El sol i el temps | rutes >> Recorregut per la població de Piera (Anoia)\nRecorregut per la població de Piera (Anoia)\nFarem el nostre recorregut gnomònic per la població de Piera, situada al sud-est de la comarca de l’Anoia.\nTé una superfície de 57'3 km2 i una altitud mitjana de 324'7 metres. Piera compta amb més de 14.000 habitants. Aquesta població augmenta molt a l'estiu, a conseqüència de les segones residències. Urbanísticament es una població amb un important patrimoni d’edificis modernistes als que acompanyen una bona col•lecció de quadrants solars.\nEn aquest document, per raons d’espai, farem un recorregut pel casc antic de la vil•la, encara que, qui vulgui aprofundir-hi, també trobarà interessants rellotges als diferents barris que composen el municipi.\n1.- MOSSÈN JAUME XIFRÀ: Des del carrer Sant Cristòfol, accedirem, per un trencall a l’esquerra, al carrer Mossèn Jaume Xifrà, on, al numero 15, trobarem el primer dels rellotges de la nostra ruta. Es tracta d’un rellotge vertical, esgrafiat quadrat, fons blanc i hores sobre un marc marró. Té el lema (Hora bona us podré dar si es matí i el cel es clar) al mig del rellotge, números romans (de VI a III), línies hores i mitges hores. Coordenades: Latitud, 41º 31' 10'' N, Longitud, 01º 44' 54'' E.\n2.- SANT BONIFACI: Tornant enrere pel mateix camí d’accés al carrer Jaume Xifrà, arribarem al carrer Sant Bonifaci (continuació del carrer Sant Cristòfol). Buscant al numero 34, hi trobarem el següent rellotge. Es tracta d’un rellotge vertical, esgrafiat, de fons blanc i dibuix en color grana. Té una circumferència en un quadrat, on hi han les hores. A sota té un rectangle amb un lema (Jo sense sol i tu sense bona fe no valem res). Orientació: NO, números àrabs (de 6 a 2). Lat. 41º 31' 13'' N, Long. 01º 44' 50'' E.\n3.- PLAÇA DE LA CREU: Davant del rellotge anterior, hi trobarem una petita placeta anomenada Plaça de la Creu. Aquí hi ha un rellotge vertical declinant, esgrafiat, rectangular, amb els cantons arrodonits. Té un sol al pol i les línies horàries emmarcades en una línia en forma d' U, números àrabs (de 10 a 6), línies hores i mitges hores. Les coordenades són: Lat. 41º 31' 13'' N, Long. 01º 44' 50'' E.\n4 i 5.- CAL PEPUS DE LA LLORENÇA: Deixant enrere la Plaça de la Creu, pel Passeig del Prat, a l’arribar al creuament amb el carrer de Folch i Torres, hi trobarem la casa dita de Cal Pepus de la Llorença, on hi ha dos rellotges magnífics, a les façanes que donen a cada un dels carrers. El primer, que dona al carrer de Folch i Torres, es un rellotge esgrafiat, circular, amb un gran sol al pol d'on surten les línies horàries en números àrabs (de 5 a 4). A sota un marc, amb les figures de dos àngels aguantant el rellotge i amb el lema (Que les hores que et marqui de ta vida, ¡ oh vianant !, siguin de joia com rialla aixerida de bell infant) al mig. Molt decorat amb figures d’animals. El segon, dona al Passeig del Prat i es tracta d’un Rellotge esgrafiat, emmarcat per un rectangle, un sol enmig de núvols d'on surt el gnòmon que marca les hores inscrites en un cercle, sota el qual hi ha una banda amb el lema (Si encara som al matí no cerquis l’hora aquí). A sota, les figures d’un noi oferint flors a una noia. Números àrabs (10 a 7). Les coordenades per situar-los són: Lat. 41º 31' 14'' N, Long. 01º 44' 39'' E.\n6.- PG. DEL PRAT, 19-21: Seguirem pel Passeig del Prat i, a uns 300 metres dels anteriors, al numero 19 hi trobarem un gran xalet on, a la façana que dona al passeig, hi veurem el següent rellotge. Rectangular amb un sol al pol, un brot de raïm a l’esquerra i un feix de blat a la dreta. Línies horàries i marques a les mitges hores. Té un lema (Hores de sol hores de vida, feu-les fecundes, com la terra humida) a la part de sota. Orientació: SO. Lat. 41º 31' 17'' N, Long. 01º 44' 45'' E.\n7.- CAL ISIDRET: Des del creuament del Passeig del Prat, baixarem pel carrer Josep Munné Vidal (forta baixada), on, a l’alçada del numero 13, hi trobarem la masia anomenada “Cal Isidret” Al pati d’entrada a la casa, hi ha un senzill rellotge. Es tracta d’una placa rectangular de pedra sobre un decorat d’estrelles de pedres, amb un sol al mig, números romans (de VII a VI), línies horàries, decoració als angles: NO-núvol amb pluja, NE-arbre i sol, SO-cep i núvol, SE-sol i Saturn, orientació SE. Lat. 41º 31' 10'' N, Long. 01º 44' 41'' E. Per veure’l cal demanar permís als propietaris ja que des de fora de la tanca no es veu prou bé.\n8.- CAL JANA: Seguint baixant pel mateix carrer, a uns 200 metres, a la dreta, localitzarem Cal Jana. A la façana hi podrem veure un rellotge vertical declinant, artístic, esgrafiat que fa joc amb un altre plafó que detalla el nom de la masia, Cal Jana, i la data, el 1760. Es documenta el nom de J. Dalmases. Orientació: SO. Línies horàries de 7 a 5, xifres aràbigues. Lat. 41º 31' 09'' N, Long. 01º 44' 38'' E.\n9.- CAL PINTOR: Seguint pel carrer d’en Josep Munné i Vidal, pujarem cap al nucli antic de Piera i arribarem a la plaça de l’ajuntament; agafarem el carrer de la dreta, en el sentit que venim, i arribarem, a uns 100 metres de forta baixada, a una placeta on comença el carrer del Sol. Aquí, al numero 27, hi trobarem Cal Pintor. Cal destacar que, en aquesta zona del poble, les cases a més a més del número del carrer, tenen el nom pel que se les coneix al poble. Com dèiem, al numero 27 del carrer del Sol podem veure un curiós rellotge circular, de ferro, molt declinant, numeració àrab (de 5 a 12), línies horàries, orientat al SE i amb un lema (El sol em dóna les hores que jo et dono a tu) al centre. Lat. 41º 31' 00'' N, Long. 01º 44' 33'' E.\n10.- CA LA PENTINADORA: Una mica mes enllà, al numero 32 del carrer, hi trobarem Ca la Pentinadora, bonica casa amb una façana esgrafiada espectacular on hi podem veure un rellotge esgrafiat, amb les hores encerclant un sol amb cara. A sota una banda amb lema (Veritas est via mea) i, emmarcant-ho tot, una motllura. Números àrabs (de 6 a 12). Lat. 41º 30' 59'' N, Long. 01º 44' 32'' E.


Revision History - Gorgeted Sunangel - Heliangelus strophianus - Birds of the World\nEnglish, United States Gorgeted Sunangel\nPortuguese, Portugal colibri-peitoral\nSpanish, Ecuador Solángel de Gorguera\nSpanish, Spain Colibrí pectoral\nHeynen, I. and P. F. D. Boesman (1999). Gorgeted Sunangel (Heliangelus strophianus). In Handbook of the Birds of the World Alive (J. del Hoyo, A. Elliott, J. Sargatal, D. A. Christie, and E. de Juana, Editors). Lynx Edicions, Barcelona.


obiols_Mastodont: "@semidigni @spla Els que tenen un bar han de ser-…" - mastodont.cat, xarxa social pels catalans d'arreu.\nOct 12, 2018, 08:49\nAhir comprant en el Bon Preu vaig veure una nota que deia “demà obrim en horari normal”.\nEstaria bé saber quantes empreses no tenen res a celebrar i obren avui normalment .\nOct 12, 2018, 09:01\n@spla Temps enredera ja vaig tenir un debat sobre el Bon Preu. Saps amb quines condicions treballen els que estan al magatzem que hi ha a Tona? Aquesta colla fan bandera del tema català per guanyar clients però, et ben juro que son la mateixa merda que el Mercadona. Al menys compressin els seus productes a proveïdors del país i no això.\nOct 12, 2018, 09:42\n@Obiols el simple fet d’obrir avui ja els distància moltíssim de Mercadona\nOct 12, 2018, 09:45\n@spla Però no es pot enganyar a la gent fent veure que son uns patriotes quant no ho son\nOct 12, 2018, 09:46\n@Obiols però obren avui i està molt bé\nOct 12, 2018, 10:32\n@spla Estic convengut que el propietari de BonPreu paga el tema la casa de la república i tal. Però que la gent que treballa en aquesta cadena es com si treballesin al Mercadona.\nOct 12, 2018, 10:55\n@Obiols és un problema generalitzat a totes les empreses, gràcies sobretot al Gobierno del PP i/o Ibex35. Vols treballar? passa per l'aro 😡\nOct 12, 2018, 11:03\n@spla Abans hi havia la botiga al meteix lloc on tenien la vivenda, es feien moltes hores, cosa que ara no es vol fer, excepte els paquis i xinesos.\nSi necessitaven fer més hores que un rellotge seria perquè amb 8h no en treien suficient. Això fa que el benefici/h sigui baix, que ve a ser el mateix que ser mileurista i haver de fer hores extres per arribar a final de mes.\nOct 12, 2018, 16:08 · · Web · 1 · 1 · 0\nPer això mateix. Les hores de no fer ni un euro igualment són de treball, i si per arribat al mateix sou fas 3 o 4 hores menys al dia i descanses caps de setmana, és normal que no interessi (ho exposo en € perquè és una feina, un hobbie o una activitat associativa ja compto que no tindran un retorn econòmic)\nOct 12, 2018, 17:07\n@semidigni Sí ets una persona amb idees saps treure profit de les hores que treballes. Per això dic que no tothom val per ser autònom. @spla


Pàgina web empresa Malgrat de Mar - La Quadra\nPàgina web empresa Malgrat de Mar\nLa Quadra realitza projectes de Pàgina web empresa a mida que s’adapten a la imatge corporativa de l’empresa i de les necessitats que aquesta vol assolir. Al llarg dels anys ja hem desenvolupat projectes web per empreses d’arreu de l’estat en poblacions com Malgrat de Mar.\nLa Quadra es un estudi de disseny especialitzat en Pàgina web empresa que ja ha realitzat treballs per empreses de Malgrat de Mar.\nSi està cercant Pàgina web empresa Malgrat de Mar sàpiga que li podem oferir un servei personalitzat i de qualitat amb el que obtindrà els resultats esperats i probablement millorarem aquests.\nSi desitja tenir més informació sobre Pàgina web empresa Malgrat de Mar, l’animem a que ens contacti per a poder atendre’l personalment i encantats li explicarem tot allò que creiem que el pot ajudar a fer rentable el seu projecte web.\nEl convidem a que visiti el nostre portafoli perquè conegui alguns dels projectes desenvolupats i també la secció de serveis, on es farà una idea d’alguns dels nostres serveis, de totes maneres, preferim el tracte personal directe, per tant, si ho prefereix podem concretar una visita perquè ens pugui explicar de primera mà que vol aconseguir amb Pàgina web empresa Malgrat de Mar i li proposarem l’estratègia més adequada per assolir-ho amb èxit.


El turisme rural de Lleida, en guerra amb Airbnb\nEl turisme rural critica tracte de favor a les plataformes de lloguer de pisos\nActualitzada 30/06/2017 a les 11:19\nDenuncia davant de la Generalitat competència deslleial d’operadores com Airbnb\n© Hotel Rural Mas d'en Roqueta, a Aravell (Alt Urgell).\nLa Confederació del Turisme Rural i Agroturisme de Catalunya (Turalcat), que agrupa, entre d’altres, més de dos-centes vint cases de pagès de Lleida, denuncia competència deslleial i greuge comparatiu de les plataformes de lloguer de pisos turístics, en concret Airbnb, ja que no compleixen tants requisits fiscals i legals.\nSegons la directora de Serveis Tècnics de Turalcat, Montserrat Cobero, hi ha oferta il·legal, però també molta oferta legal que suposa greus condicions per a les cases rurals, que han de pagar quotes d’autònoms i cobrar un 10% d’IVA a cada client com a empresa turística, tal com marca la llei, una llei que no grava de la mateixa manera els pisos basant-se en el vessant social que sempre ha tingut el lloguer.\nPer aquesta raó, exigeixen un canvi en la normativa que freni la proliferació d’aquests pisos, menys subjectes a pressió fiscal. Cobero va indicar que s’ha fet una queixa a la direcció general de Turisme perquè el nou decret que reguli el sector tingui present aquestes premisses.\nLa presidenta de la Federació de Turisme Rural de Lleida, Núria Ferrando, va assenyalar que, gràcies als avantatges legals i fiscals que dóna la llei, la proliferació de pisos ha fet que al Sobirà se’n comptabilitzin més de tres-cents. Cobero va incidir que el turisme de lloguer no beneficia el territori, mentre que les cases de pagès ajuden al seu desenvolupament. Algunes cases ja han denunciat Airbnb a nivell particular.\nFins a 150 locals de Lleida no van pagar taxa turística el 2016\nL’Agència Tributària de Catalunya (ATC) ha enviat entre els mesos de gener i maig fins a cent cinquanta requeriments a establiments de Lleida que no van pagar la taxa turística l’any 2016. L’ATC demana que aquests locals presentin l’autoliquidació del tribut o que acreditin que no estan obligats a pagar-lo. Els requeriments s’han elaborat a partir d’un creuament de les dades extretes de fonts públiques i les que té l’ATC. En el conjunt de Catalunya, se n’han enviat uns set-cents cinquanta. El 2015, l’ATC va fer aflorar 646.000 euros impagats de la taxa.\nLleida disposa de 2.000 habitatges de lloguer turístic, la meitat al Pirineu


Apart Hotel Leipzig Böhlen Bohlen Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 3 allotjaments a Bohlen.\nAm Ring 3, Bohlen, Bohlen, Alemanya - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apart Hotel Leipzig Böhlen és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Bohlen. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Apart Hotel Leipzig Böhlen, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Els clients de l'hotel poden gaudir de habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, restaurant, servei de bugaderia, neteja en sec.\nL'ambient de Apart Hotel Leipzig Böhlen es reflexa en cada habitació. servei de despertador, telèfon, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, cuina americana són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Camp de golf (a 3 km), ping pong, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Apart Hotel Leipzig Böhlen.\nAllotjaments a Bohlen


L’ESCORXADOR MUNICIPAL: UN GREU PROBLEMA SANITARI PER LA POBLACIÓ I UN GREU PROBLEMA ECONÒMIC PER L’AJUNTAMENT DE MANACOR\n17 febrer, 2019 21 febrer, 2019 podemmanacor\nA PODEM Manacor ens preocupa profundament la inacció de l’equip de govern davant el problema que existeix a l’escorxador de Manacor. Tal com es desprèn d’un dels darrers informes de l’encarregat municipal de l’escorxador, aquesta instal·lació pateix d’un greu problema sanitari. L’informe afirma que no es pot assegurar un control de la normativa sanitària, amb el que això representa: El perill d’oferir als distribuïdors carn en males condicions, el que pot posar en perill la salut pública. Cal recordar que no fa poc, Espanya va ser un dels països receptors de prop de 3 tones de carn de vaca polonesa en mal estat.\nL’Ajuntament de Manacor és sobradament coneixedor d’aquest problema i del risc que això suposa per la població. Tanmateix, semblen decidits a no fer cap actuació al respecte, evidenciant novament la seva nefasta forma de gestionar. La possibilitat que la població pugui adquirir carn en mal estat creiem que és quelcom prou important per a no seguir mirant cap a un altre costat i posar-se a fer feina abans que hàgim de lamentar alguna desgràcia. No es pot jugar amb la salut de les persones.\nA més a més, les inspeccions dutes a terme pels serveis veterinaris oficials de Sanitat, a part d’alertar del perill sanitari, parlen també de les greus deficiències en el benestar animal, el que per a nosaltres és inadmissible. Tot plegat podria dur a una possible suspensió de l’activitat, i també a importants sancions econòmiques per l’Ajuntament, que com ja sabem, pagam els manacorins i manacorines.\nEls fets exposats han estat negats de forma rotunda pel delegat de medi ambient, Pedro Rosselló, al darrer plenari. Aquesta negació posa de manifest com l’equip de govern format pel PI, PP i AIPC, degrada els plenaris de l’Ajuntament, en un intent d’amagar la veritat. Aquesta actitud d’estruç, de no voler admetre ni encarar els problemes, posa en risc la salut dels i les veïnades de Manacor i les arques públiques del municipi.\nPrevious L’AJUNTAMENT CONTINUA PRIVATITZANT SERVEIS QUE ENS DUEN A LA PRECARIETAT LABORAL\nNext LA MALA IMATGE QUE OFEREIX MANACOR AMB ELS EDIFICIS MUNICIPALS QUE ÉS DEGRADEN


EL TURISME QUE VE Què planificar en temps de Covid en una empresa familiar - Regió7\nEL TURISME QUE VE Què planificar en temps de Covid en una empresa familiar\n17·04·21 | 23:38\nEl degà del Col·legi d'Economistes de Catalunya, Oriol Amat, el president de Pimec, Antoni Cañete, i el membre del Grup d'Experts per a la Reactivació de l'Economia Catalana (GEREC) Àngel Díaz van presentar, fa poc, l'informe «Els fons europeus, una oportunitat per al turisme a Catalunya». S'hi defensa la preparació i millora de la destinació Catalunya perquè sigui una destinació digital, sostenible, igualitària i cohesionada, amb la posada en valor d'atractius del territori, cultura i tradicions, així com la creació de nous imaginaris i pols d'atracció. A més, aposta per fomentar i consolidar el concepte d'economia del visitant, deixant enrere la visió segmentada del turisme tradicional vacacional i de negoci. D'altra banda, preveu la creació d'un sistema d'indicadors per a mesurar l'impacte de l'economia del visitant en els ingressos, l'ocupació, la fiscalitat, les infraestructures i equipaments, la imatge de marca, la capacitat d'atraure talent i inversions i l'aportació al nivell de vida de la ciutat o territori, tot definint processos d'informació i formació per a millorar la relació entre visitants i residents.\nEntre les propostes del GEREC, també s'hi inclouen actuacions per la millora de les competències de persones, empreses i institucions del sector turístic, així com de millora de les capacitats de gestió i presa de decisions a la destinació. Finalment, el document defensa fomentar les aliances entre els diferents subsectors turístics per reforçar la competitivitat de la destinació i les empreses. Demanen a les institucions, públiques i privades, a les empreses i als agents socials, treballar conjuntament per identificar, donar forma i presentar aquells projectes que puguin ser més ambiciosos i determinants per al futur de Catalunya com a destinació líder a escala mundial.\nAmat va destacar que «a Catalunya el sector turístic representa més de l'11% del PIB, i genera més de 400.000 llocs de treball», i va recordar que «la cadena de valor del turisme és molt àmplia i té uns impactes directes, indirectes i induïts sobre el conjunt de l'economia molt importants». I Antoni Cañete recordà que «el turisme és el primer sector del nostre país en termes de facturació i d'ocupació». Defensà «treballar per recuperar el turisme i evitar desprestigiar-lo, així com aprofitar els fons Next Generation EU per invertir en la digitalització i la sostenibilitat del sector».\nEn l'informe amb visió a mitjà i llarg termini cal pensar en com donar resposta a la crisi actual de demanda, d'activitat i de mobilitat que es superposa a un relatiu qüestionament del model turístic de Catalunya/Barcelona i d'alguna manera obliga a realitzar un cert replantejament de les seves bases i competitivitat. S'aposta per canviar la nostra visió conceptual del turisme, des del «turisme tradicional» (vacacional/negoci) cap a la de l'«economia del visitant» (cadena de valor de la destinació dirigida a atendre al que ens visita, per qualsevol motiu). Aquest nou concepte és molt més ampli i enriquidor per a la destinació, tant des del punt de vista polític com econòmic i social, i permet tenir una visió transversal de causes i efectes i aprofitar les nostres fortaleses i potenciar les nostres oportunitats.\nSi es parla d'economia del visitant tindria sentit plantejar-se quins són els usos que el visitant pot fer de la destinació i classificar-los en funció d'aquest ús, doncs això donaria la possibilitat de seleccionar aquells usos, i, per tant, visitants, que més ens interessin com a territori i com a destinació. Des del punt de partida com a destinació madura Catalunya necessitaria uns visitants que:\n€ Potenciessin els nostres atributs, allò que ens fa diferencial com a destinació i lloc on gaudir, estudiar, treballar i viure i que volem que sigui el motiu pel qual la gent ens visita.\n€ Ens permetessin maximitzar les utilitats per a la destinació, bàsicament en factors que incrementin l'atractiu general de la destinació per als que vivim en ella en termes de resiliència, sostenibilitat, responsabilitat, digitalització, efecte econòmic i preservació de la nostre qualitat i el nostre nivell de vida.\n€ Ens ajudessin a complir, com a ciutat i territori i des del punt de vista tan públic com a privat, amb l'Agenda 2030 i els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS).\nRoda el món i torna al Born. Perquè, de fet, una destinació preparada per a un turisme sostenible i de qualitat ha de ser una societat sostenible i de qualitat. Això vol dir que per exemple l'atractiu diferencial i que permet desestacionalitzar i desconcentrar és el patrimoni material i immaterial passat i en creació. Per tant, la millor inversió pel turisme és fer-la en cultura. O bé només en la mesura que la mobilitat i el consum energètic de la població esdevinguin sostenibles estarem en disposició de rebre més visitants que s'adaptin a aquest model.\nEl Una característica d'un bon empresari és la planificació de com assolir els objectius del pla estratègic. La planificació consisteix a definir el camí per arribar al port de destí, tenint en compte el món exterior a l'empresa. I actualment, en aquest entorn, de ben segur que cal tenir en compte els efectes de COVID-19 a cada negoci en particular. Aquesta planificació del negoci és fonamental també a les empreses familiars.\nAmb tots els canvis disruptius ocasionats per l'online, l'economia circular, la intel·ligència artificial, el canvi climàtic i la robòtica, entre d'altres, fer plans de negoci a més de tres anys vista ja era temerari. Amb la pandèmia, el termini s'ha reduït a tres setmanes per a moltes empreses. Certament, la planificació ha perdut pes a favor de l'estratègia.\nEl que ha perdut validesa és la planificació lineal i d'escenari únic. Estem en un escenari VICA (VUCA en angles) «al quadrat», és a dir, doblement volàtil, incert, complex i ambigu. El que cal, per tant, és planificar diferents escenaris i els seus corresponents plans d'acció per assolir els objectius, fins i tot potser cal incloure diferents opcions segons quin sigui l'escenari. Incorporar les noves generacions en la planificació pot ser oportú, ja que potser coneixen el futur millor que la generació precedent.\nÉs ben cert que el primer que cal planificar és el futur de l'empresa com a tal, perquè el substantiu és empresa i familiar n'és l'adjectiu. Si mor l'empresa, s'acaba l'empresa familiar, però no necessàriament la família empresària. Si aquesta te autèntic esperit emprenedor i voluntat de continuïtat, començarà un nou negoci. Continuar amb el negoci actual ha de ser una opció, no una obligació.\nLa pressió del dia a dia fa que, en molts casos, la planificació es limiti a la part empresarial, però també cal prestar atenció a la planificació de la família empresària com a tal. I aquesta és una planificació que s'ha de fer a llarg termini, pensant en la següent generació. Aquest fet pot portar a ajornar-la a «calendes gregues», però no podem deixar cada dia per demà la planificació d'objectius fonamentals per a la continuïtat com són la implicació i la formació dels continuadors i el relleu dels predecessors.\nPlanificar la implicació de la següent generació vol dir que coneguin i estimin el negoci. Conèixer i estimar és retroalimenten mútuament. No es pot estimar el que no es coneix i com més es coneix més s'estima. La llavor de la implicació es planta ja a la infància, per exemple, amb el que s'explica de l'empresa a la sobretaula. S'ha de vigilar de no transmetre, potser de forma inconscient, només problemes i neguits en relació a l'empresa. Implicar tampoc vol dir eliminar la llibertat d'elecció. Els continuadors han de poder decidir conscient i lliurement la seva incorporació o no a l'empresa, bé sigui com a treballadors, directius, governadors o simples propietaris.\nPlanificar la formació de la següent generació vol dir capacitar-los en coneixements i habilitats per poder desenvolupar de forma professional el grau d'implicació que escullin. En tot cas, se'ls ha de formar com a propietaris responsables, perquè la resta, és a dir el treball, direcció i govern, es poden subcontractar, però la propietat, no. I els propietaris d'una empresa familiar han de ser més professionals que els d'una cotitzada, perquè tenen més difícil la sortida i perquè acostumen a tenir una major concentració de patrimoni a l'empresa familiar. Un propietari responsable sap fer, en el moment i lloc adequats, les preguntes pertinents. Sap trobar opinió autoritzada pels temes que no domina i el poden afectar. Coneix els seus drets i deures, que a una empresa familiar són més alts que en una no familiar. No són socis xampinyó, és a dir que no viuen a les fosques alimentats a base de dividends. La formació, com a persones i com accionistes responsables, és una de les millors inversions que pot fer la família empresària.\nPlanificar el relleu vol dir moltes coses. El relleu de les persones als llocs de direcció i govern, que moltes vegades comença per fixar unes edats límits per evitar que als continuadors se'ls passi l'arròs com a Carles d'Anglaterra. Vol dir també planificar la professionalització de l'empresa i dels òrgans de govern mercantils, executius i familiars.\nNo planificar és planificar el fracàs. En planificar també s'ha de preveure l'alternativa. Murphy existeix! Planificar no garanteix la felicitat, però augmenta la seva probabilitat.


Ara que ja no és parla tant del quart món - guillemcarbonell.cat\nAra que ja no és parla tant del quart món\nPosted by Guillem Carbonell | febr. 16, 2013 | Editorial | 0 |\nEs dóna la paradoxa que en els anys 80 i 90 es parlava molt del “Quart món” -la pobresa al primer món per contrast amb la pobresa del tercer món- i que en canvi ara que n’hi ha molta més aquest concepte gairebé ha desaparegut, o s’utilitza menys.\nQui no s’angoixa en els temps que ens toca viure en veure la quantitat de senyals explícites de pobresa que cada dia veiem al nostre entorn urbà? Vagabunds al carrer, músics al metro o cues als locals que reparteixen aliments.\nPer no parlar de la pobresa no explícita, la que no es veu perquè s’amaga entre les quatre parets dels domicilis. D’aquesta n’hi ha segurament més.\nAmb la fuetada que la nostra societat ha rebut de la crisi i de la mala administració anterior dels recursos, tots tenim el quart món explícit o amagat a tocar, sovint també entre amics o familiars: feines precàries, rodamons que dormen al caixer de sota casa…\nAra més que mai cal que la societat recolzi les iniciatives sinceres de suport a la pobresa d’aquí, el país on vivim. Les iniciatives que fa anys que existeixen (com Càritas) o les de més recent creació, qualsevol iniciativa honesta és vàlida.\nLa gent ja ho està fent en la mesura que pot però, amb la més que probable progressiva absència de l’estat, caldrà que ho faci encara més. Si molt no canvien les coses, ens hi va la convivència futura al carrer.\nPreviousJoan Amades i la Nova Cançó, projeccions protagonistes a la façana de l’Ajuntament #SantaEulàlia2013\nNextMissatges contra les retallades, al cercavila d’escoles per Santa Eulàlia\nPer comentar, respon: * sis + 2 =


CITM | DOCS Barcelona\nInici > Agenda\t> DOCS Barcelona\nData: Del 16-05-2018 al 27-05-2018\nEl Festival Internacional de Cinema Documental de Barcelona celebra la seva 21a edició del 16 al 27 de maig, oferint una selecció de les millors pel·lícules documentals del panorama internacional.\nEl DocsBarcelona 2018 comptarà amb un total de 41 films i destaca per l’extraordinària selecció de documentals de producció catalana, molts dels quals tindran la seva estrena mundial a les pantalles del festival. Les sessions d’inauguració i cloenda, amb Petitet i Sinfonía respectivament, així com els films Eugenio, Shootball, Hayati o Lladres de temps, entre d’altres, fan palesa la riquesa i qualitat de propostes del cinema català en aquest DocsBarcelona 2018. També destaca, entre la programació, l’heterogènia fusió de gèneres i tons dels films, que van des de la comèdia de la realitat, amb obres com Hasta mañana si Dios quiere, La flor de la vida o Robar a Rodin, fins als més crus retrats de matèries d’actualitat, com Of Fathers and Sons, The Cleaners o Voces de guerrilla.


Ferienwohnung Huber Seeboden Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSeeboden, Seeboden, Àustria - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Ferienwohnung Huber\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Seeboden, Ferienwohnung Huber és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Seeboden. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix magatzem d'equipatge, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, escriptori, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de camp de golf (a 3 km), esquí, jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Ferienwohnung Huber és una selecció idònia per a la vostra estada a Seeboden.


PRESENTACIÓ 2018 DE XAVI CARDELÚS: FENT PASSES DE GEGANT - Motor Al Dia\nEl passat dia 3 d’abril, Xavi Cardelús i l’equip Stylobike van presentar als medis de comunicació del país el seu projecte esportiu de cara a la temporada 2018, que a més, inclou una gran notícia, la renovació recent signada entre ambdues parts i per un nou periode de dos anys.\nCardelús minuts abans de fer la roda de premsa\nLa presentació –que va tenir lloc a La Borda Pairal d’Andorra la Vella- medis de premsa al marge, va comptar entre altres assistents, amb representants de la Federació Motociclista d’Andorra encapçalats per la Sra. Gallego, la presidenta de l’entitat federativa.\nCardelús responent als diferents mitjans convocats\nAbans del dinar, tant el jove pilot, acompanyat pel seu pare, com el propietari de l’equip, Valeriano Rodríguez van donar tot tipus d’informacions i detalls de la planificació de la temporada esportiva recentment encetada a Estoril amb la disputa de la primera cursa del Moto2 European Championship de la temporada, Però també del futur del pilot a mig termini.\nEn aquest sentit i respecte de la programació prevista pel Team, la gran novetat és que, a més de l’Europeu, Xavi Cardelús prendrà part en 10 curses del Campionat del Món de Moto2 amb 10 wild-cards que pràcticament ja té confirmades gràcies a les gestions d’Avintia Team.\nDe fet, el proper 6 de maig debutarà a Jerez en el Mundial amb la primera.\nEn aquest sentit, Cardelús, que tot just ha fet 19 anys, es mostrava molt il·lusionat amb aquest gran projecte:\n“Poder participar en 10 curses del Campionat del Món és un gran pas i una gran oportunitat. També és conseqüencia de que poc a poc les coses van sortint i que l’esforç -com sempre em diu Valeriano- té sempre el seu fruit. Impressiona molt ja que competiré amb els millors! Sigui com sigui, serà la millor forma per donar-me a conèixer, per poder consolidar-me com a pilot del mundial i per seguir creixent en l’europeu”\nI és que certament a Estoril ja va poder demostrar que enguany, el pilot a madras esportivament:\nA Estoril vam poder demostrar que estem entre els favorits, però s’ha de seguir treballant de valent per aconseguir fer les coses com s’han de fer, pas a pas i amb fermesa.\nValeriano Rodriguez, propietari de l’equip i amb un curriculum a les esquenes ple d’èxits mundialistes, porta ja quasi 30 anys treballant amb equips de primera.\nHa obtingut entre altres resultats, dos Campionats del Món amb Jorge Lorenzo i un tercer amb Hiroshi Aoyama en 250. En preguntar-li respecte d’aquest nou acord amb Cardelús comentava:\n“Tal i com vam veure a Estoril, en Xavi ha fet un pas important en el seu creixement com a pilot. Més enllà d’això, jo que el conec be, puc dir que les coses s’están fent com esperava i ell està responent molt be. S’estàn reunint tots els factors necessaris per arribar a bon port, dedicación plena, talent, esforç i a més el recolzment que suposa l’experiència que acumulem en l’equip. Tinc plena confiança que si seguim així, les recompenses arribaran”\nValeriano Rodriguez també va poder dedicar uns minuts per atendre el diferents medis de premsa desplaçats a la Borda Pairal.\nRespecte de la possibilitat de que Cardelús pugui participar en diferents curses del Campionat del Món Rodriguez afegia:\n“La participació en 10 curses del Campionat del Món suposa un gran repte que l’ha d’ajudar a crèixer com a pilot en l’entorn de l’elit mundial. Des de Stylobike estem absolutament volcats i compromesos amb ell igual que ell ho està amb l’equip. És un noi molt treballador i està al cent per cent. Estem segurs que els resultats arribaran perquè s’està fent un gran treball”.\nEn referència a si està preparat per fer el salt definitiu al Mundial de Moto2 o inclús a MotoGP, Valeriano Rodriguez comentava que\nEn Xavi té qualitats molt destacables i potencialment interessants. En aquest esport però, s’han de tenir els peus a terra i treballar molt.\nEntre els diferents convidats, enfront i d’esquerra a dreta, Natàlia Gallego, de l’FMA, Xavier Cardelús, pare i fill i Valeriano Rodriguez.\nEl seu pare, Campió d’Europa en 250 l’any 1987, més enllà de ser el seu pare, és el seu millor amic, company, assesor i el millor exemple a seguir.\nSempre al costat del seu fill, també va destacar el gran canvi que ha vist en el seu pilotatge, però també en la seva actitut:\n“Ha fet un canvi molt important i demostra haver evolucionat molt dins i fora de la pista. D’un any aquí és un altre pilot i es veu d’una hora lluny!. Tot i ser tan jove ha madurat molt. És per això que li han renovat el contracte i que té davant seu aquests grans reptes”.\nLa qüestió és que allò que diu “qui la persegueix, l’aconsegueix” quadra a la perfecció per definir aquesta promesa del motociclisme. I no pel fet de ser fill de tot un campió d’Europa, aixó en realitat implica molta més pressió del que la gent pugui pensar, és per l’esforç, dedicació, perseverància i humiltat amb que aquest jove pilot de tot just 19 anys porta demostrant des de que va pujar-se en una moto per primera vegada.\n20/04/2018 /by 4dm1n1STR4t0r\nTags: Moto2, stylobike, xavi cardelús\nBONS RESULTATS DELS PILOTS DE L’AUTOMÒBIL CLUB D’ANDORRA A ST. MATEU... MANEL CERQUEDA JR. TORNA A COMPETIR 9 ANYS DESPRÉS


El desembre de 1904 s'estrenava a Londres Songs of Travel, de Ralph Vaughan-Williams. El programa de mà especificava que el cicle s'interpretaria com una unitat, comentari que no es feia respecte a un altre cicle del compositor que també es va estrenar aquell dia, The House of Life. Songs of Travel va tenir molt d'èxit entre els col·legues músics i bones crítiques a la premsa, però els editors Boosey & Co no van considerar oportú publicar-lo complet i van publicar-ne només tres cançons: The Vagabond, la primera; The Roadside Fire, la tercera, i Bright is the Ring of Words, la vuitena; les tres més expansives i, segons el seu criteri, més fàcils. Això va ser el 1905 i dos anys després, donades les bones vendes del recull, el van reeditar. Aquell 1907 van publicar quatre cançons més del cicle, les més intimistes: Let Beauty Awake, la segona; Youth and Love, la quarta; In Dreams, la cinquena, i The Infinite Shining Heavens, la sisena, que també van reeditar de seguida. La setena, Whither must I Wander, s'havia publicat el 1902 en una revista musical i Boosey & Co no la va publicar fins el 1912, també com a una cançó solta.\nA primers de segle XX encara era el temps de les parlour songs, i cançons tan innovadores com les d'aquell prometedor jove no eren gaire comercials, això podria explicar l'estrany especejament del cicle que havien fet els editors, però passaven les dècades i continuava parlant-se que Ralph Vaughan-Williams, ja un compositor respectadíssim, havia compost dos reculls i una cançó solta a partir de la col·lecció Songs of Travel and other Verses de Robert Louis Stevenson. Si no vaig errada, el cicle no s'havia tornat a interpretar complet; sí s'interpretaven amb certa freqüència alguns grups de cançons, sobretot les tres del primer recull i Whither must I Wander. Quan Vaughan-Williams va fer vuitanta anys se'n va publicar una biografia que incloïa una relació de les seves obres; en llegir-la el compositor i adonar-se que Songs of Travel hi figurava repartit en tres obres va escriure a l'autor i li va explicar que aquelles vuit cançons formaven un cicle i que l'ordre en que s'havien publicat no tenia res a veure amb el real, afegint que no sabia si pagava la pena fer-hi res al respecte.


Latex Mistress San Luis Potosi | San Luis Potosi Fetish Escort | San Luis Potosi Latex Escorts | Rubber Mistress San Luis Potosi | Kinky Escorts San Luis Potosi\nSan Luis Potosi Latex Escorts\nrubber mistress San Luis Potosi\nfetish San Luis Potosi escorts\nSan Luis Potosi escort fetish\nleather mistress San Luis Potosi\nescort San Luis Potosi fetish\nlatex escorts San Luis Potosi\nSan Luis Potosi rubber mistress\nroleplay escort San Luis Potosi\nfetish escort San Luis Potosi\nSan Luis Potosi latex escort\nkinky escorts San Luis Potosi\nlatex escort San Luis Potosi\nrole play escorts San Luis Potosi\nSan Luis Potosi fetish escorts\nextreme escorts San Luis Potosi\nSan Luis Potosi escorts fetish\npvc escort San Luis Potosi\nhardcore escort San Luis Potosi\nlatex mistress San Luis Potosi\nfetish escorts San Luis Potosi\nHave your pick of leather mistress San Luis Potosi girls just by using your email to become a member of Fetish Escorts, register for free in under 30 seconds. Fetish Escorts is a free directory for finding rubber, fetish and latex girls that you can hookup with, all listings are discreet and registration only takes an email confirmation. Click a city within San Luis Potosi from the list below or scroll to the left to view listings for fetish escorts directly.\nFetish Escorts Ciudad Valles\nFetish Escorts Matehuala\nFetish Escorts Rio Verde\nFetish Escorts Soledad de Graciano Sanchez\nFetish Escorts Soledad Diez Gutierrez\nSan Luis Potosi Fetish Escorts, Fetish Escorts San Luis Potosi, Role Play Escorts San Luis Potosi, Fetish Escort San Luis Potosi, Latex Escort San Luis Potosi


maig | 2019 | INS Dolors Mallafrè i Ros\nESONORA: Cantem arreu del món. Concert coral 1r d’ESO a l’Auditori\nEl concert coral de l’alumnat de 1r d’ESO del Mallafrè ha sigut espectacular.\n“Cantem arreu del món”, és un viatge de cançons per tots els continents, un projecte coral que s’ha dut a terme al llarg de tot el curs 2018-2019 a 1r d’ESO amb… Llegeix més»\nAMPA, ESO, ESO 1, General, Portada 1rESO, concert, esonora 0\nAvui hem pogut gaudir de les dos funciones de l’espectacle Tots Dansen.\nEns ha agradat molt viure aquesta experiència amb la coreògrafa Constanza Brncic, l’Angie Mas i els companys de l’Ins Baix a Mar i Cabanyes.\nEls alumnes ho han fet súper bé i ha sigut un… Llegeix més»\nTrobada alumnes Barcelona-Portvendres\nAmb els nostres corresponents de França!\nAvui ens hem trobat a Barcelona amb els alumnes del Collège de la Côte Vermeille, de Portvendres, amb qui hem estat intercanviant cartes i vídeos durant tot el curs.\nHem passat el matí junts al Parc de la Ciutadella. Ens ho… Llegeix més»\nAMPA, Batxillerat, ESO, General, Portada francès, intercanvi 0\nACTE DE LLIURAMENT DEL PREMI CONCURS DE CARPETA 2019\nCélia Jimenez, alumna de 2n de batxillerat d’Arts Plàstiques és la guanyadora del concurs de la carpeta. El seu diseny serà el que es farà servir per les carpetes el proper curs 2019-20.\nMoltes felicitats Célia, 👏👏👏, gaudeix el teu premi.\nAMPA, Batxillerat, ESO, General, Portada carpeta 0\nTeatre en anglès 1r d’ESO\nCom cada any el alumnes de 1r d’ESO de l’optativa de Teatre en Anglès han fet la representació de l’obra que han treballat durant tot el curs, We are alone.\nHa estat un gran èxit. 👏👏👏\nFelicitats a tot l’alumnat i a les professores Montserrat Campillo, Mercè Saura… Llegeix més»\nAMPA, ESO, ESO 1, General, Portada 1rESO, Anglès, Teatre 0\nTeatre al Mallafrè 2n Batxillerat\nEls alumnes de 2n de batxillerat que fan la matèria d’Arts Escèniques han fet una mini obra de teatre de creació pròpia que recrea la vida d’un institut. Avui l’hem estrenada amb públic a l’aula 301 (antiga cantina) i ho han fet molt bé!\nDemà farem… Llegeix més»


Espècies d’espais / 2015 / Altres notícies / L'AVENÇ RECOMANA / Inici - L'Avenç\ndimarts, 25 de agost del 2015\nEl MACBA presenta Espècies d’espais, una exposició que recrea les tipologies espacials que l’escriptor Georges Perec (París, 1936 - Ivry-sur-Seine, 1982) va inventariar al seu llibre homònim a través d'una cinquantena d'obres d'artistes diversos. [+]\nA mig camí entre la novel·la i l’assaig, aquesta publicació de 1974, malauradament inèdita en català, convida a recórrer la vida d’un espai a un altre, des dels més privats fins a l’esfera pública. El comissari, Frederic Montornés, ha fet una interpretació lliure de l’obra per construir aquesta exposició. D’aquesta manera, dues grans sales del Museu es transformen en tretze espais, creats ad hoc per concordar amb els capítols en què Perec articula el seu llibre. Totes aquestes «espècies d’espais» ens remeten o a la part privada i íntima de l’ésser humà (la pàgina, el llit, l’habitació, l’apartament, l’immoble, el carrer i el barri), o a l’esfera pública (la ciutat, el camp, el país, Europa, el món i l’espai).\nLa mostra compta amb una cinquantena d’obres de quaranta artistes, algunes de les quals són produccions específiques, d’altres provinents de col·leccions públiques i privades, i d’altres del fons de la Col·lecció MACBA. Entre els artistes representats hi ha Ignasi Aballí, Daniel Steegmann, Lucio Fontana, Gordon Matta-Clark, Jordi Colomer, Saul Steniberg, Joan Colom, Marla Jacarilla, Gerhard Richter, Luis Camnitzer, Dora García, Gullermo Kuitca i Pedro G.Romero.\nLLOC: MACBA (Pl Àngels 1, Barcelona)\nL'Avenç té publicats dos llibres de Georges Perec, inspirador de la mostra: Ellis Island i W o el somni de la infantesa.


Per Entreacte a\t 8 juliol, 2020 0 comentaris\nL’Acadèmia del Cinema Català ha obert les inscripcions dels XIII Premis Gaudí. Els guardons contemplen també, excepcionalment, les produccions estrenades a canals de televisió i catàlegs de programes durant la covid-19. Encara no hi ha data per la gala.\nFins el 6 d’octubre a les 14h totes les produccions catalanes estrenades a sales durant el 2020 (amb una permanència en pantalla de –com a mínim– 7 dies no consecutius) i, de forma excepcional aquesta tretzena edició, també les estrenades a canals de televisió i catàlegs de programes operants a Catalunya entre el 14 de març i el 31 d’agost, poden inscriure’s telemàticament als Premis Gaudí a través del web de l’Acadèmia del Cinema Català, aquí.\nLa convocatòria està oberta a llargmetratges de ficció, documentals i d’animació participats en un mínim del 20% per una productora domiciliada a Catalunya i que acrediten sis punts de talent català, segons els criteris recollits a les bases.\nPel que fa als curtmetratges, poden optar-hi tots els curts qualificats entre l’1 d’abril de 2019 i el 30 de setembre de 2020 que no s’hagin presentat a l’anterior edició dels premis. Una comissió seleccionarà un màxim de 15 candidats. Finalment, entre les pel·lícules europees estrenades a Catalunya entre el 26 d’octubre de 2019 i el 23 d’octubre de 2020, una comissió escollirà les sis candidates a la categoria, que passaran a la primera ronda de votacions.\nDavant la incertesa en l’evolució de la pandèmia, la data de la gala de lliurament de premis es manté oberta a partir del 23 de gener de 2021.\nAcadèmia del Cinema Català Audiovisual coronavirus covid-19 Premis Gaudí\nArticle anteriorMor l’actriu i dobladora Carme Contreras\nArticle següent Carme Portaceli dirigirà el TNC


El cap de setmana marca l’inici d’una Fira del Vi de Falset repensada per a tot el mes de maig – Fira del Vi de Falset\nEl cap de setmana marca l’inici d’una Fira del Vi de Falset (Mostra dels vins de la DOQ Priorat i la DO Montsant) repensada i adaptada expressament a la pandèmia i les mesures sanitàries en vigor. Una fira que, més enllà dels actes d’aquest cap de setmana, presencials i online, es prolongarà durant el mes de maig, amb tota la comarca fent de “recinte firal” i amb una cinquantena de cellers oferint degustacions prèvia reserva. En només quatre dies, ja s’han reservat online al voltant de 500 tastos.\n“Estem molt contents, però també volem insistir en el fet que hi ha cellers que ofereixen degustacions entre setmana i tots els dies del mes de maig, amb l’objectiu d’esponjar les visites i evitar les aglomeracions en dies molt concrets”, explica l’alcalde de Falset i president de la comissió organitzadora de la Fira, Carlos Brull. “Si aquest any li hem donat la volta completament al certamen és per compaginar la voluntat de fer la Fira amb la necessitat de respectar meticulosament les mesures sanitàries”, afegeix.\nL’objectiu no és cap altre que la Fira del Vi, malgrat les circumstàncies, segueixi sent una plataforma al servei del sector vitivinícola i que ajudi a dinamitzar la comarca en uns moments tan complicats com els actuals. És per això que, davant la impossibilitat de tenir grans concentracions de gent en un sol espai, aquells que ho vulguin poden desplaçar-se als cellers amb la idea de tastar i comprar els vins de manera semblant a com ho farien en una edició del certamen convencional.\nSempre amb l’objectiu de garantir la seguretat sanitària d’acord amb la normativa existent, l’activitat que la Fira del Vi i els cellers proposen no és ben bé una visita, sinó més aviat una degustació a l’aire lliure (a peu de vinya, per exemple) o en un espai ventilat i prou gran. “El que intentem és que passi a peu de celler o de vinya el que passava quan fèiem la Fira a Falset, que vinaters i públic es vegin les cares, es coneguin, tastin uns vins i en compri aquell que vulgui”, insisteix l’alcalde.\nD’altra banda, la Fira del Vi de Falset celebra específicament aquest cap de setmana una edició online, de la mateixa manera que va fer el 2020, quan el confinament era domiciliari.\nLa 2a Fira del Vi de Falset ONLINE començarà aquest divendres 30 d’abril a les 20.30 hores, amb el Tast de Blancs, un clàssic del certamen que permet conèixer, any rere any, els vins blancs que elaboren les dues denominacions vitivinícoles de la comarca del Priorat: DO Montsant i DOQ Priorat. El Tast de Blancs està organitzat , any rere any, per Aguiló Vinateria i Vins i Olis del Priorat.\nPel que fa al dissabte 1 de maig, el programa preveu una inauguració virtual (12.00 h), que presidirà la consellera de Justícia de la Generalitat, Esther Capella. Posteriorment (13.00 h) hi ha organitzat un tast que permetrà conèixer les garnatxes i carinyenes de la DO Montsant i, finalment, el “Combat de Vins Montsant” (21.00), un tast poc convencional proposat per aquesta denominació d’origen de la comarca.\nLa Fira també compta aquest cap de setmana i durant el mes de maig amb algunes activitats de caire presencial, amb aforaments controlats i mesures sanitàries garantides. És el cas del ja clàssic Tast amb dones, organitzat per Clos Figueras a Gratallops; el Soirée a la vinya del celler Perinet; o dels menús i maridatges que ofereix el restaurant l’Aspic durant el mes de maig.\nCom és habitual, el certamen també mira de proposar un seguit d’activitats i espectacles de caire estrictament cultural. És el cas del concert que Koko-Jean & The Tonics ofereix dissabte a les 19.00 hores al teatre de l’Artesana de Falset. Però també de la presentació del llibre L’aigua que vols, Premi Sant Jordi, de Víctor Garcia Tur, organitzat per Òmnium Priorat a la Biblioteca de Falset (demà divendres a les 19.00 h). Alhora, la Biblioteca també acull durant tot el mes de maig un seguit d’activitats que miren d’harmonitzar el vi, la lectura i la literatura.


Protegir-se de les meduses. Generalitat de Catalunya\nProtegir-se de les meduses\nDavant la presència de meduses cal protegir la pell amb barreres físiques (cremes de protecció solar o amb roba i/o samarretes nàutiques).\nEs desaconsella que es retirin les meduses de l’aigua o es manipulin a la sorra ja que això pot fragmentar i dispersar els tentacles que contenen les cèl·lules urticants.\nSi ja t'han picat\nNo aplicar aigua dolça. Rentar sempre amb aigua de mar.\nNo aplicar amoníac.\nNo fregar (treure les restes de tentacles i/o fragments de meduses).\nNo aplicar embenatges a pressió.\nNo aplicar vinagre (excepte en casos específics).\nPer Rhizostoma pulmo aplicar una solució de bicarbonat.\nGuia de reconeixement de meduses [1 Bytes ]\nEl born blau és una de les meduses més grans de la costa Mediterrània. La saps reconèixer?\nQuè cal fer en cas de picada de medusa [--]\nSeguiment de les meduses\nAlerta d'espècies perilloses: Meduses\nTipus de meduses [2,58 MB ]\nAmb imatges i descripció


Des que érem escolars, la paraula estiu l'associem a les vacances. Després de tot un curs i dels exàmens finals -en la meva època no hi havia tantes avaluacions periòdiques i ens ho jugàvem tot a una carta-, quina felicitat poder dedicar uns mesos al que més ens agradava! No era inactivitat, al contrari, eren recorreguts amb bicicleta, banys en qualsevol bassa d'aigua, excursions, lectures, festes... i també ajuda als grans en les feines del camp. D'aquella època ens ve un profund amor a la natura. Els paisatges de la nostra infància, tantes vegades creuats en tots els sentits! També aquests paisatges els associem a les vacances d'estiu.\nAmb el pas dels anys, l'assumpció d'altres responsabilitats fa parella amb la limitació del temps de vacances, primer a un mes, després a un parell de setmanes, potser a vegades interrompudes per obligacions ineludibles.\nHem de donar gràcies a Déu per poder descansar uns dies allunyant-nos de la nostra tasca habitual per dedicar-los a altres tasques. Aquest és el sentit del descans estiuenc, tot i que avui està molt lligat al turisme, als viatges, a vegades esgotadors. Hi ha persones que volen abastar tant que després tindrien problemes per recordar el que han vist.\nÉs un temps que hem de procurar viure amb serenitat i en família sempre que sigui possible. Ja hi haurà temps al llarg de l'any per a fer gestions, reunions, per al mòbil, l'ordinador i tot el que sembla tan important. No es tracta de renunciar a res d'això, però sí de col·locar cada cosa en el seu terme just. La família, els fills, esperen que els pares els dediquin una atenció insubstituïble. Cal fer plans junts, des de llegir un llibre a pujar a una muntanya, des de visitar una ciutat a dedicar-se a un entreteniment favorit.\nEls cristians podem aprofitar aquests dies per donar testimoni de la nostra fe. Sense fer coses rares, amb la naturalitat amb què tracem qualsevol pla, procurant que l'assistència a la missa dominical tingui el seu espai en el programa d'activitats. Els pares poden potser introduir els fills en el costum de resar el rosari, sense imposar, per descomptat, recitant-lo tot o en part. Quan són petits tot és un joc. Quan es van fent grans, és el moment en què cal rebutjar la temptació d'ocultar davant seu la fe que professem.\nTambé les vacances, com tot l'any, són temps per pensar en els altres i estimar-los amb obres, sobretot als malalts i a les persones necessitades, les que no tenen vacances o les tenen forçades durant tot l'any perquè no tenen feina.\nEl deure de caritat és sempre urgent. El descans implica abandonar en la mesura del possible les activitats que fem normalment, no per a no fer res, sinó per a fer-ne d'altres. Però en l'ajuda als altres no es pot fer vacances. Dins dels valors familiars, tenir en compte el qui pateix, per una circumstància o altra, ha d'ocupar un lloc principal. El calor estiuenc ha d'anar acompanyat d'aquest calor humà que som capaços de donar i que farà de les nostres vacances les millors de la nostra vida.


Treballant des de casa? Així és com funciona Microsoft Teams\nMoltes empreses treballen amb Microsoft: un document de Word per a aquest article a la intranet, fan aquesta presentació a PowerPoint i s'envien un missatge mútuament a través de Skype. Tot i que moltes empreses solien utilitzar Slack o Trello a més de la seva feina, Microsoft Teams s'utilitza cada cop més. Això és el que significa i el que t'ajudarà a col·laborar amb els teus companys.\nMicrosoft Teams és la resposta de Microsoft al treball remot. En definitiva, és una mena de sala de reunions virtual on els companys poden consultar, fer videotrucades i molt més. És possible crear grups, per tal de poder, per exemple, consultar amb tot el departament de Comptabilitat, o només amb l'equip que s'ocupa del pagament de sous. Un Excel amb tots els empleats i salaris es comparteix fàcilment mitjançant Microsoft Teams, de manera que les persones reben menys correus electrònics a la seva bústia i es dediqui menys temps a totes les regles no escrites que inclouen la correspondència per correu electrònic.\nMicrosoft Teams: més que un programa de xat\nMicrosoft Teams no és un "programa de xat" on podeu enviar documents: és una eina de col·laboració. Els documents de Microsoft es poden obrir al navegador igual que els documents de Google i poden ser editats en temps real per totes les persones amb qui es comparteix el document (i amb drets d'edició). Per tant, no cal enviar fitxers i versions contínuament d'anada i tornada, perquè tothom sempre té a mà la versió més recent. Això, al seu torn, estalvia preguntes sobre les versions i la responsabilitat que algú ha d'assumir per fer un seguiment de totes aquestes versions i enviar-les.\nPer tant, estimula enormement el treball des de casa i evita la formació de sitja. Al cap i a la fi, hi ha més col·laboració perquè és més fàcil treballar amb diverses persones alhora en un document. Podeu treballar fàcilment des de casa perquè podeu adaptar-vos a tot el que necessiteu a la majoria de treballs d'oficina a Teams. Simplement podeu trucar, fer videotrucades, xatejar, compartir documents, veure el vostre calendari, veure notificacions i activitats i afegir aplicacions personals.\nA més, es poden establir connexions amb, per exemple, Mailchimp per enviar butlletins, o Salesforce, per fer un seguiment dels contractes i clients. Aquestes connexions, anomenades connectors, poden rebre informació de l'ecosistema de Microsoft. Desenes d'aquestes integracions ja estan disponibles, així que no és d'estranyar que Microsoft Teams no sempre sigui gratuït. En principi és gratuït, però si també es vol utilitzar més productes d'Office 365, augmenta ràpidament fins a un preu mensual que oscil·la entre els 6 i els 12 euros mensuals.\nTanmateix, si no necessiteu tant, probablement podreu treure molt profit de Microsoft Teams amb un compte gratuït: podeu utilitzar-lo gratuïtament fins a 300 persones, podeu enviar missatges il·limitats i fer cerques, i fins i tot vídeos. trucar no et costa res. Si voleu estalviar alguna cosa, hi ha 10 GB d'emmagatzematge per equip.\nAra potser estareu pensant: que Microsoft Teams només és per a empreses. Això no és necessari. També podeu utilitzar-lo en grups d'amics o famílies nombroses per, per exemple, compartir fotos i rebuts durant un viatge. Tanmateix, els participants han de tenir un compte de Microsoft per a això. Això és gratuït, però pot significar una altra contrasenya per recordar i un altre compte per vigilar. Si voleu utilitzar Microsoft Teams per als vostres autònoms, per exemple, notareu que no obteniu el que necessiteu. Com el seu nom indica, és realment un centre per a equips, per tant, grups de persones.\nL'únic que encara ens falta dins dels equips és la integració d'Outlook. Ara, d'una banda, Teams està pensat per garantir que passeu menys temps a Outlook, però al final, per molt que s'utilitzi Teams, els correus electrònics sempre continuaran arribant, per exemple, de tercers externs i privats. individus. Així que encara heu de mantenir aquest bon Outlook, tot i que la variant del navegador web no estaria fora de lloc a Teams.\nEl que també fa que Teams sigui interessant per a les empreses és que també inclou la seguretat a la qual estan acostumats de Microsoft. Té una autenticació de dos factors i les dades estan xifrades, igual que la resta d'Office 365. De fet, Skype s'esvairà cada cop més en segon pla, ja que Microsoft vol que tothom passi a Teams, que és una solució molt més integrada. No us preocupeu, les empreses tenen fins al 31 de juliol de 2021 abans que hagin de canviar a Microsoft Teams.\nSens dubte, Microsoft Teams té un monopoli raonable de col·laboració per a grans empreses, tot i que sens dubte hi ha una oportunitat més enllà. Molta gent ja està utilitzant Slack, el major competidor de Teams. Teniu curiositat per saber la diferència entre Microsoft Teams i Slack? Aquí comparem les dues eines de col·laboració.


Mercuri veu Herse i se n'enamora, un dels tapissos del Palau de la Generalitat (II) / BC Blog / Home - Biblioteca de Catalunya\nYou are at: Home / BC Blog / Mercuri veu Herse i se n'enamora, un dels tapissos del Palau de la Generalitat (II)\nMercuri veu Herse i se n'enamora, un dels tapissos del Palau de la Generalitat (II)\n21/05/2013 1:00 pm\nTags: Tapissos , Patrimoni artístic , Renaixement\nLa setmana passada vam publicar la primera part d'aquest apunt sobre la tapisseria -que narra la història de Mercuri i Herse-, de la qual la Biblioteca de Catalunya conserva el primer tapís de la sèrie. En el primer apunt vam tractar aspectes com la narració, el conjunt artístic, el manufacturer Pannemaker i la compra de la Generalitat; en aquest tractarem temes com els trasllats, les altres edicions existents i les restauracions.\nMercuri veu Herse i se n'enamora. Willem Pannemaker, 1574. Biblioteca de Catalunya\nTRASLLATS I RECLAMACIONS\nEl valor artístic, històric i patrimonial del conjunt de tapissos generà conflictes sobre la seva propietat. L’any 1908 es va inaugurar el Palau de Justícia que acollí la Reial Audiència, fins aleshores ubicada al Palau de la Generalitat, i els tapissos de la sèrie de Mercuri, juntament amb quatre d’una altra sèrie, Els triomfs de Petrarca, també comprada per la Generalitat, van servir per decorar el nou edifici del Palau de Justícia.\nLes institucions ubicades al Palau de la plaça de Sant Jaume (Diputació de Barcelona, Generalitat republicana) van reclamar els dos conjunts de tapissos que es van retornar en diverses etapes: el 1926 (dos de la sèrie de Petrarca), el 1942 (tres de Mercuri) i el 1959 (dos de Petrarca i tres de Mercuri).\nEl 15 de gener de 1937 la Conselleria de Cultura de la Generalitat, publicà una ordre que deia: “Que siguin incorporats al Museu d’Art de Catalunya els tapissos que existeixen a diverses sales de l’audiència de Barcelona [...] i els que decoren les dependències del Palau de Justícia”. Aquesta decisió fou impulsada per la Junta de Museus que buscava un destí més adequat i visible per aquestes peces. Duran i Canyameras ho explica en un article al Butlletí dels Museus de Barcelona.\nD’aquesta decisió en feu ressò La Vanguardia: “El presidente del Tribunal de Casación de Cataluña, se ha puesto de acuerdo con el consejero de Cultura, para realizar el traslado de unos tapices de incalculable mérito, existentes en diferentes salas del Palacio de Justicia y que por deficiencias de instalación y de la acción del calor y del humo de las estufas, están estropeándose de una manera lamentable, que si no se pusiera remedio llegarían a destruirse...”\nNo tenim detalls sobre l’execució d’aquesta ordre. Segons la “Nota sobre los tapices de la Diputación (15/5/1959)” conservada a l’Arxiu de la BC, l’any 1942, amb motiu de la “venida del Generalísimo”, la Diputació de Barcelona va recuperar tres tapissos del Palau de Justícia, de la sèrie de Mercuri, que es van col·locar a la sala d’exposicions de la Biblioteca, aleshores ja ubicada a l'edifici de l'Hospital de la Santa Creu. Els tapissos eren:\n- Mercuri veu Herse i se n’enamora o Les nimfes\n- El passeig o Mercuri caminant al costat d’Herse\n- El ball o festa de les bodes de Mercuri i Herse\nL’any 1959 la Diputació recuperà la resta de tapissos ubicats al Palau de Justícia i així es completaren les dues sèries (Mercuri i Petrarca). La majoria dels de la sèrie de Petrarca s’ubicaren al Palau de la Generalitat i els de la sèrie de Mercuri a la Biblioteca, excepte El ball que s’ubicà a l’Escola de Bibliotecàries.\nLa intenció era tenir un conjunt complet de tapissos a cada edifici i utilitzar-los per als actes solemnes sempre que convingués. Així, trobem una vintena de documents des dels anys seixanta i fins a finals dels setanta que testimonien les sortides dels tapissos de la Biblioteca per guarnir sopars solemnes de congressos, ornamentar el Palau el dia de Sant Jordi, de Corpus Christi o decorar la visita oficial dels prínceps d’Espanya l’any 1975. La finalitat dels tapissos de guarnir actes solemnes és habitual des del segle XVI.\nDocument que constata la sortida de 4 tapissos per decorar un acte solemne. 28/05/1968. Arxiu BC. Capsa 1228-1-2-3\nDocument que il·lustra la sortida de tapissos de la BC amb motiu de la visita dels prínceps d'Espanya l'any 1975. Arxiu BC, Capsa 1228-1-2-3\nEls tapissos pertanyents a la BC s'exhibiren en diverses sales (sala d’exposicions -actual sala Prat de la Riba de l’Institut d’Estudis Catalans-, auditori, sala de ciències, sala de revistes...) al llarg dels anys.\nEl primer tapís de la sèrie, Mercuri veu Herse i se n’enamora, s’ubica l'any 1942 a la sala d’exposicions de la Biblioteca de Catalunya; després, no en sabem la data exacta, fou dut al Saló Sant Jordi del Palau on romangué segurament fins als anys vuitanta, d’acord amb les notes dels inventaris de béns artístics de la BC (1965 i 1975).\nSala d'exposicions de la BC (actual sala Prat de la Riba de l'IEC). 1945. A la dreta el tapís de Mercuri enamorat d'Herse. Foto: Arxiu BC.\nSala d'exposicions de la Biblioteca de Catalunya. 1945. A la dreta el tapís El Ball. Foto: Arxiu BC.\nSala d'exposicions de la BC. 1965. A la part superior esquerra el tapís sobre la transformació d'Aglauros, avui no localitzat. Foto: Arxiu BC.\nL’any 1976 l’Institut d’Estudis Catalans recuperà l’edifici de la Casa de Convalescència i entre 1977 i 1982, la Biblioteca va haver d’abandonar una gran part de les seccions i despatxos que hi tenia instal·lats. Les obres de remodelació de la BC de 1993-1998 van separar físicament ambdues institucions i la nova distribució atorgà noves funcions als espais però alguns dels tapissos continuaren al seu lloc i encara acompanyen els actes celebrats a la sala Prat de la Riba de l’Institut d’Estudis Catalans.\nEl pla d'obres de la Biblioteca també afectava l’Escola de Biblioteconomia, que durant l’estiu de 1992 fou traslladada a l’edifici de la Maternitat, i el tapís sobre el Ball, que havia decorat l’aula magna de l’Escola, fou emmagatzemat a la Diputació.\nAlumnes del curs 1987-1988 a l'aula magna de l'Escola de Biblioteconomia. Al fons el tapís El Ball de la sèrie de Mercuri.\nALTRES MERCURIS MOLT DESTACATS\nD’acord amb els estudis de Concha Herrero existeixen dues edicions més sobre la història de Mercuri:\n- Un conjunt d’extraordinària qualitat, datat cap al 1570, teixit en seda, llana, or i plata que s’ha conservat complet, el disseny del qual s’atribueix actualment a Giovanni Battista Lodi da Cremona, del cercle de l’artista Giulio Romano, deixeble de Rafael. S’ha constatat que des de 1603 pertany al I Duc de Lerma i sembla que va ser encarregat per Juan de la Cerda, IV Duc de Medinaceli i governador dels Països Baixos, a Willem Pannemaker que proveïa de tapisseria de luxe les cases reials i nobles més importants d’Europa, entre elles la del rei Carles I d’Espanya i V d’Alemanya.\nAquesta sèrie es va conservar a la Casa del Duc de Medinaceli fins a l’any 1909, data en què es van dispersar les vuit peces. L’any 2010 es va fer una exposició “Los amores de Mercurio y Herse” al Museo del Prado que va reunir tot el conjunt.\nEl primer tapís de la sèrie, Mercuri s’enamora d’Herse, està ubicat al Palacio de las Dueñas (Sevilla) i forma part de la col·lecció Fundación Casa de Alba. Aquest primer tapís coincideix amb el de la Biblioteca, tot i que les sanefes i les mides del tapissos són diferents. El de Sevilla (ca. 1570) fa 444 x 728 cm i el de la BC (1574) 500 x 550 mm; el primer conté més informació a la part dreta del tapís i les històries descrites a les sanefes són diferents. Els cartons solien ser reutilitzats i adaptats d'acord amb els encàrrecs. Es pot suposar que els cartons base utilitzats per fer la sèrie del Duc de Lerma, de qui s'ha investigat el nom del possible artista, es tornen a fer servir per fer aquesta sèrie.\n- Una altra sèrie sobre els amors de Mercuri va pertànyer a la casa de Savoia i es conserva al Palazzo del Quirinale de Roma. Va ser teixida entre 1555-1559 i correspondria a la primera edició. D’aquesta sèrie només queda el darrer tapís sobre la metamorfosi d’Aglauros, teixit en aquest cas per Dermoyen i no per Pannemaker.\nMercuri veu a Herse i se n'enamora (ca. 1570). Propietat de la Fundación Casa Alba. Foto: Los amores de Mercurio. Museo del Prado.\nEn relació a la restauració i conservació del conjunt de Catalunya es coneix la intervenció del pintor Enric Simonet feta a principis de segle XX seguint criteris de restauració actualment obsolets. La BC conserva pressupostos i factures -des dels anys seixanta- de diferents restauracions fetes per “Tapicería Llosá”. Un dels pressupostos més detallats (12/4/1978) explica les intervencions a fer: “colocando en el interior del mismo tiras especiales para aguantar el peso del tapiz en evitación de que pudiera abrirse de parte en parte, surzir todos los rotos, forrarlo de nuevo y colocarle cordón en su parte alta para poder colgarlo a los clavos”. El preu depèn de cada tapís i oscil·la entre 45.000 i 70.000 pessetes.\nEl tapís de Mercuri de la Biblioteca de Catalunya va ser restaurat recentment (2009-2010) sota els criteris del Centre de Documentació i Museu Tèxtil de Terrassa. Els teixits utilitzats, la seda i la llana, especialment la seda, es deterioren inevitablement amb el pas del temps. El tràfec que ha patit la peça al llarg de la història ha afectat enormement l’estat de conservació tant de les fibres –provocant pèrdues importants i irreparables de teixit- com dels colors. En el moment de la restauració es va constatar que tant la data com el nom de Pannemaker havien desaparegut. L’actuació feta pels restauradors ha consistit a fer una neteja i consolidar el teixit, s’han tancat els relés oberts utilitzant fils de seda de dos caps i s’ha fet servir una roba de cotó o lli cru per folrar completament el tapís. Per assegurar la fixació vertical s’ha utilitzat Velcro sobre la part superior del folre. L’altra part de Velcro va fixada en un llistó de fusta collat a la paret.\nEls tapissos de Mercuri de l'Institut d'Estudis Catalans van ser netejats i es va fer una valoració de l'estat físic l'any 1999 sota els criteris del Centre de Restauració de Béns Mobles de Catalunya, amb motiu de les obres de restauració de la Casa de Convalescència.\nRestauració del tapís de Mercuri de la Biblioteca de Catalunya. 2010. Foto: BC.\nHan passat anys des que el tapís de Pannemaker sobre l’enamorament de Mercuri va viatjar des de Brussel·les per mar amb l'objectiu d'ennoblir palaus i trobà lloc al Palau de la Diputació del General de Catalunya on romangué fins a principis del segle XX. Posteriorment passà uns anys al Palau de Justícia i finalment quedà ubicat (amb algunes etapes al Palau de la Generalitat) a la Biblioteca de Catalunya. Tot i el pas del temps, continua mostrant la seva majestuositat als visitants que encuriosits pregunten sobre els seus orígens, la confecció i el significat històric d'aquesta joia que cal conservar.\nLlibre de cauteles de la Deputació del General de Catalunya. 1578. Arxiu de la Corona d’Aragó. Generalitat. N-Cauteles 559. 1575-1578. Foli LXXXVIII verso i foli LXXXX verso.\nInventari del patrimoni artístic: els tapissos, 1959-1978. Biblioteca de Catalunya. Arxiu. Capsa 1228-1-2-3 i capsa 940/3.\nDuran Canyameras, Ferran. “Els tapissos de l’Audiència al nostre Museu”. Butlletí dels museus d’art de Barcelona. 1937. Desembre, núm. 79, volum VII. Pàg. 367-384. http://ddd.uab.cat/record/20706\nLos Amores de Mercurio y Herse, una tapicería rica de Willem de Pannemaker. Madrid : Museo Nacional del Prado, 2010. Catàleg de l'exposició celebrada al Museo del Prado, de l'1 de juny al 26 de set. de 2010. BC. Grav 684.7 Pannemaker (061) 4º\nEl arte de la tapicería en la Europa del Renacimiento. I Simposio Internacional sobre Tapicería y Artes Textiles. Lleida 16-18 de septiembre de 2010. Lleida, 2012. BC 2012-8-11788\nMercuri veu Herse i se n'enamora, un dels tapissos del Palau de la Generalitat (I)\n22/05/2013 4:09 pm\nQuan en unes jornades de portes obertes vaig veure aquest tapís mai hagues pensat que un drap penjat a la paret donés tant de si. Déu meu, estic aclaparat.\n22/05/2013 4:07 pm\nL'enhorabona pels dos articles de recerca interessants i suggestius sobre una peça artística que tenim ben a prop i de la qual es desconeixien tantes coses.\n22/05/2013 4:05 pm\nM'ha interessat molt l'article, felicitats!\nEstaria bé fer una exposició amb tota la sèrie.\n22/05/2013 4:03 pm\nNo deixa de ser curiós que, l'any 1975" encara es considerin els tapissos elements "decoratius"\n22/05/2013 4:01 pm\nT'ha quedat rodó Núria, molt molt interessant! Gràcies per tota la informació que ens has aportat, sembla mentida toda la història que amaguen alguns objectes pel costat del quals passem cada dia sense pensar-hi oi? Ara crec que ja no serà així :-)\nN'hi ha per a escriure una novel·la!\n22/05/2013 3:59 pm\nPer a quan la tercera part? Aquestes dues ens han deixat amb ganes de saber-ne més coses. Que algú investigui el que encara no se sap o que n'escrigui una novel·la, si us plau!!\nGràcies per la investigació i Tapissos\n22/05/2013 3:57 pm\nGràcies a tu Marga i Reis pels vostres comentaris. He de dir que m'ha resultat molt interessant aquesta recerca, la il·lustrada en els tapissos i la pròpia dels tapissos. Més que les gràcies a mí, les gràcies us les he de donar jo a vosaltres pels consells i suggeriments que m'heu donat al llarg de la cerca. I també a moltes altres persones que des de diferents àmbits m'han donat informació i han manifestat interès en el tema. Encara queden algunes coses per indagar que són també de força interès i que m'agradaria desenvolupar. Però el repte més gran està pendent: On és el tapís d'Aglauros? A veure si la xarxa dóna algun fruit!\n22/05/2013 3:55 pm\nMolt interessant i molt ben explicat tot el procés dels tapissos. La tasca detectivesca ha donat fruits notables. Però els pobres tapissos amb tant de moviment decorant parets diverses, han perdut un membre de la sèrie. Tant de bo que amb motiu d'aquests apunts aparegui la misteriosa Aglauros!\nGràcies per la investigació\n22/05/2013 3:54 pm\nGràcies a aquesta acurada investigació, a partir d'ara, quan els visitants facin alguna pregunta sobre el tapís, els podrem il·lustrar profusament.\nEl que té mèrit és que hagin sobreviscut, amb tants trasllats!


Producció d'un vídeo curt | Escola Universitària ERAM\nProducció d'un vídeo curt\nComprendre les necessitats de l'empresa, filmar i muntar un vídeo curt tècnic-comercial per inserir al nostre web\nFotografia, cinema, comunicació audiovisual\nCAL FER LA FILMACIÓ IMMEDIATAMENT L'objectiu d'aquesta filmació és explicar els punts forts del nostre producte basats tant en la fabricació com en la diferenciació tècnica envers la nostra competència. Per tant és necessari filmar dins les nostres instal·lacions a més inserir imatges fetes amb altres sistemes. Nosaltres estem preparant el guió i definint els objectius finals que es volen assolir i que podriem dir per tant que el vídeo ha de ser comercial i tècnic.


LLTNES,6 OCTUBRE 1997 VIVIR EN GIRONA 1 11 LA VANGUARDIA;1] BARCELONA ciudad;0] CONFERENCIAS • El bien en el sistema hobbesiano. Conferencia a cargo de Maja Lu kac, profesora de la Universidad de Buenos Aires. Sala Eduard Fontseré del IEC. Carme, 47 (18.00h). El benestar psicolbgic. Charla a cargo del doctor Salvador García. Associació Catalana d’Ajuda a la Cardiologia, Acard. Gran Via, 582, 1.°1.°(l1.30h). El poder judicial en las postrime rías del siglo XX. Javier Delgado Barrio, presidente del Tribunal Supremo y del Consejo General del -Poder Judicial, pronucia la lección inaugural de apertura del curso académico de Esade (con firmar asistencia 495-20-64). Esade. Av. Pedralbes, 60-62 (19.00 h). EJ sis d’octubre de 1934. Confe rencia a cargo de Ramon Alqué zar. Centre Lincoln, 17 interior, cafetería (20.00 h). MÚSICA Clásica. Concierto del Trío Jess, de Viena, que interpretará obras de Schubert y Mendelssohn. Au ditori Winterthur. L’Illa Diagonal (2l.00h). 8é Festival de Jazz Ciutat Vella. Concierto de Agustí Fernández (piano) y Carme Canela (voz). Jazz Si Club. Requesens, 2 (21.00 horas). VARIÓS Un pas a dos. Durante nueve se siones, otros tantos poetas dialo garán con una persona elegida por ellos sobre su obra. Hoy empieza el ciclo con la intervención de José Corredor-Matheos y termi nará el 1 de junio de 1998. Palau.Montcada, 14(19.30 h). Contes de Perrault. La “ronda llaire” Roset Ros interpreta cuen tos del francés Charles Perrault en el 300 aniversario -de su muerte. Biblioteca Popular Canyelles. Ronda Guineueta Vella, bloques C2-C3 (18.00 h).;1] BARCELONA;0] El fótógrafo Nick Nichols habla de su trabajo - • Le llaman el Indiana Jones de la fotografia y hoy estará en Barcelo na para hablar de su trabajo como fotógrafo de National Geographic. Nick Nichois ingresó en la revista norteamericana- en enero de 1996 proveniente de la agencia de foto grafia Magnum y ha recibido diver sos premios, entre otros el Más Allá del Deber” concedido por el Club de Prensa Extranjera normalmente a fotógrafos de guerra. En su charla, que acompañará de un audiovisual con traducción consecutiva, habla rá de su reportaje sobre el bdsque de Ndoki de Congo y de su amplio trabajo sobre los tigres que se publi cará en el número quéaparecerá en diciembre (19.30 h. Restaurante La Rotonda de El Corte Inglés I)iago nal. Barcelona). - HOY Colectivade 7 artistas. Pintura. Has ta el 18 de octubre. Centré Cívic Gui nardó. Av. Mare dé Déu de Montse rrat, 134-140. Barcelona (inaugura ción, 19.30 h. 450-39-87). - MARTES, 7 Temps de tardor. Creaciones florales de Lídia Mas i Guitart. Hasta el 19 de octubre. Sala Conex Servei. Casano va, 36. Barcelona (inauguración, l8.30h. 45l-4l-00). - - Joaquim Budesca. Pinturas. Hasta el 2 de noviembre. Canals Galería d’Art. Creu, 16. Sant Cugat del Vallés (inauguración, 19.30 h. 675-49- 02).;1] GIRONA ________;0] GIRONA (Gironés) Josep Pla. La diabolica inania d’escriure. Exposición abierta hasta el 2 de noviembre. Labora bles de 17.30 a 21.00 h. Centre Cultural de la Caixa de Girona. Ciutadans, 19. Meninos e Meninas Sem Terra. Fo tografias de Sebastiao Salgado. Hasta el 30 de octubre. El Otro. Valéncia, - 166. Barcelona (inauguración, 2 3.00 h. 323-67-59). - Oasis: arbres de seda. La seda como material escultóiico. Hasta el 16 de noviembre. Museu Téxtil i d’Indu mentária. Monteada 12-14. Barcelo na (inauguración 19.30 h. 319-76- 03). - Ernest Ibáñez. Muestra retrospectiva de este artista leridano. Hasta el 30 de noviembre. Museu d’Art Jaume Mo rera. Antiguo convento del Roser.;1] LLEIDA;0] JU NEDA (Garrigues) Costums, tradicions i llegendes. Curso a cargo de Joan Bellmunt. - Ayuntamiento(l7.30 h). SUDANELL Segriá, Fiesta mayor. Fiesta de la Casso - la. Pl. Major(de 11.00 a 15.00 h); CATALUÑA Teléfonos útiles URGENCiAS Policía09! Guardia Civil062 Mossosd’Esq088 y 93/300-91-91 GuaidiaUrbana .. 092 Bomberos Genera!itat085 Centre d’emergéncies93/485-03-03 Información carretera900/123-505 Gas Natural ••••••••••••••••••••••••••• 900/750-750 Enher/Hidroe!éctr.. 900/77-00-37 Fecsa • •.. 900/74-74-74 INFORMACIÓN - mf Generalitas .. 902/41-60-00 Renfe93(490-02-02 FGC93/205-l5-15 ¡nL meteorológica906/36-53-08 Te! Consum. Gene901/30-03-03 Ass. Consumidors de BCN 93/488-! 6-16 OCIJC •.. 93/417-47-37 UniódeConsumidors 93/454-67-76 Planificación familiar •.. 93/420-70-02 Alcobólicosanónimos •••••••93/317-77-77 Narcóticos anónimos 93/431-51-28 Toxicomanías.. 93/481-1 1-65 L. verde (drogodep.) 93/412-04-12 -Fund. Antisida900/11-10-00 Información sida93/48!-! 1-64 Al. víctimas delitos900/12-18-84 Atención a la mujer93/290-37-25 Atención a! menor900/30-05-00 At. personas mayores900/22-22-23 Te!. de laesperatiza93/414-48-48 - BARCELONA (93) Generalilat402-46-00 Ayunt. Barcelona402-70-00 Diputación402-22-22 Bomberos BCN ciudad080 lirgencias’médicas BCN ciudad061 Urgencias sociales900/70-30-30 Ser.re!igiososdeurg.. 202-06-96 Información metropolitana010 Información cultura! 316-27-27 AguasBCN .. 265-It-fI Mantenim BCN............... 900/30-20-30 Objetos perdidos • 402-31-6! Aeropuerto El Pral :u. 298-38-38 Puerto Barcelona306-88-00 Es!. bus BCNNord •. 265-65-08 GIRONA (972) Diputación20-57-00 Ayuntamiento4t-90-00 Información419-010 Aguas20-17-37 Aeropuertot8-66-0- Estaciónbus21-23-í9 LLE IDA (973) Diputación249200 Ayuntamiento .. ••••••. 70-03-00 Aguas238282 Estación bus268500 TARRAGONA (977) Diputación29-66-00 Ayuntamiento .. ••••••••. 29-61-00 Urgencias .. •-. 006 Aguas .. ••. •.. 22-29-68 Estación bus22-9t26 - AeropiiertoReus77-98-00 SERVICIO FARMACÉUTICO;1] BARCELONA CIUDAD;0] SERVICIO PERMANENtE Clutat Vello, Vidal: Joan de Borbó, 33 Elxample, Ale- mony: Gran Vía Corta Catalanes. 527. Bolós, Rambla Catalu nya, 77. Laguna: Provenza, 459. Massó: Aribau, 18. Sants Montjuic, Gorcío-Trilla: Guadiana, 39. Les Corts, Augé: Gran Vio Corles III, 58-60. SarrIa-Sant Gervasl, Cervera: Muntaner, 254. Grócla, Mauri: Ramón y Cojol, 24. Horta Gulnardó, Erili- Carrero: Sonta Rosalia, 31. Nou Barris, Tu rec: Cadi, 25. Sant Andreu, Torné: Hondurea, 63. Sant Marti, Serrano: Calot, 57. DE 9 A 22 HORAS Clutat Vella, Barenys: Cornial, 25. Clopés: Rombles, 98-100, Espinosa: Rambla: 118. Eatrany: Vio Laietana, 50. Ros: Sant Pau, 67. Toxonero: Av. Catedral, 1. Valls: Ronda St. Antoni, 106. Verdura: Pl. Pi, 6. Elxaniple, Alegre: Balmea, 18. Bafalluy-Polau: Josep Torrodellos, 46. Bondrés-Corrillo: Ro cofort, 92. Conol-Ribos: Auaiós Marc, 163. Casaus: Aribau: 91. Castells: Pg. de Grócia, 90. Chacón: Indústrio, 128. Ciuro no: Calobria, 27 Escobar: Pg. Sant Joa0- 117. Fernández: Pa dilla, 280. Franquesa: Provença, 156. Golup: Cosp, 23. Gran: Comte d’Urgell: 132. Herrero: Comte Borrell, 68. Mossot: Pg. Grácio, 50. Segon: Enric Granados, 155. Sunyer Pg. Sant - Joan, lii. Toberner: Valéncia, 418. Torrens: Roger de Flor. 166. Torres-García: Rbla. Catalunya, 102. Sants-Montjuic, Arón: Poeta Cabanyes, 67. Camprodon: Miquel Angel, 113. De Oleza: Sants, 145. Herrera: Sonis, 32. Quilis: Santa, 234. Valls: Crta. del Prat, 30, bis. Vilor: Vestíbul Estació de Sants. Les Corts Belart: Numáncla, 84. Boné-Collado: Joan Güell, 174 Ponjoan: Loreto, 48. VOlIet: Trav. de les Corts, 332. Sa rrIó-Sant Gervasi, Ballester: Francolí, 23, bis. Boixader: Balmes, 395. Boquer: Pg. Sant Gervasi, 53. Cardona: Munta ner, 356. Costelltort:-Calvet, 46. t-lausmonn: Muntaner, 510. Martí. Rda. General Mitre, 9. Pallarés: Vio Augusta, 189. So raaola: Trinquete. 8. Sastre: Rda. General Mitre, 121. Soler: Pl. Bonanovo, 6. Sunyer: Craywinckel, 7. Grácia, Bargolló: Pl. Lesseps, 11. Bassolí: Farigola, 48. Comps: Planeta, 39. Cas tro: Gran de Grócio, 78. Güillén: Milá ¡ Fontonals, 12. Martín Tutzó: Sant Salvador, ¡25. Serra: Av. Diagónol, 478. Soler: - Sant Antoni Maria Claret, 57. Horta-Gulnardó, Bosch de Baaea: Pontá de Tremp, 63. Escribano: L’Harmania, 1. Gó mez-Soncho: Av. More de Déú de Montserrat, 143. O’Callag han: Baixado del Mercat, 2. Zarranz: Sant Anloni Maria Clo ret, 229. Neu Barrls,Barenyt.: Pg. Urrutia, 64. Guivernau-Le brero: Av. Borbó, 64. Prats: Alcántara, ¡ - Prats: Bunyolo, 10. Sant Andreu, AlmiralI: PL les Palmeres, 9. Condom: Gran de Sant Andreu, 505. Gironello Novan de Tolosa, 270. Hernán dez: Cornil Fabra, 5. Puértolas: Dr. Sompanç, 102. Reales: Gran de Soót Andreu, 368-372. Sant Mort6, Alboreda-Pé rez: IndOstria, 206. Alcántara: Plaça Tiront lo Blanc, 4. Aporisi: Muntonya, 79. Audet: Dr. Truata, 234. Brillas-Trilla: Guipúa coa, 50. De Locoma-Tortras: Tciulot, 62. De la Cuodra: Centre Comercial Glóries. Parejo: Av. Meridiana, 32. Soler: Aragó, 537.;1] BARCELONA;0] Badalona: De 9.15 hoy a 9.15 mañana. R. Nebot: Bellavis • la, 38, Lleña. Albalat-Caturla Froncesc Loyret, 205. Centre. De 9.15 a 22 horas. M. Borloque: Ofger, 9. Fonn Sistrells C. Azofro: Tortosa, 105. Gorg. Cornelló: Do 20 hoyo 9 maña na. C. Vernetta:-Doctor Ferron, 42 Oto. Mossén Andreu). De 9 a 22 horas. M. Roca: Mosaén Jacinto Verdaguer: 45. El Mas nou: De 9 hoya 9 mañana. Fábregas: Navarra, 68. Espar reguera: De 9 hoy a 9 mañana. M. Albert: Ptaça Sant Magí, 6. Esplugues Llobregah De 9 a 22 horas. Vilamalo: Sant Salvador, 23. Urgencias nocturnas: Policía local. L’Hosplta Jet: De 9 hoya 9 mañana, Bertrán Camacho: Progreao, 85. De 9o 13.30 y de 16.30 a 21.30 horas. Novorro: Isabel la Católico, 73. Tatosaus-Arribas: Alegría, 50. Bertrán Cama cho: Progreso, 85. Manresa: De 9 hoyo 9 mañana. Trujillo: Bernal de Sallent, 2 lAy. Bases). De 9a 1 ide 4o 22 horas. Tuneu: Sant Criatófol. 37 lSgda. Fomíliol. Martorell: De 9 hoya 9 mañana. Curia: Correr 5. Esteve Sesrovirea, 6. Ma taró: De 9 hoy a9 mañana. Sr. A. 1. Vilordell: Av. Puig ¡Ca dofalch, 256. De 9o24 horas. Sr. M. ColI Coarasa: Sant Jo- sep, 30. Premló de Mar: De 9 hoyo 9 mañana. J. Pueyo: Gibraltar, 30. Sabadell: De 9 a 22 horas. Blanchart: Vio Massogué, 40. Esteban: Rdo. Santa Mario, 28 (Les Termes). Pardell. César Torras, 132 (Can Feul. Roca: Plaça d’Espanyo, 2. De 22 noche a 9 mañana. Ilap: Pg. de lo Plaça Mojor,158. Amat: Av. de Pou Coaals, 50 (5. Quirze de) y.). Sant Cugat De 9 hoy a9 mañana. Serret: Pg. Baixador, 78 )Miraaoll. De 9a 22 horas. Pinto: EsglénÍa, 3 VaIl. Cullell: Pg. Dipuioció, 6. St. Joan Despí: De 9 hoya 9 mañana. Anna Maria Nicolau: Antoni Gaudí, 4 )Políg. Residenc. TV3I. Terrassa: De 9 hoya 9 mañana. AIlué: Av. Vallés, 457.Doménech: Núrio, 1 70.De 9 o 22 horas. Al)ué: Av. Vallés, 457. Moreno: Ctra. Montca da, 402. Doménech: Núria, ¡70. Agut: Rbla. D’Egara, 390. VI ladecans: De 9 hoya 9 mañana. RotIlán: Prat de la Riba, ó&/ VIlaf renca: De 9 hoya 9 mañana. Olivé: Espirall, 23.;1] OIR ON A _____________________;0] De 9.15 hoy a 9.15 mañana. Pito: Av. Lluis Pericot, 35. De 9.15022 noche. Surribas: Francesc Ciurana, 25. Blanes: De 9.30 hoya 9.30 mañana. Turón: Ca l’Aguido. Flgueres: De 9 hoy a 9 de mañana. Torrent Ferran: P. Caste)l, 6. Lloretde Mar. De 9.30 hoyo 9.30 mañana. Jordi Perpinyá: Comí de las Cabras. Palafrugell: De 9 hoy aO mañana. Carlos Pre - sos: Caballera, 38. La Bisbol: De 9 hoya 9 mañana. Isabel Cortés: Jaume II, 14. Olot: De 9.30 hoyo 9.30 mañana. Fa- julo: Pl. del Conill, 3.;1] LLEIDA ______________________ ________;0] De 9 o 22 horas. Fernández: Pi ¡ Margall. 62. Porés: Palma, 27. De 22 hoya 9 mañana. Miarnou: Pl. de l’Exércit,5, Beren guer: Pral de la Riba, 30.;1] TARRAGONA -;0] De 9022 horas. J. Oriol: Cos del Béu, 2. J. Vida): Rejal, 1. De 22 hoya 9 mañana. J. Vidal: Reial, iDe 9 hoy o9 mañana. J. Garcés: Correr, 45 lBonaviata). Reus: De 9 a 22 horas. Cuadrada: Galindo: PI. de les Oquea. 8. Roig: Correr d’Anioni Fobro i Ribas, 9. Valls: De9 hoya 9 maiiona.Viscasillas: Pei xateria, 9.;1] agenda;0] • El secretario general de la OTAN hablará sobre el fin de siglo - Javier Solana inaugura el curso en IaUPF • Javier Solana, secretario general de la ÓTAN y ex ministro de Educación y Ciencia y de Asuntos Exteriores, pronunciará la lección inaugural del curso de la- Universitat Pompeu Fabra sobre “Fin de siglo: oportunidades y ries • gos”. Intervendrán además Joan Guitart, Enrie Argullol y Joan Reventós (12 h. Agora Jordi Rubió i Balaguer. Ramon Trias Fargas, 23-25. Barcelona). ExpOsicioNEs DE LA SEMANA MIÉRCOLES, 8 Cavallers, 15. Lleida (inauguración 20.00 h. 973/27-36-65). Celso Lagar. Pintura. Galería Joan Gaspar. Pl. del Dr. Letamendi, 1. Barcelona (inauguración 19.00 h. 323-07-48). VIERNES, 10 - JUEVES, 9 Willy. Arte erótico contemporáneo. Museu de l’Erótica. Bergara, 3. Bar celona (inauguración, 20.00 h: 318-98-65). Thambos 2. Col.Iectiva d’art contem porani d’artistes d’Osona. Diversas •artes. H•asta el 16 de noviembre. Mu seu d’História de la Ciutat. Força, 27, Girona (inauguración, 20.00 h. 972/22-22-29). MATARÓ (Maresme) - Cine. Proyección de la película “El niño de Macon”, de Peter Greenway (Gran Bretaña). Tea tro Monumental (22.00 h). Recital de canción mexicana. Pa bellón municipal (23.30 h).;1] TARRAGONA;0] REUS (Baix Camp) Malavají. Concierto de jazz-fu sión. Teatro Bartrina. Major, 15 (20.30 h). • Ahora, - LIPOSOMIAU antienvej ecimiento - - teregalauna delicadt gargantilla - de perlas d río (por cada compra) LOTALIA • - Creada por farmacéuticos


Asturias – Mar de mates\n15/06/2015 by Salva Fuster\nUna peça peculiar. Un nom apropiat?\nUna de les coses que tenen en comú moltes disciplines és la de donar un nom concret i únic a un conjunt d’elements que tenen una característica comuna. A sovint el nom seleccionat no és gens representatiu d’allò descrit, però en certes ocasions el nom és probablement difícil de millorar.\nUn exemple molt clar el tenim en matemàtiques, quan en una circumferència fem referència als conceptes d’arc, corda i fletxa, potser difícils de millorar, ja que la seua visualització és immediata (en la següent imatge tenim una aproximació a eixos conceptes).\nEn música, algunes obres tenen un títol molt aclaridor d’allò que representen, però altres són completament aleatòries. Un cas peculiar apareix en una peça d’Isaac Albéniz anomenada “Asturias-Leyenda”. Originàriament va ser escrita per a piano en sol menor, però va ser convertida, després d’una adaptació a mi menor, en una obra per a guitarra (en realitat és una peça pràcticament necessària per a qualsevol intèrpret de guitarra).\nAcí us enllace la versió de Piano: Albeniz_Leyenda.\nEl nom que li va donar Albéniz a aquesta peça quan va ser escrita sobre el 1890 va ser el de “Preludio” i era la introducció d’una obra denominada “Cantos de España”. Però més tard, en 1911, quan Albéniz ja havia mort, es va publicar una obra de huit moviments anomenada “Suite Española”. El problema era que qui ho publicava (Hofmeister) només tenia quatre moviments d’eixa obra (probablement s’havia arribat a un acord per a realitzar l’obra “Suite Española” anys enrere, però pareix que Albéniz només en va escriure quatre). El que va fer Hofmeister va ser agafar altres peces d’Albéniz i incorporar-les com a nous moviments de l’obra, posant els noms que li va paréixer. Una d’eixes peces va ser el “Preludio”, que va ser incorporat a l’obra com a un moviment anomenat “Asturias” amb el subtítol de “Leyenda”.\nLa qüestió és que “Asturias” no té ninguna relació amb Astúries, sinó més bé amb Andalusia, per això, probablement Albéniz, d’estar viu, supose que preferiria que s’anomenara “Leyenda” i supose que inclús preferiria que aquesta peça no formara part de l’obra “Suite Española”. De tota manera, com de moment no podem tornar arrere en el temps (una llàstima), haurem de conformar-nos amb suposicions.\nLa veritat és que en música es produeixen múltiples casos on les coses no estan gens clares. Un exemple també curiós, encara que de tipus diferent, és l’obra “Adagio d’Albinoni”, que contràriament al que molts pensen, en realitat no és d’Albinoni, però eixa és ja una altra història.\nEn definitiva, posar noms a les coses o descobrir la raó per la qual el nom és eixe en particular pareix que és més complicat del que podríem pensar. De fet jo ho trobe una cosa molt peculiar.\nPublicat a General\t| Etiquetat Albéniz, Asturias, música | Deixa un comentari


definició de raonament\nPrincipal » general » definició de raonament\nEl raonament és el conjunt dactivitats mentals que consisteix en la connexió didees dacord amb certes regles i que donaran suport o justificaran una idea. En altres paraules més simples, el raonament és la facultat humana que permet resoldre problemes després d'haver arribat a conclusions que permeten fer-ho.\nTipus de raonament\nHi ha dos tipus de raonaments, el raonament lògic, que fa ús de l'entesa per passar d'unes proposicions a unes altres, partint del que ja es coneix o del que es creu conèixer a allò desconegut o menys conegut. En aquest, els raonaments que es facin a través daquesta manera poden ser vàlids o no vàlids. Serà considerat vàlid quan les seves premisses ofereixin un suport suficient a la conclusió i en el no vàlid succeeix exactament el contrari.\nI després es troba el raonament no lògic, també conegut com a informal, el qual no només es basarà en premisses com l'anterior sinó que a més s'ajuda de l'experiència i del context.\nUn argument és lexpressió verbal dun raonament i ens permet arribar a conclusions determinants\nEl raonament, a més, correspon a l'activitat verbal d'argumentar, perquè un argument és l'expressió verbal d'un raonament, després d'haver establert principis de classificació, ordenació, relació i significats.\nEl concepte el fem servir moltíssim també per designar aquella sèrie de conceptes i d'arguments que una persona utilitza i expressa a viva veu amb la missió de demostrar alguna cosa.\nPensem en allò sobre això estem convençuts perquè l'observació i el pensament ens van permetre determinar-ho: aquest negoci no funcionarà com el nostre germà creu perquè no disposem dels recursos econòmics ni el lloc físic necessaris perquè funcioni com correspon.\nEl raonament demostra que l'absència de les qüestions esmentades portarà al negoci al fracàs directe més enllà de les ganes i de les idees que tinguem.\nPerquè bàsicament aquest sentit de la paraula és això, una organització i estructuració d'idees a la nostra ment per després arribar a una conclusió sobre un tema.\nMolt útil a l'hora de la persuasió\nPerò no només per demostrar alguna cosa ens serveix aquesta activitat mental de produir raonaments, sinó que també és efectiva a l'hora d'aconseguir el favor d'algú, de persuadir una persona.\nDe l'altra banda, hi haurà un interlocutor que també usés el seu raonament per poder destriar quina és la millor opció d'alguna cosa i per descomptat també per creure o no allò que l'altre proposa demostrar.\nUna capacitat poc desenvolupada i l'escola és la responsable de no promoure-la com cal\nTot i ser una capacitat intel·lectual en efecte molt important per a les persones, perquè a través d'ella, com assenyalem, es podran resoldre des dels problemes més simples fins als més complexos, resulta ser una de les que menys desenvolupa la majoria de les persones . Per exemple, l'escola que hauria de ser la principal responsable que aquesta capacitat es desenvolupi, per la funció formadora que exerceix, se centra més, a través d'assignatures com a Llengua, en què l'alumne estudiï i aprengui d'ortografia o gramàtica, però són a deute amb l'aprenentatge dels mètodes d'expressió essencials perquè els alumnes puguin fer un ús més complet del llenguatge.\nExercicis recomanats per exercitar-la\nAlguns dels exercicis que més recomanen els especialistes per poder exercitar aquesta capacitat tan important són: analogies verbals, exercicis en què cal completar oracions, ordenament de frases i jocs en què cal excloure certs conceptes d'un grup.\nUna activitat mental positiva per a les nostres vides\nEn definitiva comptes hem de dir a més que sempre serà una qüestió favorable raonar que no fer-ho, perquè aquelles persones que actuen a la vida sense raonar solen patir més complicacions que aquelles que ho fan de manera adequada.\nAquesta capacitat típicament humana hi és perquè tots les fem servir i treiem un bon fruit d'aquesta ocupació.\nReprenent l'exemple que vam donar línies a dalt sobre el negoci que es vol emprendre, si no tinguéssim la possibilitat de raonament segurament emprendríem amb el nostre germà aquesta emprenedoria comercial que està destinada al fracàs, però, el raonament ens va fer adonar que les condicions no estan donades per fer-ho i ens va estalviar un problema.


Aquesta és una versió anterior d'aquesta pàgina, de data 23:33, 25 març 2016 amb l'última edició de Langtoolbot (discussió | contribucions). Pot tenir inexactituds o contingut no apropiat no present en la versió actual.\nÉs la secció més antiga del club després del futbol. Es va crear oficialment el 1915, tot i que ja existia activitat atlética des del 1900. Entre 1918 i 1920 va haver suspensió d'activitats per discrepàncies entre la directiva i els atletes. La primera gran figura de la secció fou Pere Prat. Després d'uns anys de decadència, després de la Guerra Civil, el Marquès de la Mesa de Asta li donà un nou impuls. Als anys 60 hi hagué una nova devallada degut a una fase d'austeritat imposada pel president Llaudet, però entre 1975 i 1986 hi hagué una nova revifalla amb un domini aclaparador de l'atletisme espanyol. A partir d'aquest any el pressupost es reduí dràsticament, ja que no es podia competir amb els clubs patrocinats per marques comercials. Actualment és una secció amateur i bàsicament formativa. L'equip femení de la secció començà a competir a mitjans dels anys seixanta.\nAltres títols internacionals\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Secció_d%27atletisme_del_Futbol_Club_Barcelona&oldid=16697674»


José María Chiquillo:"La Comunitat és sempre respectada i escoltada en el PP"\nJosé María Chiquillo:”La Comunitat és sempre respectada i escoltada en el PP”\nEl diputat valencià José Maria Chiquillo ha valorat positivament els resultats del 18é congrés nacional del Partit Popular en Madrid. “El més important és la unitat del partit, la unitat amb els seus màxims dirigents, una realitat contraposada a la qual hem vist en Podem, Ciutadans o el PSOE. La unitat i la cohesió són forces que fem valdre a nivell autonòmic i estatal”. Chiquillo ha volgut deixar clar el valor que el PP fa com a treball d’equip “sense disputes ni personalismes”.\nUn congrés de majoria d’edat\nEl diputat valora el 18é congrés com una demostració de maduresa, per a “traure idees i principis que defenem, amb ponències on es puguen sentir identificats la majoria dels espanyols.” Ha celebrat la uniformitat del discurs i celebra que el missatge del partit “siga igual en totes les parts d’Espanya”\nChiquillo ha valorat molt positivament la forma de designació dels membres de l’executiva nacional, ja que “ha conciliat totes les sensibilitats” i de fet considera una victòria la presència Valenciana a Gènova. No a soles pels càrrecs, sinó també per l’acceptació de bona part de les esmenes presentades a les ponències com a l’hora de l’equiparació del valencià amb altres llengües oficials, la llei de custòdia compartida, i la reclamació d’un model equitatiu de finançament i el respecte al Dret Civil valencià”.\n“La presència valenciana és molt important en la direcció del partit” no oblida la presència notable de membres en les dues cambres legislatives i assegura que “la veu de la Comunitat Valenciana és respectada i escoltada, així com les seues reivindicacions. Ha deixat clara la diferència entre tindre ministres al govern i tindre representants al partit: El PP té un model d’igualtat clar per a tots els territoris i és una realitat respectada. Tindre ministres valencians no implica una major implicació del govern nacional en el territori. De fet, en altres partits hem vist com Consells de Ministres amb membres valencians no han fet res per la seua terra.


Bosch Nass-/Trockensauger GAS 20 LSFC kaufen | Maschinenprofi\n203,33 € * 298,69 € * (31,93% gespart)\n(170,87 € netto zzgl. MwSt.)\nBeschreibung Techn. Daten Lieferumfang Zubehör 3 Produktinformationen Bewertungen Detail-Informationen\nHohe Saugkraft durch leistungsstarke 1.200-Watt Saugturbine - für vielseitige... mehr\nWeiterführende Links zu "BOSCH Nass-/Trockensauger GAS 20 L SFC"\nSpannung elektrisch: 230 V Aufnahmeleistung (Turbine) max.: 1200 W Gewicht: 6 kg Behältervolumen... mehr\nTechnische Daten "BOSCH Nass-/Trockensauger GAS 20 L SFC"\nAufnahmeleistung (Turbine) max.: 1200 W\nVolumenstrom (Turbine) max.: 62 l/sec\nBehältervolumen netto Wasser: 7,5 l\nUnterdruck (Turbine) max.: 215 mbar\nStaubsackvolumen netto: 6,7 l\nAbmessungen (LxBxH): 440 x 376 x 482 mm\n2 x Saugrohre 0,5 m, 35 mm Ø, Entsorgungsstaubsack, Faltenfilter, Fugendüse,... mehr\nLieferumfang "BOSCH Nass-/Trockensauger GAS 20 L SFC"\n2 x Saugrohre 0,5 m, 35 mm Ø, Entsorgungsstaubsack, Faltenfilter, Fugendüse, Grobschmutzdüse, Luftreguliergriff, Universalelektrowerkzeugadapter, Universalschlauch 3 m, 38 mm Ø\nBOSCH Einweg Staubbeutel, Vlies\n27,08 € * 22,76 € netto zzgl. ges. MwSt.\n32,75 € * 27,52 € netto zzgl. ges. MwSt.\n32,52 € * 27,33 € netto zzgl. ges. MwSt.\nFESTOOL Absaugmobil CTL 36 E AC-RENOFIX\n716,33 € * 601,96 € netto zzgl. ges. MwSt. 1.013,88 € *\n134,95 € * 113,40 € netto zzgl. ges. MwSt. 172,55 € *\n617,61 € * 519,00 € netto zzgl. ges. MwSt.\n135,00 € * 113,45 € netto zzgl. ges. MwSt. 230,86 € *\nBOSCH Starter-Set 18V 2x ProCORE 18V 5,5Ah +...\n220,91 € * 185,64 € netto zzgl. ges. MwSt. 355,81 € *


09:47, 10 maig 2017 WikiSysop (Discussió | contribucions) ha esborrat Fitxer:MasOlivacopia.jpg (Carregada per error)\n09:46, 10 maig 2017 WikiSysop (Discussió | contribucions) ha esborrat Fitxer:ROS470013còpia.jpg (Mal carregada)\n12:44, 9 maig 2017 Jep (Discussió | contribucions) ha carregat Fitxer:ROS-47-0029kop.jpg\n13:41, 3 maig 2017 Jep (Discussió | contribucions) ha carregat Fitxer:ROS470013còpia.jpg (AMR, col. L'Abans, Família Jacomet. Detall del mas Oliva.)\n13:30, 3 maig 2017 Jep (Discussió | contribucions) ha carregat Fitxer:MasOlivacopia.jpg (Vista general del mas Oliva. AMR, col. Joan Boix.)\n11:30, 7 abr 2017 Jep (Discussió | contribucions) ha mogut Mas oliva a Mas Oliva\n15:37, 5 abr 2017 El compte d'usuari Jminguezc (Discussió | contribucions) ha estat creat


← La Ruta Cicloturista del Mar del Nord\nMalt temps pel Alt Empordà. 15-09-2009 →\nBenvingut a la Ruta Ciclista del Mar del Nord.\nUna bicicleta de color blau fosc sobre un fons blau clar, el logotip de la ruta, és la seva estrella guia, però per favor, seguiu la signatura local i nacional. Abans de empacar les maletes cicle, podeu utilitzar les eines de planificació que ofereix en aquest lloc web i crear el seu propi cicleruta.