Diari d´un drogadicte: 2008\nPublicat per peperines a 19:42 13 comentaris:\nPublicat per peperines a 18:25 15 comentaris:\nPublicat per peperines a 13:48 16 comentaris:\nPublicat per peperines a 4:52 14 comentaris:\nPublicat per peperines a 1:32 15 comentaris:\nAvui un post curtet curtet.Es nomes per donar una gran noticia,al menys per mi;\nDesprès de 13 anys fumant coca,puc dir que anit va ser el primer Sant Joan que no prenc gens de coca,ni de llardons.\nL’últim Sant Joan em vaig gastar 480 euros,l’anterior 720 euros i aixi...\nAhir també haig de dir que no vaig sortir per res,però es igual,l’objectiu era un i l´he aconseguit.\nJa tindre temps per sortir\nPublicat per peperines a 15:20 11 comentaris:\nAhir a la nit per primer cop en aquets mes de dos mesos ho vaig passar malament amb el tema coca.\nPer motius de feina vaig passar per davant d´on comprava la coca i haig de reconèixer que per primer cop vaig tindre ganes de comprar-ne al veure aquella portaria.\nPensava,mig m´el mereixo desprès de mes de dos mesos...també pensava ningú ho sabrà o no faig mal a ningú nomes a mi....Sorprenentment aquet últim pensament es el que em va fer continuar amb el cotxe i no aturar-me .Ostres!!El meu cervell pateix per els mals que l´hi pugui provocar la coca??Increïble!!!\nVaig aconseguir parar el cop,el cert es que vaig estar una bona estona amb allò al cap,em va costar però ara estic orgullós d’haver superat una proba mes.\nAra entenc la pregunta que em fa cada cop la psicòloga de quines situacions de risc veig que em puguin afectar??Fins ara la resposta tots els dies ha estat cap,ara ja tinc una resposta diferent,ser que veure aquella portaria em fa mal,mes del que jo creia\nPublicat per peperines a 20:46 8 comentaris:\nAvui tocava psicòloga,el cert es que en quant al consum tot segueix igual,res de res.Pero l´altre dia el psiquiatre em va receptar uns ansiolítics que em fan esta bastant deprimit i molt esgotat.\nHo vaig parlar amb la doctora de capçalera i em va dir que era normal això.Cada dia que passava m’estava quedant mes deprimit,encara que nomes fos a estones,però aquets baixons em feien por.\nAbans d’ahir,per les braves vaig decidir que s’havien acabat els ansiolítics,si abans de prendran estava be perquè coi tenia que prendran i sentir-me així?fora ansiolítics..el cert es que m´he sentit millor,sobretot el segon dia.Avui es el tercer i també estic be.\nPensava que la psicòloga em diria que seguis prenent però m´ha dit que ben fet,si estic be sense que no cal...Nomes una recomanació que ja em va fer una amiga,si tinc un atac d’ansietat o em veig amb ganes de consumir..un ansiolític sota la llengua i l’efecte es immediat,en poquet ratet estaré calmat..esperem que no faci falta.\nI això es tot,tot segueix de conya,Seguim endavant!!\nPublicat per peperines a 18:46 6 comentaris:\nHo sento molt,fa dies que no escric al bloc i em sap greu perquè us vaig deixar estan una mica xof,però ara estic be,bastant be.\nTinc dies de tot però els baixons em feien mòlta por.Com fins l’agost no tinc mes psiquiatre,vaig anar a la doctora de capçalera a explicar-li i diu,que es la medicació que ja ho fa això,que durant els primers temps de prendre-la m’ho farà,mica en mica m`aniré habituant i ja esta,estaré be.Ja veurem,la veritat es que estic millor aquets últims dies.\nEl problema es que vaig de bòlit amb la feina ara,fins que no acabi l´estiu.I a part the project,m’està omplint totes les hores lliures que em queden,no tinc temps ni per sortir a lligar una miqueta,que també m’aniria be una mica de carinyo carnal però vaaa la situació es sostenible de moment.\nEn fi,that´s all,nomes volia dir vos que estic be,desprès del últim post.La setmana que ve psicòloga.\nOstres!!Ara mirant el calendari,porto dos mesos seguits sense ni un trista ratlla,dos mesos segons la psicòloga,a mi els comptes em surten que porto una mica mes,però ella es va empenyar en dir-me que es el dia 12 el dia O,then 12th day.El millor de tot?es que n´hi penso en la coca,mira,ara perquè escrivint he vist el calendari que tinc aquí al davant.\nDoncs ara cap els 3!!!!!!!!!!!!!Esta xupat això.\nPublicat per peperines a 19:00 9 comentaris:\nUn dels projectes mes guapos,mes il·lusionants,mes increïbles i mes fantàstic que mai m´ha passat m´esta portant a a depressió un altre cop,no ho entenc.\nEstic dedicant totes les hores lliures al projecte,i tot i saber ho per endavant,m´esta fent reviure moltes situacions que porten la meva ment al kaos mes absolut.\nTot i que al acabar la sessió diaria em sento feliç d’haver fet una passa mes,però esta sent molt dur,cada dia mes,a mesura que entro en situacions passades.\nEl vull realitzar,perquè ser que la meva autoestima farà un boom dels de veritat i per molta gent mes,però mentres nomes es realitza..cada dia noto com un trosset de mi es trenca per dins,esta sent una teràpia heavy de veritat,però ha de ser així..com diu una amiga meva avui estic xof xof patxof\nPublicat per peperines a 16:38 11 comentaris:\nPublicat per peperines a 18:16 6 comentaris:\nAvui tocava psicòloga,tot perfecte.No se que explicar,em veu molt millor..no se.Avui però em xerrat molt.Diu que aguanto mes la mirada,que no tinc tanta timidesa,que la meva expressió es molt millor…Tothom em veu millor,molt millor.Jo no m´ho veig,be si,però no ho aprecio tant com els demes.Jo nomes m ho reconec a la compte del banc.\nDiguem materialista si vols,pero es cert.Jo em veig igual de guapo que abans jaja aix ja començo a estar massa animat,paro paro.\nPerò es cert,son canvis externs.d aspecte,de forma d’expressar-te,de comportament que son molt difícils de veure desde dins.\nL´hi he dit que ara que estic be que em doni l’alta i a rigut jaja no te queda naa niño.\nL’alta ni en broma,això durarà mesos,s’ha de consolidar be tot.A mes ja dimarts tinc visita amb el psiquiatre,desprès de 6 mesos,me l´han donat!!!Ara que ja no consumeixo!!Menys mal que no era tema de vida o mort.\nEls ànims segueixen be.Ho del altre dia diu la psicòloga que es lògic,que s’estan movent moltes coses dins i el cos s’ha d’adaptar a tot.O sigui que endavant,havíem que diu el senyor psiquiatra.Estic content,però ja dic que mes per el que noto al meu voltant que per el jo poguí sentir.\nPublicat per peperines a 2:37 10 comentaris:\nSoc en josep,en Pep,tothom em coneix per en Pepeperines.\nAbans de res dir que aquet bloc el faig per mi nomes,com a terapia.No pretenc res amb ell,nomes aixo que em serveixi de terapia.\nLa veritat si ho faig es perque estic molt desesperat,ha arribat un punt on ja no hi ha tornada,tot s´em esta acabant i estic arribant al final.I abans de posar fi a tot vull explicar el perque d tot i com.\nJo soc drogadicte desde fa 13 anys,tinc 42 i fins fa 13 anys mai habia probat les drogues,l´unica que habia probat era el haxis i no m´agradava i la resta,tot i que tothom s´en fotia,a mi em feien molta por.\nEls primers anys del meu matrimoni van ser una pasada,vaig ser molt feliç; i puc dir que vaig fer molt feliç als que em rodejaven.\nAl 95 vaig coneixer una persona,ens vam fer amics i al temps vaig saber que era camell(es mort ara).Quan em vaig enterar,em va combidar un dia,i amb molta por,vaig probar la coca per primer cop.\nEm va fer gracia,mai ho habia probat i pensava com es pot enganxar la gent a aixo?\nL hi vaig explicar a la meva ex dona,i em va dir;doncs el proxim cop que t´en dongui per mi tambe i ho prenem junts..I aixi va ser,el seguent cop em va convidar i em va donar una miqueta per portar ho a casa.\nRecordo que ens va durar dies allo,ho guardavem a un calaix i despres de dinar ens fotiem una ratlleta,era algo nou,estava be.\nAmb els dies les ganes de veure el colega es van anar aumentant,esperava que em truques i poguer pendre una ratlleta,per el meu cap ni pasava l´idea de comprar res,em doldria molt gastarme els centims en aixo.\nAvui en dia,once anys despres puc dir que a part de haber ho perdut tot,he gastat mes de 60 millions de les antigues pesetes en aixo,poder mes,pero no vull fer numeros exactes perque em desesperaria mes.\nNo he robat mai per aixo,gracies a deu em guanyo molt be la vida i m´ho puc mantindre jo,a costa de deixar de pagar altres coses pero m´ho pago jo.\nPuc ser cualsevol dels que us rodeja,no tinc cap mala pinta i em mog entre la gent mes normal que corre dins el nostre pais.\nCom a primer post em sembla que ja he dit moltes coses,mica en mica anire explicant com es pot destruir una vida mica en mica amb aixo.\nVull fer aquet bloc perque jo no era aixi,i que quedi per sempre com he arribat a destruirme i a perdeu tot\nPublicat per peperines a 17:34 Cap comentari:\nSon casi les 5 de la matinada i tinc ganes d’escriure.Avui estic trist tota la nit i no se ben be perquè.\nNo em sento pas be i es el primer cop que em passa desde que no consumeixo,no ho entenc pas.\nPortava molts dies be,mes que be.No ho entenc,potser es la pluja,potser la soledat,potser es part del procés,no ho se pas.L’únic que si se,es que NO tinc ganes de consumir tot i estar trist,de fet no hi he pensat pas en cap moment fins ara que ho he escrit. .\nFins ara en aquets casi dos mesos havia tingut petits baixons de unes horetes però el de avui dura molt i no se com aturar-lo.\nAquets baixons sense motiu,em desquicien.Abans quan em deprimia sabia el perquè estava deprimit,ara no ho se i no ho entenc,tinc ganes de plorar sobre un paper i no se el perquè.\nFa ja molts dies,que no prenc la medicació i no pot ser d’axó o ja hauria aparegut abans quan absurd es tot avui.\nM’estic traient de sobre el problema mes gran de la meva vida,guanyo pasta,estic pagant deutes,tinc projectes que van vent en popa,tinc somnis pròxims de fer-se realitat,he canviat amistats,he conegut gent increïble a traves del bloc o la xarxa,no m´enrecordo pas de la meva ex,a la feina foto el que vull,ni mes ni menys,però nois,estic molt trist.\nOstres,comencen a caure les primeres llàgrimes mentres plou sobre el mar,no potser,no vull fer cap passa enrere,em mereixo esta be ja d´una punyetera vegada.\nFa dies que dono voltes a coses molt rares,res a veure amb drogues,nomes projectes,nomes il·lusions,potser es queden en això,en nomes projectes i nomes il·lusions.\nNo ho entenc tant be que estava. Em torna al cap la lletra maleïda “a veces llega un momento.en que te haces viejo de repente,sin rrugas en la frente pero con ganas de morirte”,la lletra que m´ha torturat durant anys.\nPot ser ha estat per un mal rotllo que he tingut a la feina i m´esta afectant mes del compte.\nEspero esta be dema,no em puc permetre baixons\nPublicat per peperines a 4:29 15 comentaris:\nProjectes,il·lusions and wishes això es el que omple el meu cap ultimament.\nAquet estat d’ànim fa anar a un volant un pam per obre el nivell del terra.\nA mes anant així tot surt rodo,rodo...dies dolents es converteixen en grans dies,els projectes comencen a prendre cos,forma i volum and my wishes sure that becomes true,couse wish is just a dream and dream becomes true.\nPrimer somni que veig que s´apropa,si els pagos segueixen al ritme que van aviat sera realitat\nPublicat per peperines a 16:46 Cap comentari:\nPublicat per peperines a 14:41 6 comentaris:\nAvui he perdut un gran amic,i la veritat es que m’ha deixat un gran buit al meu cor.\nEll fa 5 anys em va aguantar en els moments mes difícils de la meva vida.Jo vaig ser hi quan ell i la seva dona tenien problemes,parlant amb un parlant amb l´altre.Jo vaig plorar mil vegades al seu ombro.A les dos operacions que l’hi van fer al cap per instal·lar-li unes vàlvules jo hi estava amb ell.Ens ho em explicat tot i els dos sabem dels dos tot.\nEll consumeix coca també,a part d’altres coses.Molts cops em trucava i jo anava a comprar per ell i per mi,a canvi em sortia a mi gratis.Altres cops l’acompanyava jo a comprar quan ell no tenia on anar.Molts cops vam fumar junts.Érem “animes bessones”que deia ell.\nFa un temps jo vaig decidir començar a sortir-me’n d’això,ell no.De tant en tant em trucava i jo patia recaigudes al ajuntar-me amb ell,era molt dèbil jo i no sabia dir no.Inclus m’alegrava que em truques quan duia dies jo sense consumir\nFa dies jo l´hi vaig explicar que no m’interessava veure’l una temporada fins que estigues be del tot.Va retirar la convidada a paella i ho va entendre.\nAvui m´ha trucat que venia al meu poble,havíem si el podia recollir.Suposant que tot havia quedat clar,he anat a recollir-lo,pensant en una nit amb bona companyia d’un gran amic.\nNomes arribar,em pregunta si ho he portat,el que?la coca,no em diguis que no has anat?\nEstava col·locat i donava per entès que tot seguia com abans,que jo la comprava i ens la fotíem.\nM’he emprenyat molt i l’he tornat a l´estacio.Ell no entenia res,potser per el pilotaço que duia d’alcohol i coca.\nAl arribar a l’estació encaixada de mans..Has estat un dels millors amics que he tingut aquet mon,però no ens podrem tornar a veure,ho sento molt.\nEncara s’ha ofès i per mi que no entendrà res fins dema.Però a mi m´hi va la vida.\nDesprès he plorat,mai havia plorat per un amic,si per moltes dones.No em fa vergonya reconeixeu.\nÉrem animes bessones,inclús ens vam casar la mateixa setmana,diferents dies per poder ser-hi .Trobaré a faltar la seva complicitat,els seus consells,les seves ajudes,la seva ma estesa i el ajudar-lo en els seus lapsus.Però jo ja no puc seguir al seu costat,al menys de moment.Molts mes de 10 anys d´amistat s´han perdut per culpa la merda la coca.\nPublicat per peperines a 3:02 12 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: amics, dia a dia\nPublicat per peperines a 18:44 18 comentaris:\nAvui tocava infermera,alegria de que no hagi consumit.Sembla que se´n alegrin mes elles que jo.\nNomes el fet de tindre que anar a alla,encara que sigui per no res ja forma part de la terapia crec,es crear unes rutines,unes obligacions...\nAvui per exemple estava millor al terrat prenent el sol que tenir que anar alla.\nHe vist la psicologa pasar per alla tambe,mentres esperava,ha tingut el detall de preguntarme cosetes de com va,recordava be el que vam xerrar a l´ultima visita,fet que m´ha agradat.Al menys no soc nomes un expedient alla.\nL´infermera contenta de que no consumeixi.Que molt be,que ho van comentar ella i la psicologa i estaven alucinades.\nQue el meu aspecte ha millorat molt,que estic molt guapo diu,jajaja,pobre!!\nQue si,que vaig arrivar alla amb faccions de la cara molt demacrades segons ells,que se´m veia la guerra que duia dins.Que ara no,que estic molt millorat,no se,jo no m´ho se veure,em veig cada dia i clar.Que el morenu em senta be,molt be.Semblava la meva iaia!!\nBe,tot ha fet que surtis mes content d´alla encara.\nL´unic que no aconsegueixo regular la son,habiam si arriva ja la visita amb el psiquiatra i em donen ketamina per adormir caballs o algo similar i aconsegueixo dormir 7 o 8 hores seguides.\nHabiam,ara la propera visita d´aqui a 15 dies amb la psicologa.15 dies em fan vertig,son molts dies entremitg pero be,si ja vaig pasar a barrera psicologica del primer mes,espero no tindre problemes per seguir.\nDe fet ganes no en tinc gens,ni ansietat per la coca i es molt crec jo.\nPublicat per peperines a 18:54 13 comentaris:\nPublicat per peperines a 4:16 3 comentaris:\nPublicat per peperines a 20:31 20 comentaris:\nPublicat per peperines a 13:05 28 comentaris:\nQuan el vaig començar,el bloc,jo a mi mateix em vaig posar unes condicions per deixar d´escriure.En aquets moments s´estan donant part d´aquestes condicions i suposo que el tancare.No sera definitiu,perque en cas de necesitat aquí el tindre.\nLa meva vida sentimental,ja la montarem suposo,sino mira,em començo a estimar mes que m estimava abans i tampoc estare tant a disgust amb mi.\nPotser segueixi a un altre lloc,potser amb un altre nom,potser amb un altre titol…ja veurem.El que si es cert es que;escriure,tot i el munt de faltes que faig,m´ha omplert molt,m´ajudat moltisim i m´ha fet buidar el pap en moltes ocasions i sobretot m´ha apropat molt a tots vosaltres que es el mes gran que m´ha donat aquet bloc,coneixa tant bona gent.\nQuan el vaig començar,el vaig començar com el relat d´un final anunciat,mai com un mitja de salvacio.Em veia tant perdut….estava convençut de que ja no me´n sortiria mai,que el dia menys pensat una taquicardia o cualsevol paranoia acabaria amb mi i tot aquet patiment no hauria valgut per res.\nConvençut de que per mi ja no habia remei,vaig començar a escriure,per evitar que mes gent anes a parar aquí.\nDe veritat que per mi heu fet,potser sense saber-ho la mes bona accio de la vostra vida,tots sense excepcio.\nUs dec el regal mes maco del mon a cada un d vosaltres i espero poguer cumplir amb aquesta deuta.Us desitjo que sigueu les persones mes felices d´aquet mon i que cada dia quan us lleveu devant vostre tingueu el millor dia de la vostra vida.Una abraçada.\nPublicat per peperines a 13:02 Cap comentari:\nAvui,disabte nit i el millor que tinc per fer es estar aqui devant el pc.\nFeia dies que no em sentia malament,es mes,aquet mati estava de conya.\nHe anat al futbol amb un bon amic que no es fot res,com a minim em xerrat,al acabar ell ha marxat a casa amb la seva dona i jo solet al tren,m´acompanyat caminant fins l´estacio...i al tren em dec haber deprimit,tot eran grupets jo alla sol..\nAqui casa he trucat a un amic per sortir a pendre algo,pero no vol ja que els ultims cops l´hi he tallat el rotllo,menjantli el tarro per no anar a comprar coca,i diu que pasa que l´hi amargui la nit,que ell si surt es vol fotre canya..en fi,doncs aqui estem...\nMira ara he xerrat amb un colega per telefon i m´he animat,tot i que no surt mai aquet pero m´ha fet riure..joder quans cambis d´anim en un dia.\nPublicat per peperines a 23:32 8 comentaris:\nIncreible!!Dissabte al mati,porto 3 dies a casa,tancat,motiu suficient per deprimirme,per tindre ansietat,per voler consumir sense fre i que va....Aqui la mar de tranquil.Sense res de tot aixo,deuen ser els anSiolitics.\nAixo si,me´n estic fotent dos aquets dies per anar a dormir,ja que no haig de conduir,en comptes d´un i em desperto amb una espesor de cap increible..\nFot un sol de collons i aixo vol dir que un servidor se´n va a caminar per la platja,apa vaig a posarme morent.\nPublicat per peperines a 9:38 6 comentaris:\nPublicat per peperines a 12:14 9 comentaris:\nUn altre dia sense coca,ahir va costar menys,be casi no hi vaig pensar.Dic casi perque a la tarda van haber uns minuts que hi vaig pensar.Pero enseguida m´ho vaig treure de sobre.\nQuan veia que podia començar anar a mes els pensaments de consumir,de molt endins em va sortir un crit dient;Noooooo!!\nEls veins deuen pensar que ja m´estic tornant majara del tot pero a mi em va funcionar.\nEs curios,uns dies tant facil i altres tant dificil,no ho entenc.\nEls dies que es facil la conviccio es absoluta,els dies que tot tremola son durs de superar.\nHabiam avui que toca.\nAvui pensava en quan vaig aconseguir lá ratxa aquella tant llarga i estic convençut de que la Dolça va tindre molt a veure.\nHauria de buscar algu amb qui tindre els meus pensaments ocupats pero aixo implica sortir i estar en perill.A mes tot el que trobo per la nit suelto,la majoria estan malaltes tambe,el que vol dir mes perill,no se per on començar a buscar pero tantes casualitats com amb la Dolça no em tornaran a pasar.\nTambe explicar que gracies aals ansiolitics estic aconseguint regular la son,porto variso dies dormint 7 hores,cosa impensable fa uns dies,quan el meu promitg era de 4 o 5 horetes diarias.\nEn fi anar fent.\nPublicat per peperines a 7:35 7 comentaris:\nPublicat per peperines a 8:15 9 comentaris:\nTant be que estava l´altre dia i ara porto tot el cap de setmana emprenyat.Pero emprenyat amb no res,suposo que amb mi.\nJo que se pero amb noto que tinc molts cambis d´humor,tot em molesta aquets dies..en fi mentres no vingui la depre anirem tirant..\nPublicat per peperines a 17:05 6 comentaris:\nPublicat per peperines a 16:13 Cap comentari:\nTant avui com ahir,m´els he pres com a festa,ara marxare a veure a la banda aquella,habiam que diuen de dolent,perque mai diuen res de bo.\nM´ha anat be aixo de fer festa i no he fet res especial,molt sofing i panxing grans esports.\nPero he estat molta estona amb mi mateix,ahir al mati vaig pasejar per la platja,gran vici,que cap psicologa em treura.\nA la tarda psicologa,excursio a Barcelona i despres...aqui,be.\nHo normal fa un temps es que dos dies sense feina m´haurien fet deprimir,doncs no,ara no.Potser son els ansiolitics que han aconseguit aixo,no se.\nPero fins i tot estic content i nomes volia escriure per dir-ho.\nAh!!No he consumit eh?Pobre de mi,m´enganxa la psicologa i em penja dels dallonses...\nPd;fins i tot la musica que escolto aquets dies es mes alegre,potser influeix tambe,habiam el que em dura tot aixo\nPublicat per peperines a 15:50 11 comentaris:


Jazzmatiks nominat als premis Carles Santos de la Música Valenciana 2019 « Infobenissa\n19 de novembre de 2019 No hi ha comentaris\nJa es coneixen els nominats als premis Carles Santos de la Música Valenciana 2019 que concedeix la Conselleria d’Educació, Cultura i Esports, en aquesta la seua segona edició. Uns guardons creats per l’Institut Valencià de Cultura, amb l’objectiu de potenciar els artistes i la indústria musical valenciana, per a contribuir a augmentar el públic, recolzar i donar a conèixer el seu treball.\nEls Premis de la Música Valenciana consten d’un total de 16 categories, entre elles: artista revelació, millor disc de cançó d’autor, millor disc de música de repertori, millor disc de recuperació de patrimoni musical, millor disc de música d’arrel, millor disc de fusió, mestissatge i urbana, millor disc de jazz, millor disc de pop, millor disc de rock, millor disc de música familiar, millor cançó, millor disseny, millor vídeo musical, millor gira, millor disc i premi del públic.\nI entre els nominats, en la modalitat de Millor Artista Revelació, es troba el grup de Benissa Jazzmatiks, format per tres músics i una veu: Santi Ferrer, Javi Justo i Alfred Roselló, i la veu de Reme Giner, que versionen el jazz amb cançons valencianes i també creen els seus propis temes. Un grup amb un directe potent, però que també podem trobar a YouTube. Jazzmatiks competeix per aquest premi amb La Fumiga, Valira i Caguama Trio.\nEl grup ha manifestat la seua alegria per la nominació, i anima als seus seguidors a votar-los, perquè enguany com a novetat els Premis inclouen una nova categoria: El Premi del Públic. Guardó que es triarà a través d’una votació en la web oficial de l’Institut Valencià de Cultura.\nLa cerimònia de lliurament d’aquesta segona edició dels Premis Carles Santos de la Música Valenciana tindrà lloc el pròxim 12 de desembre en el Teatre Principal de València.\nPel seu interés hem reproduït aquest article aparegut el 18 de novembre de 2019 a la web de Ràdio Litoral.\nMox Nox, premi al millor àlbum de rock dels Premis Ovidi (29/6/2013)\nEl grup benisser Skapats, coneguts actualment com a Dubte, guanyen el premi a la millor maqueta dels Premis Ovidi (29/6/2012)\nAlumnes de l’Escola de Música al Palau de la Música de València. (14/4/2011)


Successió Miró | Object: 248. Personnage (Oiseau migrateur posé sur un rocher en plein océan) (Migratory Bird Perched on a Rock in the Ocean)\nRent this image (add to cart) (object id: 920)\n248. Personnage (Oiseau migrateur posé sur un rocher en plein océan) (Migratory Bird Perched on a Rock in the Ocean)


Jaume Miró y Aina de Cos serán los autores del proyecto F...\nJaume Miró y Aina de Cos serán los autores del proyecto Ficcions de la próxima temporada\nSe trata de una iniciativa para fomentar el teatro entre los jóvenes\nLos dramaturgos Aina de Cos y Jaume Miró han sido seleccionados para crear las obras que conformarán lo programa Ficcions para el curso 2020-2021. Ayer jueves 9 de julio, la comisión de selección se reunió telemáticamente para analizar las propuestas presentadas y finalmente optó por los proyectos de Miró y de Cos.\nEsta comisión ha sido formada por Maria Magdalena Pons, docente de secundaria propuesta por la Asociación Trenta-1 en representación de los centros educativos; Catalina Florit, de la Associació de Dramaturgs de les Illes Balears; Josep R. Cerdà, director del Teatre Principal; y las alumnas Tonina Salvà y Guida Salvà que participaron al proyecto Veus Emergents durante el curso 2019-2020.\nFiccions es una de las iniciativas del programa educativo del Teatre Principal de Palma, el Principal Educatiu, y tiene el triple objetivo de promover la escritura dramática y visibilizar a los dramaturgos isleños, crear público joven para el teatro y facilitar y estimular el aprendizaje de teatro entre los jóvenes de 12 y 18 años.\nAhora los dramaturgos seleccionados empezarán a trabajar en los textos, que tienen que estar acabados antes del día 1 de septiembre. A lo largo del mes de septiembre, los centros de secundaria se podrán ir inscribiendo en el programa. Entre octubre y febrero de 2020, se llevará a cabo la formación del profesorado y a partir de marzo empezará el periodo de montaje y ensayos. Las obras se estrenarán el mayo de 2021.\nEsta es la tercera convocatoria del programa Ficciones, una iniciativa en la cual ha participado autores como Eugeni Marí, Marina Salas, Rafel Gallego o Catalina Florit.


Postgrado en Diseño Escenográfico a Barcelona per ELISAVA Escola Superior de Disseny i Enginyeria de Barcelona - educaweb.cat\nAquest postgrau té l'objectiu d'obrir una línia de treball i experimentació adreçada a dissenyadors, arquitectes, interioristes i artistes tot orientant-los en el camp de l'escenografia. Aquest treball és l'aportació més genuïna que es fer pot des del Disseny a les Arts Escèniques.\nDes del punt de vista del dissenyador i amb un enfocament tant tècnic com artístic, el postgrau engloba els àmbits teatral, cinematogràfic, publicitari, musical i en general, aquells esdeveniments que requereixen un suport físic o artefacte per a la ficció. Així, els continguts del postgrau emfasitzaran especialment el vessant més tècnic, literari i poètic per tal d'aprofundir i posar a prova suports i formats escenogràfics.\nL'objectiu d'aquest postgrau va més enllà de formar dissenyadors especialistes en escenografia. Es busca que la interacció d' aquests professionals amb institucions, entitats i empreses de gran solvència generi les sinèrgies capaces de produir espectacles de primera línia, de la mà del disseny més innovador i contemporani.\nL'empresa FOCUS col·labora activament potenciant el tarannà professionalitzador del postgrau.\nEls participants del postgrau aprofundiran en els continguts dels curs de la mà de professionals de primera línia en la creació i producció escènica que compartiran els seus coneixement i experiència a través de classes i conferències estructurades segons la temàtica de cada bloc.\nEls alumnes tindran accés al material tècnic necessari per a la posta en pràctica dels coneixements adquirits al bloc tècnic, com ara luminotècnica, so i audiovisuals, entre d'altres, per tal de familiaritzar-se amb el software i hardware específic.\nEl Seminari serà un espai de treball especialitzat i intensiu, l'objectiu del qual serà aproximar-se als continguts més abstractes del curs de manera àgil i participativa. Partint de l'escenografia com a suport espaial del text -guió cinematogràfic, de teatre o libretto- el seminari abordarà la relació entre text i espai alhora que aprofundirà en aquelles propostes que per la seva potència visual i comunicativa són capaces no només de fer possible la posta en escena sinó de reforçar-ne el missatge i coherència o fins i tot de proposar-ne una re-visita. Hi participaran, a més dels alumnes, guionistes, directors i escenògrafs de l'escena contemporània nacional.\nAl taller del curs es desenvoluparan projectes escenogràfics tutoritzats pels directors i professors de taller.\nEs prioritzaran projectes en col·laboració amb entitats i empreses col·laboradores que permetin als participants posar a prova els seus coneixements en el marc d'un projecte real. En aquest sentit, tant l'empresa FOCUS com La NAU IVANOW -espai per a la creació, producció i difusió de la cultura contemporània- han mostrat el seu interès en que els participants del postgrau convenientment guiats pels professors de projecte, desenvolupin el disseny escenogràfic d'algun projecte real que tinguin en cartera.\nAquesta activitat proposa als participants una immersió en la creació escènica com a procés integral de conceptualització i materialització espaial d'un text. Es tracta d'un workshop experimental, emmarcat en la recerca de nous llenguatges escènics, que proposa un treball a partir de la memòria corporal i el llenguatge sensorial, dirigit per creadors reconeguts del "Teatro de los Sentidos" .\nSeguiment d'obres en curs\nAquesta activitat, que es desenvoluparà intermitentment al llarg del curs, té l'objectiu d'apropar als alumnes projectes reals que Focus o qualsevol altre col·laborador del postgrau estigui desenvolupant -ja siguin teatrals, espectacles o esdeveniments- programats per a la temporada 2012-2013. Des de les primeres reunions del director amb l'escenògraf, a les propostes escenogràfiques, les reunions amb la direcció tècnica, la construcció de l'escenografia als tallers, el muntatge i les prèvies fins a l'estrena de l'obra o esdeveniment. Els participants del curs seran testimoni del procés creatiu de diverses produccions escèniques de primera línia de la mà dels seus artífexs. Pel caràcter de la proposta, caldrà tenir en compte que la majoria d'aquestes activitats de seguiment podrien dur-se a terme fora de l'horari lectiu.\nVisita a espais escènics capdavanters\nEs faran visites tècniques guiades a espais escènics i taller d'escenografia de primera línia, com ara el Teatre Nacional de Catalunya, EL Gran Teatre del Liceu, l'Auditori de Sant Cugat, platós de televisió de TV3, Tallers de construcció d'escenografies de mitjà i gran format -Taller Castells i Taller El Teler-, entre d'altres.\nPràctiques no obligatòries en empreses\nAmb caràcter optatiu per als alumnes, el Diploma de Postgrau en Disseny Escenogràfic està tancant convenis de pràctiques d?interès professional amb Focus, El Terrat de Produccions, Diagonal TV, Polar Star Films, Minoria Absoluta i ZeroQuatre, entre d'altres.\nDe la mà d'institucions i empreses capdavanteres en la producció escènica, tots els mòduls estan impartits per reconeguts professionals del sector: dramaturgs, cineastes, directors d?escena, directors d'art, escenògrafs i tècnics especialitzats.\nMòdul 1: Escenografia Contemporània\nEls participants descobriran el que representa el disseny escenogràfic, contextualitzant la tasca del dissenyador en el procés global de producció:\nESCENOGRAFIA PER A ARTS EN VIU: Teatre; Òpera; Dansa; Concerts; Grans Esdeveniments.\nESCENOGRAFIA ENREGISTRADA: Cinema, TV (ficció i no ficció) i Publicitat.\nMòdul 2: Text i Espai\nSeminari on s'abordarà el text com a punt de partida per al disseny espaial. Prenent com a referent tres disciplines paradigmàtiques, es donaran eines per llegir textos dramàtics, librettos operístics i guions cinematogràfics en clau espaial i escenogràfica.\nDel text dramàtic a l'espai escenogràfic.\nDel libretto a l'espai escenogràfic.\nDel guió cinematogràfic a l'espai escenogràfic.\nMòdul 3: Plàstiques Escèniques\nS'estudiaran recursos plàstics que fan possible el trasllat del text a l'espai escènic.\nPLASTIQUES I: Escenografies Lumíniques; Sonores; Projectades.\nPLASTIQUES II: Figurinisme; Objectes i Attrezzo; Efectes de Maquillatge.\nMòdul 4: Tècnica Escènica i Producció\nS'estudiaran recursos tècnics associats al disseny i la construcció i muntatge.\nESPAI ESCÈNIC: Espai escènic teatral i Plató de TV.\nTÈCNIQUES ESCÈNIQUES: So; Luminotècnica; Sistemes Audiovisuals; Tècniques Pictòriques per a Decorats.\nPRODUCCIÓ I MUNTATGE: Direcció Tècnica d'espectacles ; Maquinària Escènica i Estructures Escèniques en teatre i òpera ; Construcció d'escenografies de petit, mitjà i gran format; Muntatge en teatre i òpera; Muntatge en TV i Cinema.\nAdreçat a tots aquells professionals de l'àmbit del disseny, l'art, l'arquitectura, l'art dramàtic, la comunicació i en general, totes aquelles persones interessades en la capacitat evocadora i comunicativa de l'espai i els objectes.\nEl postgrau convida els participants a explorar les arts escèniques des del disseny per tal d'assolir els coneixements per dirigir un projecte escenogràfic per a teatre, cinema, televisió, publicitat, òpera o grans esdeveniments.\nAssimilar el funcionament tècnic de diversos tipus d'espais escènics per tal de conèixer les limitacions i possibilitats reals dels espais en els que s'inserten les escenografies, etc.\nDiploma de Postgrau en Disseny Escenogràfic, títol expedit per la Universitat Pompeu Fabra (UPF) i ELISAVA Escola Superior de Disseny i Enginyeria de Barcelona.\nArquitecta per l'EtsaB (UPC). Codirectora de Calderon-Folch-Sarsanedas arquitectes. Premi Ajac per joves arquitectes 2004. Docent i conferenciant a diverses universitats.\nFormada en Arts Plàstiques, en l'especialitat d'Escultura, dissenya i construeix escenografies. És assistent d'art per TV i publicitat. Ha treballat amb Minoria Absoluta, El Terrat, David Ruano, Teatre Nacional de Catalunya, Diagonal TV, Mercat de les Flors.\nPostgrado en Diseño Escenográfico encara no ha rebut opinions


Hotel Casa Poli Mantova Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nHotel Casa PoliCorso Garibaldi 32, Mantova, Mantova, Itàlia, 46100 - Veure al mapaExcepcional9,1Basada en705comentarisHotel Casa PoliVeure més fotosVeure més fotosVeure més fotosbalcó/terrassaVeure més fotosbalcó/terrassaVeure més fotosMolt bona ubicació 8,7Veure el mapaVeure totes les 46 fotos8,7UbicacióParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsaire condicionatbartransport hotel/aeroport\nVeure les fotosHabitació Estàndard Individual (Standard Sing...13 m21 llit individualFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Superior Triple (Superior Triple Ro...27 m21 llit individual i 1 llit ...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Superior Doble (Superior Double Ro...27 m21 llit extragran i 1 sofà l...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Doble Econòmica Àtic (Economy Doubl...14 m21 llit dobleFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Confort Doble (Comfort Double Room)18 m21 llit extragranFixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Mantova, no busqui més enllà de Hotel Casa Poli. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Mantova. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi són només algunes de les comoditats que fan que Hotel Casa Poli sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Hotel Casa Poli és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Mantova.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxeslloguer de bicicletestransport hotel/aeroportÀpats, begudes i refrigeribar Serveis i comoditatsbibliotecaconsergeservei de bugaderiacaixa fortamagatzem d'equipatgezona de fumadorsAccésascensorrecepció [24 hores] entrada/sortida [exprés]s'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatinsonoritzaciótelevisió de pantalla planaarticles de tocadormini barTV satèl•lit/cableassecador de cabellmosquiterempolles d'aigua de cortesiaCaixa forta a l'habitacióservei de despertador calefacciótelèfon Idiomes ParlatsItalià Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements.


Tota la nostra força per l’Aisha!! – Cerdanyola FC\nTota la nostra força per l’Aisha!!\nL’Aisha té 10 anys i és una de les capitanes de l’Aleví I. Des de fa uns dies està ingressada a l’hospital i li han diagnosticat diabetis crònica. Des del club volem donar tota la nostra força i suport a l’Aisha! Campiona, recupera’t aviat!!\nLa notícia acaba d’arribar avui, 30 de desembre, al club per part del pare de la jugadora. La jove futbolista de l’Aleví I s’està sotmetent encara a proves i estarà un temps retirada del terreny de joc. Tot i això, l’Aisha ja ha deixat clar que no es perdrà cap partit del seu equip i que animarà, des de fora per ara, perquè l’Aleví I guanyi molts partits i aconsegueixi el campionat de lliga.\nDes de la família es vol agraïr el suport de tots els pares i mares de l’equip. I des del club volem donar tota la nostra força a l’Aisha i als seus pares per una ràpida recuperació i per tornar-la a veure, ben aviat, vestida de verd i blanc.


El català a la docència universitària - Andreu Mas-Colell\nEl català a la docència universitària Getty\nDivendres passat el departament de Recerca i Universitats de la Generalitat va tenir l’encert d’organitzar una “Jornada sobre la llengua catalana al sistema d’universitats i recerca”. S’hi van presentar reflexions ben interessants. A continuació, la meva sobre la docència a les universitats.\nLes universitats catalanes tenen, pel que fa als usos lingüístics, dos vectors de preocupació i d’actuació. D’una banda, l’ambició d’internacionalitzar-se -que s’ha d’aplaudir- porta de manera natural a un ús creixent de l’anglès. Però, de l’altra, són les universitats d’un país amb una llengua pròpia que ho és de cultura, i que com a tal ha de ser present amb força, no simplement de manera testimonial, a les universitats pròpies. Això porta a una necessitat de protecció (reconeguda a l’article 3 de la Constitució). És el mateix per a totes les llengües amb una base demogràfica limitada, com el neerlandès, el danès o el noruec. És, doncs, important desenvolupar metodologies per assegurar la plena compatibilitat de la internacionalització i la protecció del català.\nEl català a la universitat no està sent un obstacle per a la internacionalització. Segons els indicadors de l’informe CyD, entre les autonomies només Madrid iguala -però no supera- Catalunya en aquest aspecte. ¿Puc afirmar així mateix que la internacionalització no ha sigut un obstacle per al català? No del tot. Un exemple clàssic és el del curs amb 200 alumnes on s’abandona la docència en català perquè tres alumnes Erasmus no l’entenen. L’efecte pot ser devastador per al català.\nPermeteu-me argumentar que els avenços en les tecnologies digitals obren camins per millorar molt la situació. Per les tres vies següents:\n1. Materials didàctics. Aquests recursos evolucionen cap a un mix de material escrit (llibres, articles...) i de vídeos que recullen presentacions orals de tot tipus. La gran oportunitat per al català és omplir la xarxa de vídeos elaborats i expressats en català pels molts excel·lents professors que, residents a Catalunya o no, els poden fer en català. Vull emfatitzar que no es tractaria només de vídeos divulgatius, sinó principalment de cobrir els continguts que ara s’imparteixen a l’aula d’un curs normal. Evidentment, un programa de creació, manteniment i contínua renovació d’aquests vídeos només val la pena si es pot garantir una qualitat elevada. És factible garantir-la. Demana recursos, però en un volum moderat. Demana esforç dels docents, però menys que el d’escriure un llibre de text. I penso que tindria més impacte lingüístic que un text. Mostra una persona que està parlant en català a un nivell tècnic elevat, i això en si mateix té valor per a l’alumne.\n2. L’ús de la llengua a l’aula. Crec que la classe oral sense interacció amb l’alumne tendirà a desaparèixer. Es mantindrà la conferencia magistral ocasional -hi ha valor afegit en veure físicament una eminència dissertant-, però no les classes rutinàries on el professor parla i els alumnes escolten. Un vídeo del mateix professor dient el mateix fa el mateix servei, es pot veure a casa i és més econòmic. ¿Vol dir això que l’oralitat presencial desapareixerà? En absolut. L’estalvi en classes amb alumnes passius permetrà expandir el format de seminari: el d’un grup d’estudiants en cercle al voltant d’un tutor que dirigeix una discussió. És el format que treu el màxim partit de la possibilitat d’interacció cara a cara. Per a la llengua té un benefici addicional: esmorteeix el tot o res de la classe de 200 alumnes sotmesos al mateix règim lingüístic. Amb l’estructura de seminaris els alumnes es reparteixen, i això permet oferir, si cal, diferents opcions lingüístiques.\n3. Predictibilitat. Es va avançar quan per evitar l’efecte Erasmus les universitats van adoptar la disciplina d’anunciar la llengua de docència d’un curs. El problema és que l’efecte no es va eliminar del tot i s’ha mantingut la incertesa de si un curs anunciat en català ho serà realment. Això no hauria de passar, no és seriós, i sembla clar que en una estructura docent de seminaris com la descrita en el punt anterior serà més fàcil que el compromís es mantingui.\nEn resum, ens convé: (i) continuar en el procés d’oferta de cursos i titulacions en anglès, (ii) un programa de creació massiva de continguts audiovisuals en català de qualitat i especialitzats, i (iii) aprofitar l’expansió del format de seminari per facilitar l’imperatiu de garantir una presencia forta del català, i la seva predictibilitat, en la docència.\ncatalà Universitats DOCÈNCIA


Disponibilitat Permanent: La resposta maliciosa de la jerarquia catòlica a l’encobriment de casos d’abusos a menors d’edat\nLa resposta maliciosa de la jerarquia catòlica a l’encobriment de casos d’abusos a menors d’edat\nLes respostes de les més altes jerarquies catòliques del Vaticà als escàndols sobre casos d’abusos a menors d’edat en institucions catòliques o per part de capellans no fan més que elevar l’escàndol. Com deia el webcòmic Jesus and Mo, aparentment l’església catòlica, en un esforç de preservar la seva reputació ha acabat per fer-la miques. De casos d’abusos sexuals al voltant de l’església sempre hi ha hagut. Institució de poder durant segles i recinte sagrat per milions de persones, tampoc no hem de pensar que sigui quelcom exclusiu de l’església catòlica o d’altres corrents religiosos. En l’abús sexual, la part sexual va sempre acompanyada d’una demostració de domini sobre l’altre. Un domini que també es pot manifestar en abusos que no són, si més no externament, de natura sexual.\nEls escàndols recents, però, tenen lloc en un escenari mutat. Canvis culturals profunds en la percepció de la llibertat sexual com a valor i, en general, al voltant de les llibertats individuals, han alterat el panorama de moralitat sexual de la majoria de països avançats. L’església catòlica hi ha quedat descol·locada, però també ha sabut trobar un filó en presentar-se com a abanderada dels valors de la família [patriarcal], i posar-los al servei del projecte polític i econòmic del neoconservadorisme.\nFruit d’aquest descol·locament, el Papa Ratzinger pot afirmar que “cal rebutjar el pecat i no el pecador”. A això, els moviments seculars responen, escandalitzats, que els abusos sexuals a menors no poden veure’s exclusivament com un “pecat” sinó que constitueixen un “delicte”.\nAquesta contraposició va més enllà, i es manifesta en:\n- dues formes contraposades d’entendre el concepte d’abús sexual. La visió tradicional [fal·locèntrica] protesta més o menys veladament que els “progressistes” considerin abusos sexuals els “tocaments”.\n- dues visions contraposades de les relacions sexuals abusives. La visió tradicional se centra en l’objecte de la relació sexual. Així es condemnen globalment les relacions homosexuals, zoofíliques, parafíliques, etc., com a relacions contra natura, i es consideren com a legítimes (però alhora obligatòries) les relacions sexuals dins del matrimoni canònic. Això contrasta amb la visió moral que il·lustra els actuals codis penals europeus, en els quals es consideren relacions sexuals abusives totes aquelles que es fan sense el consentiment d’un dels participants. Això ha deixat descol·locada doblement la visió tradicional, ja que s’introdueix la noció d’abusos sexuals en l’interior del matrimoni, i no s’exigeix una resistència “activa” per part de la “víctima”.\nEn resum, que mentre l’església es preocupa(va) per la salut moral del capellà que queia en el pecat de la concupiscència (de pensament, de paraula o d’obra), el braç secular avantposa la integritat i dignitat de l’infant. Els supòsits seculars, però, tampoc no poden ser atacats a dreta llei pel tradicionalisme: 1) els infants són incapaços de prestar consentiment; 2) els abusos sexuals constitueixen un perjudici greu per al desenvolupament psicològic de l’infant.\nLa reacció de l’església davant dels escàndols ha seguit una mica les fases de Kubler-Ross:\n- negació: els escàndols individuals es tapaven com podien. Els capellans abusadors eren moguts d’una diòcesi a l’altra (la qual cosa només servia per dispersar els casos). Hom negava que les estructures eclesiàstiques hi tinguessin res a veure. Eren, simplement, uns individus pecadors o, com veurem més endavant, malalts.\n- ira: quan el devessall d’escàndols ja no es pot amagar, l’església catòlica s’ha defensat dient que era víctima d’una campanya orquestrada pels seus enemics. Als Estats Units, organitzacions com la Lliga Catòlica han emprat aquesta defensa i han vinculat els atacs, alternativament, a sectors protestants radicals (que consideren el Papa com l’Anticrist i a la jerarquia vaticana com la Babilònia de l’Apocalipsi) i al secularisme liberal.\n- negociació: fase que tot just comença ara, en forma de replantejaments sobre la política a realitzar en la formació dels seminaristes.\n- depressió: ja viscuda en altres ocasions i coordenades geogràfiques, en moment de forta crisi de les estructures eclesiàstiques.\n- acceptació: que equivaldria a considerar que “l’església militant”, barrejada amb les misèries d’aquesta vall de llàgrimes, sempre anirà acompanyada d’aquestes sordideses.\nPerò és en la fase de negociació on veu un gir malèvol de la jerarquia catòlica. Ara, alguns bisbes han promès que vigilaran l’accés als seminaris i que el barraran als aspirants homosexuals, si és que no passen per una teràpia i són sanats. Els bisbes la saben llarga, ja que pensen fer retopar els escàndols en part dels seus crítics (el moviment d’alliberament gai i lèsbic). D’aquesta manera volen evidenciar contradiccions entre els crítics.\nL’argument no és gaire diferent al gastat en la qüestió dels matrimonis homosexuals. Des de la jerarquia catòlica s’arribà a dir que era un arbitrarisme legalitzar els matrimonis homosexuals i mantenir la prohibició de casar-se amb una bèstia. En aquest comentari, de nou, s’observava la incapacitat d’assumir un concepte de llibertat sexual basat en el consentiment de tots els participants. Els infants, els deficients psíquics, els animals no-humans, no poden prestar consentiment, amb independència que alguna d’aquestes relacions puguin veure’s com a naturals, en tant que poden donar lloc a procreació.\nEl problema apareix en el sentit que el mateix concepte d’homosexualitat topa directament amb la moralitat tradicional. El text bíblic condemna les relacions homosexuals masculines. En cap moment, ni el text bíblic ni els moralistes tradicionals (judeo-cristians o greco-llatins) entraren a valorar una cosa tan etèria com l’orientació sexual. Acceptar el concepte d’homosexualitat com a orientació sexual és natutalitzar les relacions homosexuals. D’altra banda, si s’accepta com a legítimes únicament les relacions sexuals dins del matrimoni canònic (definitòriament heterosexual), l’església catòlica podria condemnar en un plegat indistint totes les relacions extramatrimonials. Però en entrar de ple en les guerres culturals al voltant de la qüestió homosexual, l’església catòlica té les de perdre. Per exemple, en barrejar homosexualitat amb pederàstia, sembla que únicament condemna els abusos sexuals patits per infants de sexe masculí. D’altra banda, en introduir el concepte d’homosexualitat en la valoració dels seminaristes es troba amb una dificultat: qui és homosexual? Qui té relacions homosexuals? Qui les ha tingudes mai? Qui n’ha pensat? Qui s’hi sent més atret pel propi sexe que no pas per l’aliè? Qui és afeminat? Com que l’únic tret extern és el darrer, el de l’afeminament, l’església entra en una nova complicació. Tradicionalment, el mot que en els evangelis apareix com a “malàkia”, es tradueix per “afeminament” en els textos romànics.\nEn la percepció social històric, l’afeminament era consubstancial al clergat. El celibat implicava socialment una projecció de “tercer sexe”, al voltant del qual sí s’hi podien identificades les “beates”. Per això mateix, l’església catòlica ara es troba que li demanen que es replantegi el celibat obligatori.\nÉs clar que els que proposen com a mesura l’abolició del celibat clerical també van amb un lliri a la mà. Els cristians defensen el matrimoni com un remei contra la concupiscència. Però és que potser no hi ha homes casats que cometen abusos sexuals contra infants, violacions, adulteris, o que recorren a la prostitució? Ignoren potser que una bona part dels abusos sexuals contra infants es produeixen dins de la pròpia llar familiar? Uns i altres obliden que la clau de tot plegat es troba en els respecte per l’altre. Tothom té pulsions sexuals en un sentit o en un altre. Les categoritzacions d’androfília, ginofília, pedofília, gerontofília, zoofília, autofília, etc., no cobreixen més que una part de l’espectre possible. Però la pulsió sexual realment destructiva és la que concep l’altre com un mer objecte de desfogament.


Com ja sol ser habitual, cada mes sortim al carrer per exigir la llibertat dels presos/es i exiliats/des polítics.\nLa majoria de vegades ho hem fet el dia 16 perquè és el dia que van entrar a presó els primers represaliats, i aquest cop també ho farem.\nPer tant, fem la següent convocatòria:\nData: dilluns dia 16 de novembre.\nHi haurà cadires perquè tothom pugui restà assegut, guardant la distància prescrita per les normes del Procicat (2 metres).\nÉs preceptiu portar mascareta.\nHi haurà gel hidroalcohòlic.\nAcció: ens acompanyaran les fotos dels presos i exiliats polítics; crides espontànies habituals; lectura del manifest i cantada dels Segadors amb suport d’àudio.\nEncara que es qüestioni l’efectivitat d’aquests actes, no ens podem permetre deixar de fer-los. No podem ni volem oblidar la injusta situació que viuen aquestes persones i no descansarem fins que esdevinguin lliures i la nostra estimada Catalunya, també.\nSalut i República Catalana.Plasdf


La ruta ambiental del Consorci de la Ribera per aquest diumenge a Riola | RiberaBaixa.info\nLa ruta pel paisatge cultural del Xúquer és circular, l’eixida i la tornada es realitzaran des del mateix punt d’encontre, l’Ajuntament. Farem un passeig per tota la raconada de Riola des del poble passant pel pont de ferro, el més vell de la Ribera, per l’assut de Riola i la séquia major de la Vila i Honor de Corbera.\nParlarem de la importància del riu com a frontera natural i eix vertebrador de la vida al poble. Descobrirem el delicat ecosistema en perill del curs baix del Xúquer, les espècies invasores i la conservació de la flora i fauna.\nParlarem de les continues riuades, de les grans obres per a la contenció del riu en perspectiva històrica i de la formació del sistema de regadiu de la ja desapareguda Vila i Honor de Corbera.\nAquesta ruta és en definitiva un passeig pel paisatge cultural del Xúquer al seu pas per Riola, un paisatge a cavall entre la necessitat de l’ésser humà per controlar les aigües del riu anomenat el devastador (Xúquer), i la reivindicació del medi natural que sempre demana tot allò que és seu.\nDistància: 4 kilòmetres aproximadament\nEn acabant es pot dinar a qualsevol dels locals que oferta la població.\nPublicació següentMés de 600 veïns acudeixen a l’assemblea informativa del Perelló per a actuar contra la “pacificació” de la CV-500\nPublicació anteriorUn centenar de turoperadors de la República Txeca s’interessen per Cullera


Sense “likes” no vals res | Aleix Cabrera\n12 Juny 2013 · by Aleix Cabrera\t· in Articles, Comunicació.\t·\nEL TITULAR ÉS ROTUND. Ho sé i ara m’explico. Té a veure amb la proliferació de xarxes socials, el creixement de l’esfera digital i la manera com es puntuen o comparteixen els continguts a Internet. Però abans, deixeu que em fixi en un altre mitjà, la televisió.\nHistòricament, els audímetres han estat els aparells per quantificar –amb biaixos, tot sigui dit– el nombre d’espectadors que segueixen un determinat programa i, de retruc, determinar-ne el grau d’interès social. Sovint, i crec que erròniament, s’ha equiparat l’índex d’audiència amb la qualitat d’un programa i ha estat el motiu per mantenir-lo o no a la graella televisiva. Oh, és clar, la societat tria què vol veure, té la tele que es mereix. I així, enganyats, hem arribat fins avui, sense adonar-nos que les cadenes, els programadors, solen ser molt reacis al canvi i poc proclius a arriscar per formats innovadors o directament orientats a minories.\nPrecisament, la TDT se’ns va vendre com una atomització de canals temàtics i específics orientats a audiències i temes diversos. Res d’això ha passat i el temps ha evidenciat que l’afirmació anterior no és del tot certa: tenim la tele que ens imposen, una programació força homogènia, encaminada a mantenir la quota de pantalla més alta possible, perquè una baixa audiència esgarrifa els directors de les cadenes i, permeteu-me la llicència humorística, “és motiu de cese” del programa que no arriba a l’altura.\nHe dit “del tot certa” perquè, en part, en som una mica responsables d’aquesta programació tot i ser imposada. Som còmodes per naturalesa i, si el que fan no ens agrada, fem zàping fins a l’extenuació, ens deixem hipnotizar o tanquem l’aparell. És la llei del mínim esforç que impera a la natura. Queixar-se és senzill, però anar una mica més enllà, exigir a les instàncies pertinents una altra manera de fer i una qualitat, ja costa més i, clar, el que hi ha no canvia.\nDe l’índex d’audiència als “likes” de la xarxa\nExplico tot això perquè a la xarxa trobem una similitud d’aquesta mesura de l’audiència amb els “likes”, “+1”, cors o estrelles de les diverses xarxes socials. Tothom hi cau de quatre grapes. Les persones, a títol individual, esperem o si més no ens alegrem de rebre aquesta puntuació, per motius tan diversos com saber-nos llegits o escoltats, la necessitat de reconeixement i valoració, la potenciació errònia d’una autoestima que flaqueja o la voluntat, conscient o no, d’eixamplar l’ego.\nPerò els “likes”, els retuits i els temes més comentats a l’univers 2.0, això que anomenem “trending topic”, no passa per alt als mitjans de comunicació. Televisions, ràdios i premsa sovint els converteixen en notícia, encara que siguin qüestions fugaces i fútils. Són notícia perquè fan gràcia, perquè la gent en parla i això pot representar una petita millora de l’audiència o les visites al web del mitjà. Oportunisme mediàtic, al capdavall. Malauradament són notícies sense cap mena d’aprofundiment o contextualització.\nEls likes, jutges 2.0\nLa història no acaba aquí. També el sector del màrqueting segueix els “likes” com les rates al flautista d’Hamelín. Les marques persegueixen, conviden i giren entorn de persones més o menys mediàtiques, no necessàriament televisives, sinó també mediàtiques digitals. Tenen un fotimé de seguidors a les xarxes i amb ells ho comparteixen gairebé tot, a Twitter, a Instagram, a Facebook… No és estrany, per tant, que les marques omplin de regals (vestits, vambes, cerveses, festes…) aquests influenciadors que, a ulls clucs, agraïts i delerosos de nous obsequis, corren a fotografiar-ho, fent-ne un “product placement 2.0“. És tan gran i cegador el desfici pels “likes” que més d’un concurs ja els considera motiu decisori, abans que el clàssic jurat integrat per professionals qualificats, sota el pretext que “és més democràtic”. Desenganyem-nos novament, no es guanya per la creativitat literària o el talent i enginy fotogràfics sinó pel nombre de clics i, consegüentment, pel nombre de “fans”.\nEn definitiva, que ni la persona amb més seguidors a les xarxes socials és necessàriament el millor líder d’opinió, equànime, format i sensat; ni el tema més tuitejat ha d’ocupar un espai informatiu en detriment de temes potser més meritoris, que no arriben a veure la llum; ni tampoc els likes són equiparables a la qualitat d’una obra. És el que mou la societat 2.0. Però volem qualitat o quantitat? Tenim el que ens mereixem?\n[Potser també t’interessi llegir: No m’agrada el “m’agrada”]\nEtiquetes: Facebook, influenciadors, Internet, màrqueting, mitjans de comunicació, periodisme, societat, Twitter, xarxes socials\n← Deu “instagramers” ja exhibeixen el país al #CatalunyaExperienceTrip\nJuliol i seguim endavant! →\n2 responses to “Sense “likes” no vals res”\nLigoakoma 13 Juny 2013 a les 0:13 · · Respon →\nTens tota la raó del món! Ni tenim la programació televisiva que ens mereixem ni res és millor només per ser més popular. Jo he arribat a la conclusió que darrera tot això hi ha certa malesa; vull dir que hi ha intenció. Des que existeix la tele, no s’hauria pogut anar millorant progresivament la qualitat dels programes? No s’hauria pogut fer servir com a estri educatiu? Segur que sí! Però no ha estat així? Per què?\nEls “likes” a mi em resulten útils, perquè no sempre puc comentar com voldria o no sempre hi tinc res a dir. Un botonet que em permet fer-li saber al responsable d’aquella publicació que li agraeixo l’esforç em fa prou servei. Però és cert que hi ha dies que acabo pensant si de veritat hi ha prou temps a una vida com perquè m’agradin tantes coses. De vegades, és fàcil que es dispari el dit. És aleshores quan els “likes” comencen a ser buits i engreixen una llista fantasma que si exigís un compromís real desapareixeria en un tres i no res.\nTot això em fa pensar que aquesta societat 2.0 és una mica de fum; una petita ventolera i s’enduu la meitat de tot, fins la popularitat!\nGràcies pel post, llarg i raonat.\nAleix 13 Juny 2013 a les 0:21 · ·\nMil gràcies a tu, Ligoakoma, per dedicar el teu temps a llegir-te l’escrit i comentar-lo abastament. Això dels “likes” va més enllà. A la indústria 2.0 li interessa que seguim clicant-los perquè és la forma que té de mesurar què interessa, quins productes són més populars a la xarxa, etc. Jo fa temps que miro de compaginar-ho amb missatges breus, és a dir que en lloc de clicar al “m’agrada”, escric una frase curta, ja sigui a Facebook o a Instagram, com ara “Bon contrallum”, “Encertat enquadrament”, etc. És una manera d’aportar una mica més d’opinió. Però entenc que tenim poc temps i només per això, un “like”, benvingut sigui.\nRespon a Ligoakoma Cancel·la la resposta


UEA Autònoms - UEA\nPromoure, defensar i promocionar els interessos del col·lectiu dels autònoms a la nostra comarca\nObjectius de la comissió UEA Autònoms\nEls autònoms són una part molt important del teixit empresarial del nostre territori; actualment a Catalunya, el col·lectiu d’autònoms està format per més de 500.000 persones dels quals 8.000 a la nostra comarca.\nEls autònoms són, doncs, un col·lectiu amb un pes específic important, que crea riquesa i genera ocupació i que, per tant, tenen un paper clau en la dinamització econòmica del nostre territori.\nDes de la UEA, volem impulsar i contribuir a la competitivitat i al creixement dels projectes empresarials dels autònoms i emprenedors posant al seu abast diferents eines i serveis que cobreixen totes les àrees de negoci, des del finançament fins a temes de recursos humans o tecnològics adaptats a les seves necessitats.\nEn aquest sentit per l’alt nombre d’autònoms a la comarca, pel que representa aquest col·lectiu i per la necessitat de respondre a les seves necessitats, la UEA va crear l’any 2017 una taula de professionals autònoms a nivell comarcal denominada UEA Autònoms.\nLa Unió Empresarial de l’Anoia crea UEA Autònoms per promoure, defensar i promocionar els interessos del col·lectiu dels autònoms a la nostra comarca; on els integrants que en formen part puguin promoure projectes, compartir experiències, establir llaços de col·laboracions, expressar i fer un front comú per defensar els seus interessos col·lectius. Així com a donar suport als nous professionals i generar nous projectes, i dotar-los d’eines per la seva competitivitat, consolidació i creixement.\nAixí doncs, responent a les mancances i necessitats del sector, UEA Autònoms té com a principal objectiu posar totes les facilitats al col·lectiu de professionals lliures perquè puguin desenvolupar les seves tasques de la manera més senzilla possible, posant a la seva disposició els recursos necessaris o els llocs on trobar-los.\n10.06.2021 | Notícies, UEA Autònoms\nLa Unió Empresarial de l'Anoia ha organitzat un punt de trobada perquè els professionals autònoms de la comarca es coneguin, es relacionin, puguin generar relacions de negoci i compartir experiències i inquietuds.En aquest sentit, la...\n24.02.2021 | Notícies, UEA Autònoms\n18.02.2021 | Notícies, UEA Autònoms


La UE eleva el to contra Trump | Natàlia Segura Raventós | Brussel·les | Política | El Punt Avui\nLa UE eleva el to contra Trump\nContundent Tusk critica l’actitud “capritxosa” de l’administració dels EUA Replantejament Els líders europeus van discutir què poden fer “davant del gir polític radical estatunidenc”, segons fonts diplomàtiques\nEl president del Consell Europeu, Donald Tusk, a l’esquerra, va rebre ahir el secretari general de l’ONU, Antonio Guterres a Brussel·les AFP.\n“Amb amics així, qui necessita enemics?” es preguntava irònicament ahir el president del Consell Europeu, Donald Tusk. Un contundent missatge amb segones per a un altre Donald. Brussel·les comença a estar farta de Trump i cada cop li costa més dissimular-ho. Si bé els líders europeus mantenen el mantra que els Estats Units és encara el soci número 1 del continent europeu, progressivament eleven el to contra els girs argumentals de la seva política exterior.\nAbans de trobar-se amb els caps d’estat i de govern de la Unió Europea a Sofia, en la vigília de la cimera dels Balcans, Tusk va dirigir un discurs d’obertura d’aquesta trobada molt dur contra la Casa Blanca. “Estem presenciant un nou fenomen: l’assertivitat capritxosa de l’administració nord-americana”, va etzibar el dirigent europeu. Una constatació que Tusk va utilitzar per defensar un paper de la UE que tingui més relleu en la escena internacional.\nTot i reconèixer que els europeus han de fer tot el possible “per protegir el vincle transatlàntic “malgrat l’estat d’ànim actual”, va alertar que el bloc europeu ha d’estar preparat per a “escenaris” on hauran “d’actuar pel seu compte”. Amb tot, va demanar als socis europeus “unitat i determinació” en aquest nou panorama internacional.\nI és que Trump i els seus últims moviments unilaterals van sabotejar ahir el menú del sopar d’alt nivell. Com a entrant, els líders van analitzar l’escalada del conflicte araboisraelià arran del canvi de l’ambaixada estatunidenca a Jerusalem. Ara bé, entre els estats membres no hi ha una opinió unificada sobre aquesta qüestió, ja que Romania, Hongria i la República Txeca no estan en contra del trasllat de seu. Segons fonts diplomàtiques europees, aquest tema es va colar a l’agenda “a última hora” i la discussió sobre comerç i l’Iran va ser “més profunda” que no pas sobre Israel.\nAixí, el plat fort d’ahir va ser l’acord nuclear amb l’Iran i les exempcions temporals als aranzels dels EUA a l’acer i l’alumini. Sobre la primera qüestió, Brussel·les no veu possible una “solució màgica” que pugui resoldre els efectes de la retirada unilateral de Washington, però els mandataris s’estan trencant el cap per trobar un pla de xoc que pugui minimitzar al màxim les pèrdues econòmiques i geopolítiques. Segons fonts diplomàtiques europees, la Comissió Europea va presentar un ventall de possibilitats “factibles” i un calendari d’actuació. Especialment, els líders europeus van avaluar les diferents “modalitats per protegir les companyies europees” i proporcionar “garanties jurídiques” en les seves operacions amb Teheran, perquè no es vegin gaire afectades per l’aplicació de sancions de l’administració Trump, pendents encara de ser concretades.\nPel que respecta estrictament a assegurar que l’Iran continua complint els seus compromisos de l’acord nuclear, la Unió Europa de moment no deixa entreveure si oferirà als iranians alguna compensació per la sortida dels Estats Units, tal com va demanar el govern d’aquesta república islàmica. Tusk es va limitar a dir ahir a Sofia que mentre l’Iran respecti les provisions del pacte, la UE també ho farà. En aquest sentit, fonts europees van assenyalar que “no estan sota una extrema pressió” per prendre decisions i que, per tant, caldrà “un cert temps” per aprovar les mesures adequades.\nLes cancelleries europees també van aprofitar ahir per parlar sobre les perspectives de mantenir-se en la llista d’exempcions aranzelàries dels EUA, ja que aquest catàleg caduca a finals d’aquest mes. És el segon cop que Washington renova la immunitat, però Brussel·les busca un estatus permanent. Per això, l’element clau de la trobada d’ahir entre els líders va ser el replantejament de la relació transatlàntica. “L’objecte de discussió és què podem fer davant del gir polític radical estatunidenc”, van destacar fonts diplomàtiques europees.\nLa censura a RTVE\nEl Parlament Europeu demanarà explicacions al govern espanyol sobre les denúncies de censura dels treballadors de RTVE. Després d’analitzar les queixes presentades davant la comissió de peticions de l’eurocambra sobre la manipulació a la cadena pública espanyola, la seva presidenta, Cecilia Wikstrom, va decidir ahir que enviarà una carta a La Moncloa en què expressarà la seva “preocupació” i demanarà “una explicació” i que es detalli com “veu la situació i com la pensa resoldre”. A més, Wikstrom ha demanat a la Comissió Europea una resposta per escrit sobre aquesta qüestió. Mentrestant, la comissió ha decidit mantenir oberta la queixa perquè hi ha “molts” diputats a favor de fer-ho, va dir ahir la presidenta d’aquest organisme. Representants dels treballadors de la cadena espanyola es van reunir el mes passat amb Wikstrom per demanar-li que exigís “al govern espanyol que es compleixin principis fonamentals en els valors europeus, com ara la imparcialitat, la pluralitat i la independència, a les quals ha d’estar obligada qualsevol televisió pública”.\nEl Punt Avui. Girona 17-05-2018, Pàgina 38\nEl Punt Avui. Nacional 17-05-2018, Pàgina 26\nEl Punt Avui. Camp i Ebre 17-05-2018, Pàgina 26\nEl Punt Avui. Lleida 17-05-2018, Pàgina 26\nEl Punt Avui. Maresme 17-05-2018, Pàgina 26\nEl Punt Avui. Catalunya Central 17-05-2018, Pàgina 26


>Documental: Ninjas. | Documentalpark\nPosted agosto 4, 2009 by documaster in Sociedad.\tDejar un comentario


1er Vermut literari al Mas de Pitoia amb l’obra “Camins de desig” de Carles Castell – Ràdio Flix\nLa novel·la “Camins de desig” de Carles Castell, guanyadora del XXXIII Premi Literari Vila d’Ascó, va ser la protagonista del primer Vermut Literari celebrat al Mas de Pitoia, a la Reserva Natural de Sebes el passat dissabte 14 de maig.\nEn un escenari natural incomparable, veient el vol de les cigonyes i d’alguna arpella, sentint el cant de diversos moixons i gaudint d’una cervesa Lutra ben fresca, el professor, escriptor i poeta Albert Guiu va ser l’encarregat de presentar la novel·la, també va intervenir l’autor.\nL’acte, ha estat una aposta més del Grup de Natura Freixe per convertir el Mas de Pitoia en un espai plural i divers.


JSJ Sant Feliu.: Ahir, 70 anys de la derrota. Demà, 30 anys de l'esperança.\nPublicado por Jordi San José i Buenaventura. a 4/02/2009 01:23:00 p. m.


Manresa s'uneix a les concentracions de suport a Oriol Junqueras | NacióManresa\nManresa s'uneix a les concentracions de suport a Oriol Junqueras\nUnes tres-centes persones s'han aplegat a Crist Rei per exigir l'alliberament dels presos polítics\nper Pere Fontanals , Manresa, 4 de gener de 2018 a les 20:50 |\nLa concentració ha tingut lloc a Crist Rei | Pere Fontanals\nManresa s'ha unit aquest dijous a la crida nacional de l'ANC i Òmnium per fer concentracions a les capitals de comarca de suport al Vicepresident Oriol Junqueras, al qual el Tribunal Suprem està estudiant la seva posada en llibertat.\nUnes tres-centes persones s'han aplegat en rotllana a Crist Rei per exigir l'alliberament de Junqueras i dels altres tres presos polítics. Durant l'acte s'ha llegit un dur manifest contra les estructures de l'Estat valorant-les com a "podrides". El text també ha remarcat que durant el mandat de Junqueras al capdavant del despartament d'Economia, la Generalitat ha tingut superàvit any rere any, s'ha mantingut en turisme, ha baixat l'atur i ha augmentat la inversió estrangera.\nLa concentració ha finalitzat amb clams de "llibertat" i el cant dels Segadors.\nPolítica, procés català, Òmnium, ANC, presó\nPer Anònim el 6 de gener de 2018 a les 06:49\nJajajaj 300 diu, si, els espartanos de Manresa. La majoria gent gran que no tenen res mes a fer que rebre una bufanda gratis i mig escoltar a algú dir 4 mentides molt maques per a que tothom segueixi somiant truites.\nNO TENEIS OTRA COSA MEJOR QUE HACER\nPer Anònim el 5 de gener de 2018 a les 15:46\nHola senyor exaltat, Espero que els reis et passin una mica mes de tolerància i un xic de més nivell intel·lectual, així veuràs que el teu comentari es molt vergonyós, i d’un baix to i un baix perfil molt preocupant. Apa senyor, salut i llibertat.\nJa esta...ja ha pasat...\nPer Joan P el 5 de gener de 2018 a les 11:59\nTranquil, no ha sigut res...no pateixis. Equivocar-se de pastilles es facil... I com que tu tampoc tens res mes a fer...doncs aixo. Vinga, va, respira fondo... aixi, molt be... Veus com pots?. Apa, siau!\nNO TENEIS OTRA COSA MEJOR QUE HACER ? .\nPer Anònim el 5 de gener de 2018 a les 09:46\nNO TENEIS OTRA COSA MEJOR QUE HACER QUE DEFENDER A ESTOS DELINCUENTES DE POLITICOS CATALANES QUE TENEMOS ?. A ESTOS JORDIS DE LAS ASAMBLEAS DEL ODIO Y LA MENTIRA . A UN JONQUERAS DE A SIDO EL MINISTRO DE ECONOMIA QUE A DESTRUIDO LA ECONOMIA CATALANA , A UN PUIGDEMONT QUE NO HAY PALABRAS PARA DESCRIBIRLO AL LOCO ESE , EL TRUMP CATALAN , ESE LOCO QUE SE ESCONDE CON LOS NAZIS FLANDESES Y SE DEFIENDE CON EL ABOGADO DE LOS TERRORISTAS , NO TIENE DESPERDICIO , CADENA PERPETUA ES POCO PARA ESE MONSTRUO . QUE MAS TENIA QUE HACER PARA QUE LOS ENCIERREN. CARCEL Y MAS CARCEL , POR MUUUUCHOS AÑOS A ESTOS ASESINOS DE DERECHOS , GENOCIDAS DEL AMBIENTE SOCIAL , A ESTOS Y A MUCHOS MAS CARCEL , A ALCALDES DE AYUNTAMIENTOS QUE GASTAN EL DINERO PUBLICO Y EL TIEMPO DE SU EQUIPO PARA CONTAMINAR LOS PUEBLOS DE BANDERAS ANTICONSTITUCIONALES , LETREROS QUE NO REPRESENTAN LA SOCIEDAD CATALANA , PLASTICOS Y MAS PLASTICOS AMARILLOS POR TODO LOS SITIOS CONTAMINANDO TODO , GUARROS . A PRISION TODOS . Y VOSOTROS DEFENDIENDOLOS , QUE PENA , CUANTO DAÑO MAS TENEIS QUE HACER , NO OS DA VERGUENZA .


Pepa Arqué, presidenta de FEPA | Taula d'Entitats del Tercer Sector Social de Catalunya\nInici Sala de premsaPepa Arqué, presidenta de FEPA\n“Les polítiques i serveis d’emancipació per a joves extutelats són clarament insuficients”\n1.- Estem pendents de la nova Llei de Protecció Jurídica de la Infància d’àmbit estatal. Quines expectatives teniu en aquesta nova Llei pel què fa als joves extutelats?\nEn l’àmbit estatal, l’avantprojecte de Llei de protecció a la Infància que es va presentar al Consell de Ministres en data 25 d’abril del corrent, contempla, per primer cop, mesures en relació als processos d’emancipació dels joves que han estat prèviament tutelats per l’Administració Pública, cosa que significa un gran avenç respecte l’anterior que no ho esmentava.\nQue l’avantprojecte de llei, contempli mesures en aquest àmbit reafirma la necessitat de garantir la igualtat d’oportunitats per als joves tutelats i extutelats, així com el treball per afavorir la seva autonomia.\nMés en concret, la inclusió en la Llei estatal dels articles 11.4 i 22 bis suposa un pas molt important de cara a garantir el desplegament dels programes de suport en l’àmbit autonòmic. El Mapa de Serveis d’emancipació desenvolupat per Fepa, i actualment en procés d’actualització, va posar de manifest la gran disparitat existent en les polítiques territorials en matèria de joves tutelats i extutelats en les diferents Comunitats Autònomes.\nTan sols a Catalunya hi ha reconeixement legislatiu, des de l’any 2010, per a l’atenció específica de joves extutelats amb la Llei autonòmica de Drets i Oportunitats de la Infància i adolescència, en bona part resultat d’una col·laboració estreta des de fa molts anys amb l’Àrea de Suport al Jove Tutelat i Extutelat (ASJTET) de la Generalitat de Catalunya.\nLa inclusió de mesures de suport a aquests joves suposa donar continuïtat a les accions realitzades amb menors i evita noves ruptures de processos personals. És bàsic poder finalitzar els processos iniciats amb els i les joves per a què puguin esdevenir persones autònomes.\nLa incorporació de mesures en el marc legislatiu estatal és una demanda històrica i suposa un pas fonamental per a continuar avançant en la tasca que les Entitats desenvolupem des de fa molts anys en benefici d’aquests joves, que no compten amb el suport familiar i que estan en processos d’emancipació.\nÉs dons una molt bona noticia el reflex a efectes legislatius que s’està proposant des de la Direcció General de Serveis per a la Família i la Infància del Ministeri de Sanitat Serveis Socials e Igualtat que impulsa l’establiment de mesures de suport.\n2.- La legislació actual obliga als joves a comptar amb una oferta laboral de contractació a jornada complerta i d’un mínim d’un any de durada per tal de poder aconseguir un permís de treball. Aquesta mesura fa crònica, sens dubte, la situació d’exclusió social d’aquests joves. Què proposeu en aquest sentit?\nAixò fa referència als joves extutelats d’origen estranger per a la consecució de permisos de residència i treball, quant a què la legislació actual obliga als joves a comptar amb una oferta laboral de contractació a jornada complerta i un mínim d’un any de durada per a poder aconseguir el permís de treball.\nActualment, tenint en compte les elevadíssimes taxes d’atur juvenil resulta quasi impossible disposar d’una oferta laboral d’aquestes característiques.\nEn aquest sentit, proposem algunes modificacions a la Llei 4/2000, de 11 de gener sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seva integració social i del Reglament, Real Decret 557/2011, de 20 d’abril en relació al tracte per a menors tutelats i als que ja tenen la majoria d’edat i, més concretament, en relació als articles 19.1, 69.1, 72.8, 200.1 i 148.3.\nA més, una de les propostes en què insistim des de la Federació, és la de poder facilitar la realització de Pràctiques en empreses durant un temps determinat, per tal que l’empresari pugui conèixer i comprovar la competència del jove en el lloc de treball, la qual cosa suposi la confiança suficient per tal de poder fer als joves una oferta i contractació laboral.\n3.- Són suficients les polítiques i serveis d’emancipació per a joves extutelats al nostre país? Com funciona a altres països Europeus?\nCom bé hem deixat palès anteriorment, les polítiques i serveis d’emancipació per a joves extutelats en el nostre país són clarament insuficients i m’atreviria a dir pràcticament inexistents en algun territori.\nEn altres països europeus, cal mirar-se els casos per separat. Una experiència que per a nosaltres és molt interessant és la d’Anglaterra. A banda, de les polítiques desenvolupades i la incidència sobre l’avenç de les mateixes, impliquen participant als joves extutelats més enllà del procés personal, fan recerca en l’àmbit i ofereixen una atenció força integral als joves.\n4.- Des de FEPA heu demanat en incidir en la inclusió dels joves extutelats en l’ensenyament reglat obligatori i postobligatori com a via generadora de millors oportunitats, situacions i futur laboral. Durant molts anys, s’han fomentat els Programes de qualificació professional inicial (PQPI) per a col·lectius de joves en situació de vulnerabilitat i, actualment, el context de crisi fa més evident les dificultats d’accés al treball davant el baix nivell educatiu. Com es poden recuperar aquestes mancances?\nEn l’estudi, Els itineraris educatius dels joves extutelats a Europa, dut a terme entre el 2007–2010 en cinc països europeus (Regne Unit, Dinamarca, Suècia, Hongria i Espanya), es destaca que un 31,7% de la població tutelada nascuda el 1994 estava al curs que li corresponia, quan en la població general estava en un 69,4%.\nAl mateix temps, existia un desfàs escolar a l’arribar al sistema educatiu i retards addicionals durant el període de tutela. Un 64,5% d’adolescents tutelats nascuts el 1994 estaven repetint algun curs, en canvi en la població general era d’un 9,1%. Ressaltava també la formació a la que accedien, un 50% de joves eren derivats a un PCPI, en població general un 4,4%.\nCal destacar que el perfil de joves que aconsegueixen sortir endavant són aquells que:\nTenen estabilitat i mantenen l’escolarització.\nCompten amb el suport institucional també a la sortida.\nHan gaudit d’experiències de cura satisfactòries dels seus responsables.\nTenen una xarxa de suport positiva.\nTenen una percepció de voler ser “normals” com la majoria.\nPer altra banda, un binomi d’èxit és la combinació de suport a la educació i suport econòmic. El passat mes de gener vàrem presentar l’estudi. L’atenció a joves extutelats a Catalunya on es comprova l’atenció a 6.000 joves en un període de 18 anys on es veia que una majoria van finalitzar el procés tal com es tenia previst i va anar a viure autònomament un 47 % i un 18% va anar a viure amb la seva família. El suport en els processos educatius conjuntament al suport econòmic permet millors resultats.\nEs necessari, incidir en la inclusió dels joves extutelats a l’Ensenyament reglat obligatori i post-obligatori com a via generadora de millors oportunitats, situacions i futur laboral.\n4.- Quins reptes afronteu avui les entitats de FEPA en la seva gestió i finançament?\nAlguns s’han apuntat en els apartats anteriors. Un gran repte consisteix en poder garantir les politiques i serveis d’emancipació per a joves extutelats per a tots els territoris de l’Estat. Es tracta de fer veritablement possible la igualtat d’oportunitats i el treball per a la cohesió social.\nCal visualitzar que els programes de suport més enllà dels 18 anys permeten rendibilitzar socialment la inversió realitzada, en tots els sentits, en la protecció de menors d’edat. Si no, els esforços realitzats poden quedar totalment mancats d’efectivitat al no donar-se una continuïtat en els itineraris. Per això ens cal molt generar coneixement mitjançant la recerca per evidenciar i posar de manifest el rendiment i retorn social en la inversió en polítiques públiques en aquest col·lectiu de joves que tenen tot el seu futur per endavant.\nEn aquells territoris que comptem amb el compromís, com és el cas de Catalunya que ho contempla per llei, s’ha de seguir garantint el suport i alhora pensar en com donar millor cobertura als joves especialment més enllà dels 21 anys i aquells amb discapacitat, malalties mentals o problemes de conducta, entre d’altres.\nLes entitats han de comptar amb els recursos necessaris per tal de poder portar a la pràctica els programes dissenyats sempre actuant en transparència i rendició de comptes.


Els Concerts de Tornada 2018 ja tenen dates | Tota l'actualitat de la música feta en català - La Tornada\nAnoteu a l'agenda: 23 d'agost, 30 d'agost i 6 de setembre. Aquestes seran les dates de la segona edició dels Concerts de Tornada. Després de l'èxit viscut l'any passat amb els concerts de Mireia Vives i Borja Penalba, Guillem Roma, Andreu Valor i Marta Pérez i Tona Gafarot, aquest estiu la música tornarà a omplir la plaça de l'església de Bordils.\nJust després de la festa major, tornarem a portar-vos concerts íntims i de proximitat per encarar la tornada a la feina i a la rutina amb el millor dels somriures. Ho farem amb una segona edició ambiciosa i que suposarà un salt endavant d'un cicle que amb només un any ja ha aconseguit arrelar al municipi i la comarca.\nUs atreviu a pronosticar alguns dels grups del cartell? Qui us agradaria veure aquest any sota les oliveres de la plaça?


El dia 16 de novembre va tenir lloc a l’Escola “Mare de Déu dels Socós” de la Parròquia d’Agramunt (col·legi fundat l’any 1880) la trobada d’uns 50 membres del MIC (= laïques i religioses de les Missioneres de la Immaculada Concepció) per treballar el Document del “Marc Inspiracional” del pla integrat de formació, una guia per a la formació dels membres de la Congregació sorgida del darrer Capítol general de l'any 2018.\nÉs un treball que aborda com anar del Carisma a la Missió en els centres i projectes on està present l’obra de les Missioneres -que va ser fundada per la religiosa francesa Mare Alfonsa Cavín- present a Catalunya i al món, especialment a Amèrica Llatina i a l’Àfrica, amb centres educatius, hospitals i projectes d’ajuda social als necessitats en barris i poblacions.\nA la trobada es va fer present Mn. Jaume Mayoral, Rector d’Agramunt, que va agrair la tasca que fa l’escola confessional i com aquestes trobades ajuden a millorar l’àmbit de treball i acollida que han d’oferir les escoles amb ideari de centre catòlic.\nAplegats en les instal·lacions de l’escola agramuntina van iniciar la trobada amb una pregària, després van rebre els materials de treball, que tot seguit van treballar per grups i després van fer una posada en comú on el diàleg va ser ben viu i enriquidor. Van valorar i aprofundir les dimensions que des del carisma de la Congregació i la tasca endegada han de portar a viure i potenciar la Comunitat, l’Espiritualitat i la Missió.\nEl treball compartit entre laics, laïques i germanes religioses és un tret particular de la Congregació des de la seva fundació, on a través de l'educació i la sanitat, i ara amb implicació en projectes socials, es promou "adaptar-se a la realitat i procurar fer i rebre el bé, educant i sanant".\nDesprés de compartir el dinar, els assistents a la trobada van visitar el Museu del Torró i tot seguit l’església parroquial de Santa Maria, on van poder admirar la portalada esculpida del segle XIII, i dins del temple la capella de la Mare de Déu dels Socós, que dóna nom a l’escola de les Missioneres de la Immaculada Concepció a Agramunt, una escola que acull des de guarderia, a educació infantil i primària, i que es fa present en la tasca evangelitzadora i de col·laboració amb la parròquia agramuntina, i de retruc a totes les poblacions de la Ribera del Sió.


Col·lectiu Ronda - Protegir els interins\nEl TSJC posa límits a l'arbitrarietat de l'Administració per cessar funcionaris interins\n15 d’octubre de 2018 Dret Administratiu, TSJC, contenciós administratiu, funcionaris interins, Administració, Funció pública\nD'ençà que el passat setembre de 2016 el Tribunal de Justícia de la Unió Europea (TJUE) dictés de forma simultània tres importants sentències que, analitzant diferents escenaris i casos, condemnaven l'ús fraudulent de les figures de contractació temporal per part de l'Administració a l'Estat espanyol, són nombroses les sentències de diferents tribunals estatals que estan contribuint a limitar i rectificar la temporalitat injustificada en el sector públic.\nLa darrera d'aquestes sentències ha estat dictada per la Secció Quarta de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) i condemna una pràctica absolutament abusiva però del tot habitual a l'Administració com és procedir al nomenament d'un funcionari interí amb el pretext de requerir els seus serveis per desenvolupar projectes concrets i acotats en el temps quan, en realitat, se'ls destina a realitzar funcions estructurals que haurien de ser cobertes per funcionaris de carrera. Així, la normativa vigent estableix que les causes del nomenament de personal interí estan limitades a la cobertura transitòria de places que han de ser ocupades definitivament per funcionaris de carrera, la realització de programes «estrictament temporals» o per substituir funcionaris que gaudeixin del dret de reserva de plaça i destinació.\nTolerància amb l'ús abusiu del personal interí\n«Tot i estar perfectament tipificats els casos que justifiquen la contractació de personal interí per part de l'Administració, el cert és que durant molts anys s'ha fet un ús discrecional d'aquesta figura laboral», explica l'advocat Marc Vilar, advocat de Col·lectiu Ronda i president de la secció de Dret Administratiu de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Barcelona (ICAB). «Hi ha milers i milers d'interins realitzant funcions que haurien de correspondre a funcionaris, però en comptes de convocar aquests places i realitzar els pertinents concursos públics, es prefereix fer servir els interins durant els tres anys que estableix la norma com a termini màxim de permanència i després fer-los fora sense dret a cap indemnització o tornar a nomenar-los incorrent de nou en un frau de llei que, malauradament, ha gaudit durant molts anys de gran indulgència per part dels tribunals», assevera Marc Vilar.\nNomenament fraudulent, cessament il·legal\nLa sentència del TSJC demostra que els tribunals han deixat de ser proclius a seguir actuant amb aquesta tolerància davant el que ha estat una tònica d'excessos en l'ús de la potestat de l'Administració per ordenar els propis recursos, no només tècnics o econòmics sinó també humans. En aquest cas, la treballadora va ser nomenada com a funcionària interina al juny de 2012 amb l'encàrrec de realitzar un estudi organitzatiu de l'equip tècnic de l'ens comarcal on passava a prestar servei integrada en l'estructura del departament de recursos humans. Ara bé, en el moment del seu cessament, l'1 de gener de 2016, aquest estudi no només no havia conclòs sinó que de fet, tal i com acredita la sentència del TSJC, en els gairebé quatre anys de permanència de la interina ni tan sols s'havia iniciat. Durant tot aquest temps, la treballadora va desenvolupar tasques pròpies i estructurals del departament de recursos humans com ara, per exemple, selecció i contractació de personal, auditories de seguretat laboral, etc.\nTot i que des de la pròpia administració implicada s'admet que aquestes tasques continuen sent necessàries en l'actualitat i que la plaça que ocupava l'interina constava en la Relació de Llocs de Treball prevista i aprovada per 2016, l'ens va procedir a executar un cessament que ara el TSJC considera no ajustat a la llei, obligant a restituir-a en les seves tasques i funcions i abonar-li els salaris deixats de percebre des del seu cessament. L'Alt Tribunal català recorda que en el seu nomenament es feia constar amb claredat que la durada de la seva relació laboral estava vinculada a la realització de l'esmentat informe tècnic o al fet que s'obrís la pertinent convocatòria de la plaça per tal que fos coberta per un funcionari o funcionària. D'aquesta forma, el TSJC considera il·legal un cessament que afecta una plaça que no ha estat amortitzada ni objecte de convocatòria pública per ser coberta.\n«La sentència -analitza l'advocat Marc Vilar- és de gran importància perquè denota que el TSJC no està disposat a atorgar carta blanca a l'Administració per actuar amb l'arbitrarietat que ha vingut fent-ho en relació amb el personal funcionari interí, que suposa una part molt significativa del personal del sector públic. Com a conseqüència del que ha estat una tolerància excessiva amb la interinitat, hem vist com es desdibuixaven fins al límit els principis de lliure concurrència, mèrit i capacitat que són els veritables pilars de la funció pública. En comptes d'això, l'Administració ha esdevingut un focus de precarietat i temporalitat fraudulenta. I és en aquest sentit que la sentència pot contribuir enormement a canviar aquest panorama atès que hem d'esperar que el criteri del TSJC impregni moltes resolucions en el futur que limitin l'arbitrarietat de l'Administració»


Olp, Pallars Sobirà: Setmana Blanca a Olp\nSetmana Blanca a Olp\nL'invent de la Setmana Blanca per part d'Ensenyament de la Generalitat ens va permetre passar uns dies a Olp fora de cap de setmana en plé mes de Març.\nGràcies, malgrat els "lios", Ensenyament. Sembla ser que, de moment, ja no la tornarem a tenir.\nSi ja en un cap de setmana fora de l'estiu trobem el poble molt tranquil, no cal dir com es veu entre setmana. Una forta encaixada als que hi sou tot l'any.\nEl temps va acompanyar i com els nens han agafat el gust d'esquiar, vam anar a Portainé i els nens es van estrenar a Espot Esquí.\nLa comoditat de pujar amb el cotxe a la cota 2000 de Portainé ja l'he comentada en aquest blog, però les pistes d'Espot Esquí ofereixen la possibilitat de baixar amb els nens des de la cota més alta fins a baix de tot. Gairebé 6 kilòmetres esquiant!!!\nTot i que els nens ja coneixen Portainé força bé, tots dos coincideixen en que Espot Esquí els agrada més i no crec que es tracti per la novetat. Realment, van gaudir i el fet d'haver-hi poquíssima gent esquiant també va contribuir (ni una cua. Ni als cadires ni al restaurant).\nA Olp, sempre hi han tasques que fer a casa. L'únic dia que no van anar a esquiar, me'l vaig passar netejant i netejant...... tot el matí.\nA la tarda vam anar fins a Rodés. La cosa té nassos perquè encara no hi havia estat mai. Val la pena pujar-hi, per la vista de la Vall d'Assuà que hi ha. Això si, com es nota el vent a Rodés........\nI una altra cosa que no té preu, és baixar a Sort a buscar el pà a les vuit i tenir que buscar-lo a l'obrador. Coses del Pallars a l'hivern en dates en que hi ha pocs turistes.\nPublicat per Soc a 16:35\nEtiquetes de comentaris: Espot Esqui, Gran Pallars, olp, pallars sobirà, Portainé, setmana blanca\nIV Festa del Setge d'Olp - Agost 2011


Denominació d'Origen Terra Alta | Francesc Mauri: “La Garnatxa blanca de la Terra Alta et transporta al territori”\nFrancesc Mauri és el nou protagonista de la campanya #fansDOTerraAlta en què diferents personatges populars expliquen els seus motius per escollir els vins terraltins. Conegut pel gran públic per ser un dels ‘homes del temps’ de TV3, ja fa més de 3 anys que es va proposar fer un programa de ràdio per parlar, no només del temps, sinó també del medi ambient, l’agricultura o els productes de proximitat. “Una cosa que em vaig ficar al cap era que volia que hi hagués un apartat de taula, i que els vins que sortissin sempre fossin de les DO Catalanes”.\nLa campanya #fansDOTerraAlta està impulsada des del CRDO Terra Alta per a donar a conèixer els seus trets diferenciadors així com la qualitat dels seus vins. Els vídeos de la campanya es poden veure tant al web de la DO Terra Alta com a les seves xarxes socials. La campanya va arrencar de la mà del periodista i escriptor Víctor Amela, a qui van seguir David Caraben, líder del grup Mishima, la també periodista i escriptora Empar Moliner, i el xef amb Estrella Michelin Jeroni Castell. La campanya ha comptat també amb la col·laboració d’un dels gurus internacionals del món del vi, el Master of Wine Frank Smulders.


Assembla 30/05/2021 - Notícies - Associació de Quidditch de Catalunya\n31 maig 2021 | Assemblees, Eleccions\nEls dies 27 a 29 de maig hi ha hagut les eleccions a la nova junta i tal com vam anunciar, el 30 hi havia l’assemblea per ratificar els resultats.\nL’assemblea va començar amb l’espera per part de la junta i la major part dels equips (Bocs Folls, Buckbeak Riders, Draco Dormiens), ja que els equips veterans (Barcelona Eagles i Nightmare Grims) tenien problemes tècnics.\nL’acta només contenia un únic punt, en principi ràpid, que es va allargar durant una hora.\nMoció 1.- Ratificació dels resultats de les eleccions a junta directiva\nPer començar es van presentar els resultats de les eleccions.\nResultats eleccions junta 2021 -2025\nMartí Sala: 19\nEn blanc: 3\nAmb una participació del 34,38% (22 de 64 socis) i 5 vots de gent no registrada, un 86,4% va votar a favor de l’única candidatura que es va presentar, per tant, sortint escollida. La candidatura la formen Martí Sala com a president, David Martinez com a vicepresident, Marc Alcalà com a secretari, Mikel Aulet com a tresorer i Marc Couto com a vocal,\nTot seguit es va procedir a la ratificació dels resultats, que es va aprovar per unanimitat.\nEl president sortint va fer un breu resum de la legislatura, remarcant que la pandèmia de la COVID ha impossibilitat fer la majoria de feina prevista, tot i que això podria ser el ser un dels motius, juntament amb el bon ambient a la junta, pels quals no ha acabat tant cremat com altres cops. També va indicar que deixa de ser president, tot i que continua a la junta, deixant al Martí (secretari sortint) liderar l’associació.\nUn cop fet el discurs de sortida del president, els membres de la nova junta van acceptar els càrrecs, amb breus discursos.\nFinalment es va procedir als precs i preguntes, on Eagles va preguntar si s’havia decidit alguna cosa sobre les quotes, ja que a la candidatura s’especificava que hi hauria un augment. El tresorer va respondre que els socis que van pagar la quota de la temporada 2020-2021 no hauran de pagar i que no s’augmentarà la quota en aquesta primera temporada de la nova junta.\nConfiem que el canvi de junta, juntament amb el que sembla el final de la pandèmia ajudin a continuar a tirar endavant l’associació i millorar.\n← Preguntes a la candidatura per les eleccions a Junta 2021 Assemblea 18/07/2021 →\n6a Jornada Lliga 2021-2022\n7a Jornada Lliga 2021-2022\n8a Jornada Lliga 2021-2022\n9a Jornada Lliga 2021-2022\n1a Jornada Lliga 2021/2022\nInici selecció catalana 2020-2021


Art. Nr. 3201000850\nLieferumfang 1x Frischhalte- und Aufbewahrungsglas (28x 20 cm)\nProdukteigenschaften Leicht zu reinigen und zu pflegen, Schnittfest, Stapelbar