d'empreses a l'edat de 30.


11 i 12 de febrer | card.cat\nFornacàlia. En aquest dia es celebrava a Roma la Fornacalia, festa en honor de la deessa Fòrnax, que tutelava el forn (= furnus) de coure el gra. Aquesta festivitat era tan antiga que es creia instituïda pel rei Numa Pompili. Cadascuna de les trenta cúries en les que estaven dividits els ciutadans de Roma la celebrava en un forn a part, i ho anunciava amb antelació perquè hi estiguessin presents tots els seus membres.\nEls que s’oblidaven de complir amb la seva obligació amb la deessa Fòrnax, i també els que no sabien de quina curia eren, havien de fer el seu sacrifici el dia 17 de febrer, dia que es va anomenar “dia dels tontos” (stultorum feriae).\nLudi genialici. Durant els dies 11 i 12 de febrer tenien lloc els Ludi genialici, dedicats als genis.\nEn aquest dia, Juli Cèsar va travessar el Rubicó, pronunciant la seva famosa frase “Alea jacta est”\nL’any 11 aC Tiberi es va casar amb Júlia, la filla d’August. El casament va ser acceptat de mala gana per Tiberi, però Lívia el va imposar com un pas previ a ser adoptat per August, per tal de col·locar-lo com a candidat a la successió.\nAquest article s'ha catalogat com a Festes i s'ha etiquetat amb febrer, Festes per Guillem Mesquida representant null. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.


El socialista Ximo Puig obrirà una nova radiotelevisió pública si és president de la Generalitat Valenciana\nEl líder del PSPV diu que el tancament de Radiotelevisió Valenciana és l'inici del "desmantellament de l'autogovern valencià"\nAlacantEl secretari general del Partit Socialista del País Valencià (PSPV), Ximo Puig, ha assegurat que si arriba a ser president de la Generalitat Valenciana el 2015 tornarà a obrir una radiotelevisió pública "lliure, dels valencians i sense que tingui res a veure amb el balafiament massiu i la prostitució" dels últims temps. "Això [el tancament] serà un parèntesi", però "no és el final" de la televisió pública valenciana, ha sentenciat.\nXimo Puig, que ha fet aquest anunci en un esmorzar informatiu celebrat aquest dimecres a Alacant, ha assegurat que la decisió del president Alberto Fabra de tancar Radiotelevisió Valenciana (RTVV) suposa l'inici del "desmantellament de l'autogovern valencià", i ha agregat que la decisió de liquidar el canal públic "té una transcendència que va més enllà del tancament" perquè té "un gran contingut polític".\nEl líder socialista ha assegurat que l'estratègia d'"intentar enfrontar la televisió pública amb els serveis públics és una vergonya" i ha remarcat que "José Ciscar –vicepresident del govern valencià–, es va atrevir ahir [dimarts], a dir que es tractava de mantenir la llei de dependència, quan aquí [al País Valencià] ha estat on menys s'ha implantat".\nPuig ha recalcat que ha convocat per a aquesta tarda "el plenari de l'executiva nacional del PSPV per prendre les decisions que corresponguin perquè és una situació d'emergència", i ha qualificat Alberto Fabra d'"irresponsable", i ara ha d'analitzar-se si "l'autogovern" pot continuar. Ximo Puig ha remarcat que "hi ha un procés de recentralització de l'Estat i [Fabra] s'ha sumat a aquest carro".\nEl secretari general dels socialistes valencians ha titllat de "gran fal·làcia" i "mentida" l'argumentació "que la culpa és dels treballadors i dels sindicats, sense assumir les responsabilitats polítiques per un expedient de regulació d'ocupació (ERO) que es va fer malament des del principi". Puig ha recordat que la il·legalitat de l'ERO "se li va advertir per terra mar i aire" i que, encara així, "es van gastar el que no està escrit en assessorament" per dur-ho a terme.\nPuig ha afegit que RTVV "no és un luxe" i ha advertit que el que realment és un luxe per als valencians "és mantenir aquest govern", en referència a la Generalitat Valenciana presidida pel líder del PP Alberto Fabra.\nPSPV Ximo Puig RTVV autogovern Alberto Fabra


Es tracta d´un dels actes més esperats en el qual participen més d´un miler de músics\nLa festa dels Moros i Cristians d´Ontinyent ja té protagonista per a un dels seus actes més esperats del seu programa festiu, el de l´entrada de bandes que obri la festa i que acaba amb una interpretació conjunta de l´himne fester “Chimo”.\nI és que, quan encara falten mesos per a l´inici de les festes de 2018, la Junta de Govern de la Societat de Festers del Santíssim Crist de l’Agonia, ha nomenat a Jorge Soler Carbó com a l´encarregat de dirigir la marxa mora, en una designació que és habitualment tot un honor per al director triat.\nAixí, Jorge Soler serà el gran protagonista d´una de les entrades de bandes més espectaculars de tota la Comunitat, en la que participen més d´un miler de músics que acompanyen a les 24 comparses que hi ha a la ciutat i que acaba, en una interpretació única de la peça firmada pel mestre Ferrero en la coneguda plaça Major d´Ontinyent.\nJorge Soler Carbó compta amb una llarga trajectòria musical que l´avalen com a un director de contrastades garanties que, a més, ha desenvolupat la major part de la seua carrera a la ciutat d´Ontinyent i la seua comarca, un fet que de segur farà que la seua designació siga agraïda per músics i festers.


Type: Thingplacedbo:Locationgeo:SpatialThingyago:Object100002684yago:PhysicalEntity100001930yago:Region108630985yago:YagoGeoEntityyago:YagoLegalActorGeoyago:YagoPermanentlyLocatedEntityyago:WikicatLandlockedCountriesyago:WikicatMemberStatesOfMercosuryago:WikicatMemberStatesOfTheUnionOfSouthAmericanNationsyago:WikicatMemberStatesOfTheUnitedNationsyago:WikicatSpanish-speakingCountriesAndTerritoriesyago:WikicatStatesAndTerritoriesEstablishedIn1811schema:Placeyago:WikicatCountriesyago:WikicatCountriesInSouthAmericaschema:CountryCountrycountrypopulated placeyago:AdministrativeDistrict108491826yago:Country108544813yago:District108552138yago:Location100027167umbel-rc:Countryumbel-rc:Location_Underspecifiedumbel-rc:PopulatedPlace\nParaguay (; Spanish pronunciation: [paɾaˈɣwaj] (), [paɾaˈɰwaj]), officially the Republic of Paraguay (Spanish: República del Paraguay; Guarani: Tetã Paraguái), is a country in South America. It is bordered by Argentina to the south and southwest, Brazil to the east and northeast, and Bolivia to the northwest. Although it is one of only two landlocked countries in South America (the other is Bolivia), the country has coasts, beaches and ports on the Paraguay and Paraná rivers that give exit to the Atlantic Ocean through the . Due to its central location in South America, it is sometimes referred to as Corazón de Sudamérica ("Heart of South America").\nجمهورية باراغواي تقع في قارة أمريكا الجنوبية عاصمتها أسونسيون. وهي دولة داخلية لا تطل على محيطات أو بحار، تحيط بها بوليفيا والبرازيل والأرجنتين. يتركز معظم سكانها في الجزء الشرقي منها، بين نهري بارانا و(باراغواي)، وهي تشتهر بزراعة فول الصويا والقطن، والتبغ، والأرز، والقمح، وتربية المواشي. واللغة الرسمية فيها هي الإسبانية و(الغوارانية). والمدن الرئيسية بالإضافة للعاصمة أسونسيون : ، سان لورنزو، بيدرو خوان كاباليرو، ، فيلاريكا، ، ماريانو روكي الونسو وكونسبثيون.\nLa República del Paraguai (guaraní: Tetã Paraguái; castellà: República del Paraguay) és un país de l'Amèrica del Sud localitzat entre les latituds 19° 18′ i 27° 30′ sud i les longituds 54° 19' i 62° 38′ oest del meridià de Greenwich. És un dels dos països sud-americans, al costat de Bolívia, sense sortida a l'oceà. El lloc més occidental del seu territori es troba a i l'extrem oriental està donat pel Salto del Guairá. Al nord el punt més extrem és el i al sud . Els seus límits són: Al nord, amb Bolívia; al nord-oest, amb Brasil i al sud-oest i a l'oest amb l'Argentina.\nParaguay je vnitrozemský stát v Jižní Americe. Leží na obou březích řeky Paraguay, hraničí s Argentinou na jihu a jihozápadě, Brazílií na severovýchodě a Bolívií na severozápadě.\nΗ Δημοκρατία της Παραγουάης είναι χώρα στη Νότια Αμερική με πληθυσμό 7.252.672 σύμφωνα με επίσημες εκτιμήσεις του 2020 και έκταση 406.750 τ.χλμ. Πολλές φορές αναφέρεται ως «καρδιά της Αμερικής» (Corazón de América), για τη Νότια Αμερική μαζί με τη Βολιβία και τη Βραζιλία.\nParaguai(izen ofiziala: Paraguaiko Errepublika, eta gaztelaniaz: República del Paraguay) Hego Amerikako erdialdeko estatua, itsasbazterrik gabekoa, Paraguai ibaiaren bi ertzetan kokatua. Mugakide ditu Argentina hego eta hego-mendebaldean, Brasil ekialdean eta Bolivia ipar eta ipar-ekialdean. Hiriburua Asuncion da. Herrialdearen izenak "itsasora doan ura" esan nahi du guaranieraz, hitz hauetatik eratorria: para (itsasoa), gua (-ra, -tik) eta y (ura). Guaranieraz, Asuncion hiriburua bakarrik izendatzeko erabiltzen da; gaztelaniaz, aldiz, herrialde osoa izendatzeko.\n파라과이 공화국(스페인어: República del Paraguay 레푸블리카 델 파라과이[*], 과라니어: Têta Paraguái 테타 파라구아이, 문화어: 빠라과이)는 볼리비아와 더불어 남아메리카에 있는 내륙국이다. 파라과이 강이 지나며, 남쪽으로는 아르헨티나와, 동북쪽으로는 브라질과, 북서쪽으로는 볼리비아와 맞닿아있다. 남아메리카의 한가운데 자리잡은 나라라서, 때로는 "아메리카의 심장"(Corazón de América)으로 불리기도 한다. 수도는 아순시온이며 주요 도시로는 아순시온, 엥카르나시온, 시우다드델에스테 등이 있다.\nParaguay, formellt Republiken Paraguay (spanska: República del Paraguay, guarani: Tetã Paraguái), är en stat i centrala Sydamerika gränsande till Argentina i söder och sydväst, Bolivia i nordväst och Brasilien i öster. Den största delen av befolkningen på 6,9 miljoner personer bor i landets södra del. Genom landet flyter Paraguayfloden. Motorfordon från Paraguay bär nationalitetsbeteckningen PY, som också är landskoden.\nParaguay (en guaraní, Paraguái), oficialmente República del Paraguay (en guaraní: Tetã Paraguái), es un país situado en la zona central de América del Sur. Su territorio se divide políticamente en un distrito capital y 17 departamentos, que a su vez se subdividen en 255 municipios. Su capital y ciudad más poblada es Asunción. Políticamente, se constituye en un Estado soberano de derecho, democrático, aconfesional y unitario, cuya forma de gobierno es la república presidencialista. Es miembro fundador del Mercosur junto con Argentina, Brasil y Uruguay.\nIs tír i Meiriceá Theas í Paragua, nó Poblacht Pharagua (Spáinnis: República del Paraguay, Guaráinis: Tetä Paraguáype). Tá sí ag críochantaíocht leis an mBolaiv, leis an mBrasaíl agus leis an Airgintín. Is í Asunción an phríomhchathair. Tá 6 mhilliún duine ina gcónaí ann. Dála na Bolaive, níl aon chósta aici.\nLe Paraguay (/pa.ʁa.gwɛ/ ; en espagnol : /paɾaˈɣwaj/ ; en guarani : Paraguái /paɾaˈɰwaj/), en forme longue la république du Paraguay (en espagnol : República del Paraguay ; guarani : Tetã Paraguái), est un pays d'Amérique du Sud sans accès à la mer. Son territoire compte deux régions différentes séparées par la rivière Paraguay : la partie orientale, qui est la plus peuplée, et l'occidentale, qui intègre le Chaco Boreal ou Gran Chaco (le Chaco est une région naturelle qui s'étend de la Bolivie centrale à l'Argentine septentrionale incluse). Entouré par le Brésil à l'est-nord-est, la Bolivie au nord-ouest et l'Argentine au sud-sud-ouest, le Paraguay occupe une superficie de 406 752 km2, sa population est de 6 862 812 en juillet 2016, sans compter une diaspora de centaines de milliers de Pa\nRepublik Paraguay (Bahasa Spanyol: República del Paraguay, Guaraní: Tetã Paraguái) adalah sebuah negara di Amerika Selatan yang terkurung daratan dan berada di dua sisi Sungai Paraguay. Paraguay berbatasan dengan Argentina di sebelah selatan dan barat daya, Brasil di timur laut dan timur dan Bolivia di barat daya.Negara ini kadang disebut sebagai Corazón de Sudamérica atau Jantung Amerika Selatan. Nama negara ini diambil dari Sungai Paraguay yang membelah bagian tengah Paraguay dari utara ke selatan.\nПарагва́й (гуар Paraguái; ісп. Paraguay МФА: [paɾaˈɣwai̯] Парагва́й), офіційно Респу́бліка Парагва́й (ісп. República del Paraguay, гуар. Tetã Paraguái) — країна в Південній Америці, межує на північному сході з Бразилією, півдні з Аргентиною; заході з Болівією. Площа — 406752 км²; столиця Асунсьйон. Рельєф: болотисті рівнини, розділені річкою Парагвай, на південному сході кордон проходить по річці Парана. Релігія: римо-католики — 90 %\n1811 establishments in South America


La regidora de Servicis Socials de l’Ajuntament de València, Isabel Lozano, ha anunciat que la Junta de Govern Local aprovarà demà, per primera vegada, una ordenança que blindarà el servici gratuït de teleassistència municipal per a persones majors; un dels servicis socials més importants que presta el consistori tant pel que fa al nombre d’usuaris que se’n beneficien, com per l’import econòmic que té per a l’Ajuntament. La nova ordenança destaca per ampliar el servici a poblacions que abans no tenien accés, cobrint ara també les persones amb diversitat funcional, que abans estaven excloses de poder accedir-hi.\n“Amb l’aprovació de l’ordenança la regidoria de Servicis Socials fa visible aquest servici entre la ciutadania de València i les condicions en què es presta, donant a conéixer les responsabilitats i compromisos que s’adquireixen en prestar-lo amb uns determinats nivells de qualitat. L’objectiu és augmentar encara més el grau de satisfacció de la ciutadania amb el servici i mostrar transparència en la seua gestió”, ha explicat la regidora Isabel Lozano.\nUn dels “punts forts” de l’ordenança és que ara podran ser destinatàries del servici de teleassistència, a més de les persones majors de 65 anys, les persones amb diversitat funcional amb 18 o més anys, empadronats al municipi de València, que tenint cobertes les seues necessitats bàsiques d’habitatge, alimentació, higiene personal i domicili, visquen soles o amb altres persones que presenten idèntiques característiques d’edat o diversitat funcional.\nUN SERVICI ESSENCIAL PER AL BENESTAR EMOCIONAL I LA LLUITA CONTRA LA SOLEDAT DE LES PERSONES MAJORS\nLozano ha volgut destacar la “importància que té aquest servici en la millora de la qualitat de vida i l’autonomia de les persones majors de la nostra ciutat. I, especialment de les que es troben en situació de vulnerabilitat siga per edat, aïllament social o problemes de salut. Amb aquesta ferramenta potenciem la seua autonomia personal, la del seu entorn familiar i sociocomunitari i unes condicions adequades de convivència que faciliten la permanència en el seu domicili el major temps possible, mantenint el control de la seua pròpia vida”.\nLa teleassistència és una prestació tècnica d’atenció, suport personalitzat i intervenció social que funciona a través de la línia telefònica, amb un equip de comunicació i informàtic específic ubicat en un Centre d’Atenció i en el domicili de les persones beneficiàries, permetent aquestes, a través d’un penjoll o polsera, entrar en contacte verbal amb un professional immediatament. Així, es facilita l’assistència a les persones usuàries de forma ininterrompuda i permanent, les 24 hores del dia i els 365 dies de l’any, donant resposta immediata i adequada a la crisi per situacions d’emergència, necessitat social, soledat o aïllament.\nLA TECNOLOGIA COM A ELEMENT DE NOVETAT\nLa nova ordenança amplia també les prestacions del servici i situa la teleassistència municipal de València a l’avantguarda de les que s’ofereixen a la resta d’Espanya. I és que, lluny ja del model anterior de telealarma, el model actual és una teleassistència avançada que compta amb dispositius tecnològics com detectors de caigudes, de fuites de gas, d’aigua, de fum, de foc, d’inactivitat o d’inundació; sensor de temperatures extremes, camí de llums i altres.\nL’Ajuntament instal·la a les cases de les persones usuàries sensors de patrons de conducta que detecten alteracions en els hàbits o rutines i incidències relatives a l’activitat de la persona usuària en el domicili (per exemple, caigudes). La detecció d’aquestes incidències pot alertar sobre una situació que requerisca atenció.\nPel que fa a la prestació del servici quan la persona usuària es troba fora de casa es compta amb dispositius que contemplen com a funcions principals la localització i alertes de zona a través de GPS. Finalment també es disposa de smartphones adaptats per a la recepció de missatges i esdeveniments, agenda personal o compartida amb la persona cuidadora, comunicació d’incidències, o enviament de pictogrames i missatges preestablerts.\nMÉS DE 6.000 PERSONES ES BENEFICIEN JA DE LA TELEASSISTÈNCIA MUNICIPAL\nLa regidora Isabel Lozano ha destacat que “hui dia ja són 6.000 les persones que estan rebent de forma totalment gratuïta aquest servici i, a partir d’ara, podran ser-ne més gràcies a l’ampliació de la població que pot accedir a aquest servici municipal gràcies a l’ordenança que aprovem demà i que amplia i blinda la teleassistència a la nostra ciutat. Avancem cap a una ciutat més social, que cuida i garanteix la màxima autonomia als seus majors”.


Benassal | Les municipals del 2011, al Maestrat i als Ports\nTagged with Alcalà de Xivert, Benassal, Peníscola, PSPV, Vinaròs\tLlistes 2011: Benassal\nArxivat sota Alt Maestrat, General\nTagged with Benassal, PP, PSPV\tNoves Generacions s’estrena a Albocàsser i a Benassal\nLa branca juvenil del Partit Popular segueix en marxa en aquesta precampanya electoral. Després d’actes a indrets com Canet lo Roig, Benicarló o Vinaròs, l’activitat de Noves Generacions arriba ara a l’Alt Maestrat. I ho fa per duplicat, ja que esta setmana s’ha presentat dues noves seccions locals, corresponents a Albocàsser i a Benassal.\nCristina Querol i Juanma Edo són els presidents, respectivament de les noves NNGG bocassina i benassalera. Als dos actes de presentació es va comptar amb la presència de membres locals del Partit Popular, així com càrrecs provincials, encapçalats per Javier Moliner, adjunt a la presidència del PP.\nLes vessants juvenils dels partits han agafat protagonisme en aquesta arrancada pre-electoral. Com una forma d’apropar-se als nous votants, aquestes seccions (Noves Generacions, Joventuts Socialistes, Bloc Jove, Joves d’Esquerra Unida o Jerpv, per dir-ne les més conegudes) funcionen com a vivers de futurs polítics, a la vegada que dinamitzen la propaganda electoral mitjançant les noves tecnologies, com les xarxes socials. Per contra, si agafem la referència d’eleccions anteriors, s’aprecia com els membres més “polítics” de les agrupacions juvenils s’acaben integrant al primer equip, mentre que l’activitat de la secció jove passa a hivernar fins la convocatòria dels següents comicis.\nArxivat sota Albocàsser, Alt Maestrat, General\nTagged with Albocàsser, Benassal, PP\tBenassal\nAmb 1.340 habitants repartits entre el nucli urbà i el barri de la Font d’en Segures, Benassal és un dels pobles més importants de la comarca de l’Alt Maestrat. Tot i això i tot i tindre una economia diversificada, el municipi on en el seu dia va residir en Carles Salvador no ha deixat de perdre població en tots aquestos anys.\nNo és fàcil conservar l’alcaldia benassalenca. Des de la Transició, sis persones han ocupat aquest càrrec. El darrer i actual, en Baudilio Martinez Monferrer, va recuperar al 2007 l’ajuntament per al PP, després d’una legislatura sota signe socialista.\n1. PP 531 vots, 61,39% 6 regidors\n2. PSPV 310 vots, 35,84% 3 regidors\n1. PP 459 vots, 58,1%\n2. PSOE 300 vots, 37,97%\n1. PP 347 vots, 59,22%\n2. PSOE 216 vots, 36,86%\nTagged with Benassal\tCategories