Ametller - Jardi Botanic Gombren\nPrunus dulcis (Mill.) D.A. Webb [1967, Feddes Repert., 74 : 24] 2n = 16 (= Amygdalus communis L.[1753, Sp. Pl. : 473])\nL’ametller és un arbre de fulla caduca que normalment fa uns 4-5 m d’alçària però que pot arribar als 12. No té pas espines, els branquillons són glabres, de color verd clar en general, però tenyits de morat en algunes zones. Escorça grisa progressivament clivellada amb l’edat. Les fulles (8-13 × 2-3 cm) tenen un pecíol (2.5 cm) glandulós i quan són joves estan doblegades longitudinalment pel mig; tenen forma lanceolada, acuminada a l’àpex i arrodonida a la base; tenen dents obtuses; i són glabres i lluents. Les estípules són caduques. Les flors poden ser blanques o rosades i neixen abans que les fulles. Les flors apareixen solitàries o en grups de 2-4, i són subsèssils. El calze és campanulat, amb 5 lòbuls soldats per llur base, i és caduc. La flor té 5 pètals (molt rarament 6) obovals (2-2.5 cm), 15-30 estams, 1 estil, 1 ovari lliure o súper. El fruit (3.5-5 cm) és una drupa oblonga comprimida, pubescent avellutada, coriàcia, i s’obra longitudinalment. El fruit jove s’anomena ametlló. En nucli és oblong, agut i solcat per les cares.\nO sigui, hi ha una pell verda peluda (exocarpi) per fora, que recobreix una cap prima poc carnosa (mesocarpi) i dins hi ha la closca lignificada (endocarpi) amb puntejadures, que que cobrix l’ametlla o llavor que sol ser única. La varietat ‘Mollar’ és més probable que les tingui dobles. La família de les Prunaceae Bessey es distingeix per tenir flors dialipètales, polistèmones, regulars, amb 5 pètals, i fruit en drupa (tipus préssec) poc carnosa. El gènere Prunus es distingeix pel fruit en drupa monocarpel·lar, al calze caduc i el carpel no concrescent amb el receptacle. I, dins el gènere, l’espècie es distingeix per l’ovari i fruit pubescents, les fulles lanceolades glabres, els pètals d’uns 2 cm, el fruit d’uns 4 cm comprimit lateralment, de mesocarpi coriaci que s’asseca (i se separa de l’endocarpi una mica) al madurar. És molt important l’ajuda de les abelles per tal de pol·linitzar les flors dels ametller. A partir de temperatures diürnes per sobre de 8o C ja pot començar a florir. Les varietats primerenques necessiten només 100 hores de fred intens mentre que les tardanes en necessiten 400 per tal de florir. En anys de clima benigne l’ametller floreix ja pel desembre, però si l’hivern és fred aleshores comença a florir més tard. En climes molt freds o nòrdics ho fa pel maig. Fructifica entre l’agost i l’octubre, set mesos després del principi de la floració.\nÉs un arbre que agraeix plena il·luminació, però no vol ni massa adob ni massa humitat. Aguanta bé les gelades del clima continental, sempre que no siguin tardanes. Prefereix sòls bàsics, pobres en matèria orgànica, i no tolera gens la salinitat. En períodes de sequera extrema les fulles arriben a assecar-se. Al món es troba a l’Àsia occidental i occidental a a Europa i Nord d’Àfrica. El nucli principal de l’àrea de distribució és a la franja entre 30o i 40o de altitud. Sol coincidir amb l’àrea de l’olivera i de la vinya, conformant els tres fruits la dieta típica mediterrània. També a les zones de clima mediterrani d’Amèrica i Austràlia. A la península defuig les terres àcides a la zona occidental. On abunda més és a les províncies de Tarragona, Castelló, València, i Alacant. I en segon lloc a Terol i Màlaga. A Catalunya es troba arreu a la terra baixa, i també defuig les zones àcides. A la meitat SW és comú, però a la meitat NE només es troba abundant a l’Empordà i a la resta és força escadusser: Alt Urgell, Berguedà, Osona, Garrotxa. Al Ripollès, per exemple, és molt rar. És molt estès el seu cultiu a les Terres de l’Ebre. És un arbre que aguanta bé als marges i fins i tot a mitja altura dels murs. L’ametller amb el tronc més gruixut podria ser el de Rosolini (Contrada Olivella) vora Siracusa (Sicília) pels seus 4.5 m de volt de canó. L’ametller més alt podria ser el de Santa Eulàlia (carrer del Pou) a l’Empordà (al Sud de Figueres), pels seus 14.6 m o el de Torrelles de Foix (Can Cervera) amb la mateixa alçària (abans) i 3 m de volt de canó. I l’ametller més vell podria ser el de Cubo de Bureba (província de Burgos), pels seus probables 350 anys. A Catalunya és notable també l’ametller del Mas del Llor a Esclanyà (Begur) pels seus 10 m d’alçària i 3.15 de volt de canó. I el de Can Domènech (El Papiol) pels seus 4.1 m de volt de canó.\nSolen plantar-se exemplars de la varietat amargant (1 per cada 10) entre els rengles de la varietat dolça, perquè hi hagi millor fecundació. Els porta-empelts poden ser híbrids entre ametller i presseguer o també els de la varietat amargant, més resistents a la sequera que no pas els de la varietat dolça. En teoria l’ametller es pot empeltar també sobre presseguer, albercoquer, cirerer, nectarina, paraguaià i sobre aranyoner. I sobre l’ametller s’hi pot empeltar presseguer, paraguaià, cirerer, albercoquer. L’empelt sol ser del tipus gemma, xapa, canut. També es pot reproduir per capficó. Les llavors poden estratificar-se amb fred perquè germinin millor. Per augmentar la producció solen esporgar-se els tanys o brots epicòrmics no fèrtils. A les Terres de l’Ebre d’això en diuen «espollogar los mametons des amel·lers». La producció intensiva s’aconsegueix recentment planant ametllers en rengles orientats de Nord a Sud, empeltats sobre híbrid entre Prunus cerasifera × Prunus besseyi, a distàncies d’1 m entre ells i de 3 m entre els rengles. No els cal espatllera, només un tutor per arbre, que al final es desenvolupa formant una mena de bardissa. La recol·lecció aleshores pot ser totalment mecànica (màquines cavalcants). Comencen a produir al tercer any de la plantació. Per assegurar la collita es planten varietats de floració molt tardana (i auto-fèrtils), per tal d’evitar danys per gelades. Per exemple: ‘Penta’, ‘Soleta’, ‘Isabelona’, Makako’, ‘Avijor’, ‘Guara’, Vialfas’. La ‘Penta’, la ‘Vialfas’ i la ‘Makako’ són extra-tardanes. Segurament l’ametller nostre és el producte de la hibridació entre Prunus fenzliana × Prunus kuramica, a l’Àsia central. A Espanya el degueren introduir els fenicis. A Califòrnia, on actualment n’hi ha unes 400.000 Ha, la hi introduí Fra/Sant JUNÍPER SERRA FERRER (el segle XVIII) des de la seva Mallorca natal. A Collserola hi ha la tradició (catalana) de permetre als passavolants tastar una sola ametlla del camp que sigui per on passi.\n‘Antoñeta’: de floració tardana, auto-fèrtil\n‘Atocha’: molt productiva i de bona qualitats\n’Ayles’: de floració tardana\n‘Belona’: de floració tardana, auto-fèrtil (similar ala ‘marcona’)\n‘Cristomorto’: de floració tardana\n‘Desmai llargueta’: de floració primerenca i fruits allargats plans\n‘Desmai roig’: de floració primerenca\n‘Ferraduel’: de floració tardana, molt productiva\n‘Ferragnès’: de floració tardana, molt productiva\n‘Garrigues’: vigorós, fruit petit arrodonit\n‘Guara’: de floració tardana però maduració primerenca, ben auto-fèrtil\n‘Marcona’: de floració tardana (flors roses), de fuit gran regular; originàriament anomenada ‘maricona’.\n‘Marta’: de floració tardana, auto-fèrtil\n‘Mollar’: de closca tova, pètals grans blancs amples, amb la punta rosada\n‘Moncayo’: de floració tardana\n‘Non-pareil’: de floració una mica primerenca\n‘Penta’: de floració molt tardana auto-fèrtil\n‘Planeta’: de floració primerenca i prolongada\n‘Princesa’: de closca prima\n‘Provença’: ampla, rodona, amb pellofa gruixuda i roja\n‘Soleta’: de floració tardana, auto-fèrtil (similar a la llargueta)\n‘Tardona’: de floració molt tardana, auto-fèrtil\n‘Tuono’: de floració tardana\nSe n’ha arribat a descriure més de 750 varietats. Els principals productor d’ametlles al món (2018) són els USA/Califòrnia (1.800.000 Tm), Espanya (340.000 Tm), Iran (140.000 Tm), Marroc (117.000 Tm) i Turquia 100.000 Tm).\n«Flor de febrer no ump paner». [A Mallorca el màxim de la floració de l’ametller és ben avançat el mes de març].\n«L’ametller florit és la bellesa de l’infinit»\n«Ja que el gener és tan clar, deixeu-me ara cantar amb veu molt pla dels ametllers que hi ha perduts per Sarrià la lletania.\nUn ametller, l’hereu, flor davant ja treu a la carena: primera flor que hom veu! Voldria anar a ton peu una sirena. ¿Oh presoner diví, ametller d’un jardí de faç malalta! Llences flors a desdir només per sentir l’infant que salta. L’ametller més franc, on t’improvises blanc, qui t’hi cobeja? Ets al pendís de fang, penjat sobre un barranc que el tren sacseja. Tu, menut arbrissó, t’enroses, bon minyó, com de carícies, sense esma ni corcó, ametller del racó d’unes novícies. Ametller temorenc! Reressagat d’un reng, tot t’aclapara, l’argila, que es fa un trenc, i el garrofer negrenc i l’atzavara. Tu ets el més humanal; vora un porxo lleial hom et destria; amic de son brancal, fes un vel nupcial a la masia»―. [Els ametllers de Sarrià] [JOSEP CARNER]\nESOTERISME I MITOLOGIA\nLa verge Nana va concebre Atis al posar-se una ametlla a l’entrecuix. Atis es va fer tan formós que Cibeles se’n va enamorar. També Rea, esposa de Saturn. La festivitat d’Atis se celebrava a Roma el mas de març, i aleshores es procedia a la castració voluntària d’alguns sacerdots. Una tercera explicació assegura que del semen que Zeus expulsà tot somniant en Cibeles en nasqué Adistis, que era hermafrodita. Els deus, envejosos, el castraren, i al caure a terra els òrgans genitals en sorgí un ametller. I encara una quarta teoria assegura que Fílide era reina de la Tràcia i estava bojament enamorada de Demofont (o Acamant). Aquest, al retornar de la guerra de Troia, on havia estat amagat dins el cavall de fusta, s’hi va casar. Al cap de pocs dies, però va haver d’anar a l’enterrament del seu pare a Atenes. Havia de tornar al cap d’un mes. Però una tempesta va fer naufragar la nau on anava. Al cap de vuit dies més de passat el mes, ella va morir de desconsol, i aleshores Atenea se’n compadí i la va transformar en ametller. L’espòs va trigar encara dos mesos més a arribar i quan li van explicar el que havia passat es va quedar abraçant l’ametller fins que va omplir-se de flors malgrat ser en ple hivern. A la Bíblia l’ametller simbolitza la vigilància i en bon fruit i també l’esperança d’un temps millor. Per això la vara d'Aaron era una branca d’ametller florit. Per altra banda, ABRAHAM feia servir estaques d’ametller per fer les tanques per al bestiar.\nRebre una rama d’ametller florit com a regal ve a donar-nos esperança.\nL’ametlla simbolitza el secret que cal descobrir.\nUna ametlla doble duta a la butxaca com a amulet diuen que prevé els refredats durant l’any.\nPerquè una relació tingui continuïtat l’home ha de tallar una rameta d’ametller o dur-ne a sobre un bocí durant un cicle lunar, i en acabat guardar-lo dins una capseta de plata. Mentre romangui allí dins, la relació tindrà continuïtat.\nSomniar amb ametlles és senyal que seràs estimat pels teus amics i obtindràs amor, guanys i goig, si són dolces. Si fossin amargants, aleshores el significat és contrari: decepció per part dels amics. Si dones ametlles a algú en somnis, això és senyal d’obstacles que al final superaràs. Però, si són amargants: discussions amb persones grans. Si et costa molt trencar la closca: lluita interior.\nSomniar amb un ametller sa és senyal de felicitat. Però si està malaltís: infelicitat.\nSegons DIOSCÒRIDES (segle I):...«L'arrel de l'ametller amarg, picada i cuita, neteja les efèlides del rostre, i les mateixes ametlles aplicades en forma d'emplastre produeixen els mateixos efectes. Aplicades les ametlles directament provoquen la menstruació; i ajuden a vèncer els mals de cap quan es col·loquen sobre el front [i temporals] en forma de emplastre amb vinagre i oli perfumat de roses; van bé, barrejades amb vi, contra les butllofes nocturnes; barrejades amb mel, contra els abscessos purulents, herpes i mossegades de gossos. Menjades, les ametlles són analgèsiques, emol·lients pel ventre, inductores de la son, i diürètiques; i, preses després de barrejar-les amb midó, van bé contra l'expectoració de sang. Si es beuen diluïdes en aigua, o en electuari, barrejades amb resina de trementina, són útils als que pateixen del ronyó i la pulmonia; begudes dissoltes en vi dolç, als qui tenen dificultats urinàries i càlculs; barrejades amb mel i llet, a manera d'electuari, en la quantitat com d'un ratolí, als qui pateixen del fetge, tos i flatulències del còlon. Són també un antídot contra l'embriaguesa preses prèviament unes 5 [o 7] ametlles amargues; menjades amb algun producte, fins i tot maten les guineus. La goma de l'ametller és astringent, escalfa i ajuda, si es beu, contra l'expectoració de sang; aplicada en ungüent, barrejada amb vinagre, elimina les descamacions superficials. Beguda, després de barrejar-la amb vi aigualit, cura també la tos cronificada. Beguda barrejada amb vi dolç és útil als que pateixen càlculs. L'ametlla és dolça i comestible però és molt inferior a l'amarga en eficàcia, encara que també dilueix els humors i és diürètica. Les ametlles verdes menjades amb la seva closca restauren l'equilibri de l'excés d'humors de l'estómac. Ametlles: Les amargues és evident que tenen capacitat de diluir humors, tant si es dedueix de la qualitat com si es conclou per experiència. ...Pel seu gènere té capacitat de diluir humors i pel seu aspecte té virtut detersiva. Que té virtut desopilativa circumstancialment també s'ha demostrat abans. Però, a més, també l'experiència ho testifica. És capaç de resoldre les obstruccions per humors espessos al fetge i viscosos als extrems de cavitats. De la mateixa manera sana els dolors de pulmons que es produeixen per aquesta causa, també els de melsa, còlon i ronyons. Tot l'arbre per si té aquesta virtut, per la qual cosa també les seves arrels cuites empolvorades netegen les efèlides. Les ametlles dolces, també elles, participen d'alguna amargor que queda amagada per dominar la dolçor però que es fa evident quan es deixa passar temps. S'ha demostrat en això que la qualitat dolça és calenta en la mateixa proporció».\nCOGNOMS I TOPÒNIMS\nHi ha unes mil persones amb el cognom ‘Ametller’, principalment a la demarcació de Girona, però també a la de Barcelona i Tarragona, a més a a les illes Balears. El cognom ‘Admetlla’ el duen unes 200 persones (Girona i Barcelona). El d’‘Atmella’, unes 20 persones (Barcelona). I el d’‘Ametlla’ unes 120 persones (Lleida, Girona, Barcelona). Per altra banda, el cognom ‘Almendro’ el duen unes 2700 persones, principalment al quadrant SW de la península hispànica. El cognom ‘Mandorlo’ a Itàlia només compta amb unes 25 famílies. A França ‘Amandier’ és el cognom d’unes 140 persones. Una marca comercial molt coneguda és «Ametller Origen» que establirà la seva seu al Nord de Gelida on està desenvolupant un parc agrari enorme i amb les tècniques agrícoles i de reciclatge més avençades del món. A Catalunya hi ha uns 50 topònims relacionats amb l’ametller, i uns 45 relacionats amb l’ametlla. A Barcelona, per exemple, el carrer dels Ametllers és a Pedralbes, a mitja altura del revolt principal de l’avinguda d’en Person, a ponent de la finca que havia estat dels SAGI-MONTPLET.\nAjoblanco: sopa freda a base de pa, ametlles, all, aigua, oli, sal i vinagre, típica de Màlaga i Granada. Sol servir-se acompanyada de raïm o meló\nAlmendrados: ous + ametlla ratllada + llimona + mel + sucre. Són pastissets rodons originaris d’Israel.\nAlpen: müesly de flocs de civada, fruites seques (gerds, maduixes, albercocs, taronja, panses, cireres), sèrum de llet i ametlles, típic del Regne Unit.\nAmaretto: licor amb pinyols d’albercoquer + ametlles amargues + alcohol etílic + sucre caramel·litzat + vainilla + pinyols de préssec + cireres + prunes + herbes aromàtiques + vainilla + cacau. Originari de la Llombardia, té uns 28o, però no es prepara pas per destil·lació; és a dir, ve a ser una mena de ratafia. S’afegeix a pastissos, nata batuda, tiramisú, plats de carn, peix, verdures, pollastre; o es beu amb gel, sol o barrejat en còctels, o amb cafè. La dona que va fer de model de Verge Maria per al pintor BERNARDINO LUINI (el segle XVI) li’n va oferir, i això va fer que es popularitzés de seguida.\nAmetlles garapinyades: ametlles senceres, sucre i aigua + pell de llimona. Es cou fins que espesseixi molt.\nAmlu: beguda a base d’oli d’argan, ametlles, mel. Típic el Marroc, es serveix per esmorzar o berenar amb tortells o pastissets.\nBakewell tart: coc anglès amb ametlles laminades, confitura, frangipane (ametlles + mantega+ sucre + ous). Es pot presentar com un tortell o com a pastisset (amb una cirera al mig).\nBarretes energètiques casolanes: pasta d’ametlles crues + flocs de civada + llevat de cervesa + sèsam torrat + pinyons + anacards molts + anous triturades + avellanes torrades triturades + dàtils (polpa) + albercocs deshidratats + nabius vermells deshidratats + panses + figues seques + llavors de xia + mel + oli de coco. Es guarda al congelador.\nBethmännchen: brioixos de massapà, ametlla, sucre glacé, farina i ou. És típic de Nadal a Frankfurt. La seva història data de principis del segle XIX i està relacionada amb la família MORITZ.\nBienenstich (=bee sting cake): pastís d’uns 5 dits de gruix, amb el cim ple d’ametlles caramel·litzades, i farcit al mig de nata amb mantega i vainilla. La seva història data del segle XV.\nBiscuit Tortoni: gelat de nata amb ous i crema, cireres i ametlles. La seva història data de finals del segle XIX a París.\nCalissons: caramels grossos, d’uns 5 cm, a base de meló i taronja confitats, ametlles moltes i una fina capa de «royal icing» (clara d’ou + sucre glacé + suc de llimona o llima + glicerina).Són típics d’Aix-en-Provence.\nCarquinyolis: sucre + farina + ou + ametlles torrades + anís + llimona + vainillina. Massa cuita en un motlle de 6 cm d’amplada i 2 cm d’alçària que, un cop cuita, es talla en llesques d’1 cm de gruix per acabar torrant-se a fi i efecte d’endurir-se al màxim. Solen prendre’ns sucant-los amb vi dolç.\nChristmas cake: pastís a base de panses negres i daurades prèviament xopades amb brandi, massapà, sucre glacé, adornat amb motius nadalencs, i a vegades amb monedes de pastisseria dins. És típic del Regne Unit.\nChurchkhela: caramel georgià en forma de fuet, a base de raïm, anous, farina, ametelles, avellanes, i xocolata.\nCiarduna: pastís sicilià a base d’ametlles i mató, farina, sucre, vainilla, llevat químic i natural, llet, llard, sucre glacé i canyella.\nColomba pasquale: és una mena de panettone a base d’ous, sucre, llevat natural i mantega, fruita confitada. Queda dins un motlle en forma de creu arrodonida. És típic de Milà.\nCoucougnette: bombons amb ametlla, massapà i xocolata, sucre roig, i licor d'armanyac i brandi de gingebre. Són típics de Pau (Pirineus Atlàntics).\nCreps: es poden preparar amb 250 mL de llet d’ametlles líquida + 2 ous + 170 g de farina + 2 cullerades de sucre glacé + 1 cullerada de mantega fosa + 160 g de crema d’avellanes + sal. En un bol es barregen la farina, el sucre i la sal i al bell mig, s’hi fa un clot per posar-hi les ous i una mica de llet (d’ametlles); a mesura que es va remenant s’hi va afegint més i més llet d’ametlles i la mantega fosa. En acabat es deixa reposar mitja hora curta. S’escalfa la paella i s’hi va posant una mica de mantega i s’hi aboca la pasta per conformar el full del crep. Es farcirà amb la crema d’avellanes sola o amb xocolata desfeta.\nCrocanti: massa dura de bocins d’ametlles marcones, sucre fos i oli. Es posen les ametlles a la paella amb oli bullint i quan estan daurades s’hi aboca el sucre fins que quedi ben caramel·litzat. Sol emprar-se per fer figures i casetes per Pasqua o per arrebossar gelats.\nDacquoise: pastís amb capes d’ametlla, merengue d’avellana i nata o mantega amb una base de bescuit.\nEsterházy torta: pastís hongarès de finals del segle XIX a base de mantega, sucre, conyac, vainilla, i capes de merengue d’ametlla, i motius decoratius de xocolata. Es conserva gelada.\nEtxeko bixkotxa: pastís típic de l’Iparralde farcit de confitura de cirera negra (Prunus serotina), ametlla i crema de vainilla. És típic de Cambó i de Sare.\nFrangipane: capa pastosa d’ametlles, mantega, sucre i ous, per farcir pastissos. Sembla se que va ser l'última menja que van oferir a Sant Francesc d’Assís abans que morís el 1226.\nFriand: magdalena típica de Nova Zelanda amb ametlla, farina, clara d’ou, mantega i sucre glacé, xocolata, coco, fruites confitades i anous.\nGelat de vainilla: 3/4 de L de llet d’ametlles + 250 mL de nata per muntar + 1/2 cullerada de vainilla en pols + 8 rovells d’ou + 100 g de sucre. S’escalfa primer la llet amb la vainilla i abans que comenci a bullir ho enretirem i ho deixem refredar 10 minuts. Per altra banda es barreja el sucre als rovells. En acabat s’hi va abocant la llet amb la vainilla remenant-ho contínuament. Es posa al foc però que no arribi a bullir i es va remenant fins que quedi espès i aleshores s’hi afegeix la nata. Es refreda i es posa al congelador en motllos. Passades 2 hores ho triem, ho tornem a remenar i ho tornem a ficar. I així unes quantes vegades, a intervals de mitja hora, fins que no quedin cristalls.\nGianduiotti: caramels de xocolata amb ametlla amarga, avellana i sucre, típic de Turí, de forma prismàtica, de secció triangular.\nGloucester tart: tortell a base d’arròs molt, confitura de gerd, i essència d’ametlla.\nGugelhupf: pastís troncocònic amb un gran clot al mig, a base de farina, llevat, panses, ametlles i aigua de roses. És típic de la zona més central d’Europa.\nJesuïta: pastís pla en forma entre triangular i quadrangular farcit de frangipane i cobert d’ametlles laminades.\nKamme (=Bear Claw): tortell en forma de ma d’os a base d’ous, llevat, farina, llet, sucre i mantega, farcit amb pasta d’ametlla (i panses). A vegades també es farceix amb poma, pecan, dàtils, crema de formatge, raïm o cireres. És típic de Dinamarca.\nKransekage: pastís danès de les fetes de Nadal i noces i bateigs, des del segle XVIII. Té forma cònica, amb moltes (més de 18) capes de marges inclinats cap avall a base d’ametlles, sucre, i clara d’ou, enganxades entre elles amb «white icing» ( sucre glacé + llet + mantega + clara d’ou + crema de formatge). .\nLeipziger Lerche: pastissets en forma de galeta rodona de marges dentats, inflada al mig i amb els braços d’una creu per sobre, a base de farina, clara d’ou, llevat, ametlla, anous i una cirera dins.\nMandelbrot (מאַנדלברויט): ve a ser una mena de pa (tou) d’ametlla tallat en forma de carquinyolis. Conté farina, sucre, ous, oli, ametlles, anous, canyella, i unes miques de fruites confitades i bocins de xocolata.\nMantega d’ametlla: un cop obert el pot cal conservar-lo en fred. Conté uns 21 g de carbohidrats, 59 g de grasses i 15 g de proteïna, per 100 g.\nMassapà: ametlles en pols 500 g + sucre 670 g + ous (16 clares) + essència de llimona 5-6 gotes + puré de patata deshidratat 30 g + aigua 170 g. Ve a ser una mena de torró tou mol dolç i amb molt de sucre, de pasta molt fina. Embafa molt. https://catalunyacuina.com/pastisseria/massapa-blanc\nMató vegà: 100 g d’ametlles crues pelades remullades a la nit + 125 mL de rejuvelac + 50 mL d’oli de coco líquid + 1 cullerada de suc de llimona + 1 cullerada de llevat viu + xarop de blada. Es baten les ametlles amb el rejuvelac. Es posa a reposar la massa embolicada dins un drap net de cotó, a les fosques. Al cap de 48 hores s’hi afegeix l’oli de coco, el suc de llimona i el llevat, i es torna a batre i es deixa en motllos de la forma que es vulgui. Es pot servir amb el xarop de blada. Una mica d’anet picolat fresc, i alguns gerds o maduixes. Nota: el rejuvelac es pot obtenir deixant en remull en poca aigua quinoa germinada. És un líquid probiòtic.\nMenjar blanc: orxata d’ametlla espessida amb midó de blat de moro/ gelatina/ liquen carragahen/ farina d’arròs + canyella en pols; sense coure-ho massa.\nMohr im Hemd: pastís de xocolata austríac, cilíndric, alt, amb un forat al mig, a base de cacau, massa de pa, sucre, rovells, ametlles i vi negre. Es cobreix de xocolata desfeta calenta i gelat de crema al capdamunt.\nMuskazine: bescuit a base d’ametlles, sucre, farina, ous i confitura amb forma de doble petxina de Sant Jaume. Data de finals del segle XVII a Alemanya.\nNoghl (=Mlabbas,= Nuql): una mena de confits d’ametlla envoltades de sucre glacé amb aigua de roses. Solen acompanyar el te en festivitats, en especial, bodes.\nNormad tart: pastís pla amb làmines de poma i d’ametlla.\nOrxata (= llet) d’ametlles: sol vendre’s com a llet d’ametlles en forma de pasta pel sucre (glucosa) o fructosa afegits. Només cal afegir-hi aigua. També es ven en tetrabric.\nPa d’ametlles i nabius: 250 g de llet d’ametlles + 25 g de mantega + 15 g de sucre roig + 7 g de sal fina + 400 g de farina d’espelta + 15 g de gluten de blat + 6 g de llevat de pa viu + 50 g de nabius deshidratats + 25 g d’ametlles laminades. Es posa tot, llevat dels dos darrers ingredients, a la panificadora al programa 2 i al punt més fort de torrat (III). Quan avisi amb un xiulet que s’hi poden afegir més ingredients, s’hi aboca la massa de nabius i d’ametlles. Abans del darrer programa es pot treure la massa per donar-li millor forma, tot i aprofitant d’empastifar les parets de la cubeta amb oli; aleshores ses pot tornar a ficar-la.\nPanellets: pastissos menuts típics del dia de Tots Sants (1 de Novembre). Es preparen amb una base de pasta d’ametlles (en pols, laminada, ratllada), sucre (normal i glacé) i moniato o patata molt cuits. Es preparen amb diverses formes i diversos gustos, amb coco, pinyons, més ametlles, cacau, rovell d’ou, cafe anacards, etc.\nPastís de la princesa (prinsesstårta): pastís suec molt esponjós a base de nata, gerds, crema, massapà i sucre.\nPastís de Sant Jaume: ve a ser una mena de pastís com de pa de pessic amb pasta d’ametlles dins, a base d’ous, farina, sucre i pela ratllada de llimona, vi dolç, brandi. Es decora per sobre amb polsims de sucre glacé que deixen veure la marca de la creu de Sant Jaume que s’hi posa mentre s’hi aboca. És típic de Galícia i ha de contenir un 33% d’ametlla.\nPastissos (folre, farcit): sol afegir-s’hi ametlla en pols dins la massa o ametlla laminada i torrada per fora (pastís tipus Sara).\nPaté d’ametlles, avellanes, sèsam i cacauets.\nConfits: dolços que imiten una ametlla conservant la llavor al centre i envoltada d’un capa molt gruixuda de sucre compactat molt fi, acolorit de colors rosa, blau o verd molt clar, i amb una mica d’aroma d’anís. Solen donar-se com a record en bateigs, noces o comunions, d’alguna de les festes de Nadal.\nPicades: ametlles (torrades) + (avellanes + anous + pinyons) + pa torrat + alls + pinyons+ safrà + julivert + brou de peix. S’afegeix pocs minuts abans de deixar de coure cuinats amb peix o carn, arròs, sopes, llegums, verdures. La torrada es pot substituir per carquinyolis, galeta o un crostó de pa vell fregit a la paella amb oli. El brou de peix es pot substituir per vi o vi aigualit calent. Alguns hi afegeixen canyella, xocolata, i/o comí.\nPolvorones: farina + llard de vaca (o de porc) + sucre glacé + canyella fina + ametlles moltes (+ coco ratllat + sèsam molt). Similars a les mantegades, però amb altres ingredients afegits al sucre, el llard i la farina. Ve a ser una mena de torró que es desfà així que entra dins la boca. El polvorón és ovalat i du molt de sucre glacé per sobre, i el mantecado ben rodó i du canyella fina. El polvorón es desfà una mica a l’agafar-lo amb els dits fora del paper que l’embolica, però si s’aixafa sí que es desfà.\nPostres de músic: panses, figues, pinyons, anous, avellanes. Solen acompanya-se amb un vaset de vi dolç tipus malvasia; es prenen com a postres els dies de fred, en especial als Pirineus.\nProteïna en pols: 55% de proteïna d’ametlla obtinguda d’ametlles per extracció dels lípids. Es pot afegir a batuts, müesly o substituir la farina en algunes receptes de cuina.\nSalsa balandra: caldo de peix espessit amb pa, oli d’oliva verge, vinagre i una picada d’all i ametlles. És típica de les Terres de l’Ebre i sol prepara-se per acompanyar el peix (blanc i blau) amb patates.\nSalsa pels calçots: és una salsa romesco sense picant.\nSalsa de Nadal: ametlles pelades, ous, brou de carn, sucre, pebre, clau d’espècie, safrà i pebre de Jamaica. És típica de l’illa d’Eivissa. Es bull cada dia durant els dies que duren les festes de Nadal. Es fa servir per sucar els melindros, per posar sobre el coc.\nSalsa mossona: picada amb ametlles, avellanes i pinyons torrats amb un polsim de canyella i amb fetge de gallina (amb brou de la mateixa gallina); s’escalfa fins que quedi una mica espès. Sol fer-se a Formentera per acompanyar els plats de carn (o de peix) per Nadal.\nSalsa romesco: 3 tomàquets madurs + 1 cabeça d’alls + 2 nyores + 15 g ametlles torrades + 15 g avellanes torrades + 1 llesca de pa torrat + 250 m d’oli d’oliva verge + 100 g vinagre + pebre vermell en pols dolç + sal. Es rehidraten les nyores el dia abans i se li lleven les llavors; s’escaliven els tomàquets i els alls i es destrien els alls i es pelen els tomàquets; es pelen les ametlles i les avellanes; torren la llesca de pa; un cop tot refredat es bat; es va tastant per afegir-hi més sal o més vinagre o un polsim de guindilla perquè quedi al gust del consumidor de salat, àcid i picant. Sol fer-se per acompanyar els calçots.\nSalvitxada: ve a ser una salsa romesco, però afegint-hi pebre picant de cua llarga o bitxo.\nSemmelwrap: pastís suec amb nata, cardamom i ametlles, similar al semla, però en forma de xuixo.\nShir Berenj: pudin d’arròs amb aigua de roses, canyella, cardamom i ametlles. Típic de l’antiga Pèrsia.\nSimnel cake: pastís de Quaresma o de Pasqua típic d’Irlanda i Gran Bretanya, format amb capes de massapà o pasta d’ametlles i decorat amb onze boles del mateix material de la mida de panellets i amb confits (al voltant de la base).\nTabrizi Lovuez: mantegat típic del NE d’Iran amb forma de diamant ròmbic i fet a base de sucre, pasta d’ametlla i safrà. A un almívar calent s’hi afegeix el safrà i després de mica en mica l’ametlla. S’aboca sobre paper de pastisseria encerat i es decora amb anous partides per sobre. Es serveix fred de nevera després de tallar- lo en forma de diamant ròmbic.\nTambor d’ametlla: ve a ser una mena de torró d’ametlla caramel·litzada, típic de Mallorca. Es prepara amb ametlles, sucre, mantega, poca aigua i llimona.\nTécula mécula: pastís portuguès a base d’ametlla, rovells d’ou, sucre i aglans.\nTorró d’Alacant: ametlla crua 250 g + mel 150 g + sucre 150 g + clara d’ou (1). Es daura l’ametlla a la paella; s’escalfa la mel i el sucre en una olla; s’hi aboca la clara d’ou ben muntada (o millor que siguin liofilitzada); es barreja molt i s’hi afegeix l’ametlla sense parar de remenar; es deixa reposar en un motlle alguns dies. Al final queda molt dur.\nTorró de Xixona: ametlla marcona molta 300 g + mel 200 g + sucre 100 g + pell de llimona rallada + canyella + clares d’ou. Es torra una mica l’ametlla ratllada; s’escalfa la mel amb el sucre; es bat la clara d’ou i es barreja amb la mel amb sucre calents; s’hi afegeix l’ametlla i la pell raspada de la llimona; es posa en motlle i s’adorna amb la canyella en pols per sobre; es deixa reposar 12 hores. Queda tou.\nTorta caprese: pastís italià de xocolata amb avellanes i ametlles originari de la famosa illa de Capri. Conté a més, mantega, sucre, rovells d’ou, clares d’ou.\nXató: ametlles torrades + avellanes torrades + molla de pa + vinagre + all + oli + sal + nyores. Serveix per acompanyar l’amanida amb escarola, anxoves, tonyina i bacallà.\nXocolata (rajola) amb ametlles.\nanticancerós (PELL LLA)\napuja colesterol HDL (el bo)\ndiürètic d’àcid úric\ninhibidor de l’ACE (angiotensin- converting enzime) [p.p. pèptids]\npreventiu d’angina de pit\npreventiu de càncer de còlon\npreventiu de càncer de mama\npreventiu de melanoma\nprotector de l’acetil-colina\nprotector en UI dels UVB\nredueix danys oxidatius a proteïnes\nredueix hiperglucèmia de després dels menjars (post-prandial)\nredueix nivells de transaminases hepàtiques\nretardant de l’absorció intestinal\nUSOS MEDICINALS I ALTRES USOS\nAMETLLES (LLAVOR): La barreja d'ametlles amargues i dolces pot emprar-se contra la tos cardíaca, la tos-ferina, o l'estancament pulmonar (fins i tot en càncer). THEBESIUS (XVII-XVIII) emprava les ametlles amargues contra la hidrofòbia o ràbia. L'olor de ametlles amargues és deu al benzaldehid, més que a petites quantitats d'heteròsids cianògens. Les ametlles amargues es poden menjar fins un cert límit (5) sense perill, ja sigui per gust, ja sigui per fer fora cucs intestinals o per evitar emborratxar-se. El fill de l’emperador TIBERI reptava els seus amics a resistir la borratxera, però ell abans menjava 5 o 6 ametlles amargues. Una sobredosis d’ametlles amargues (20) sol produir convulsions, taquicàrdia, dispnea, paràlisis i coma. Les ametlles (dolces) convenen als que pateixen asma, cansament, depressió nerviosa, tos, dispnea, gingivitis, estomatitis, pirosis, gasos digestius, càlculs renals d’àcid úric, o càlculs biliars, tumors en bufeta de l'orina, excitació nerviosa, insomni, amenorrea, debilitat, picors, esclerosis de melsa, osteoporosis i fractures òssies, triglicèrids i colesterol massa elevats; o diabetis. Atenuen l’envelliment neuronal i pèrdua de memòria causada per la ingesta de Cadmi. Menjar ametlles s’associa amb una cara més jove i un cor més fort. També fan augmentar la llet de les dones que donen el pit. En usos externs, amb vinagre i oli de roses s’apliquen triturades al cap contra la migranya; amb vi, contra butllofes; amb mel, contra abscessos amb molt de pus, contra herpes, i per a mossegades de gossos. En ús intern, al menjar blanc (llet d’ametlles amb midó poc cuit) va bé contra les hemoptisis i la pulmonia (+ trementina d’avet); ametlles amb vi contra càlculs renals; i les ametlles amb llet i mel, contra gasos intestinals, tos o hepatitis. Els ametlles crues contenen molts oligoelements i també són anticancerígenes; i ajuden a superar la impotència sexual i la debilitat general. Les ametlles tendres van bé contra l’estomatitis bucal. Les ametlles torrades són més fàcilment digeribles, però contenen moltes menys vitamines. Per eliminar la possible presència de Salmonella typhimurinum i altres bacteris a les ametlles seques va bé ficar-les en un bany de Cl2O a 55o C durant 4 hores. La fumigació amb NO que dona lloc a NO2 a l’1% durant 1 dia a 25 o C elimina també bacteris, a més de fongs (Aspergillus flavus) i insectes. Altres opcions són la irradiació amb electrons de 0.9-0.7 KGy; o el vapor a 200 o C durant 30 segons; o ruixar amb àcid làctic al 2% i irradiar amb llum propera a l’infraroig (0.7-2 micres); o fumigar amb òxid de propilè; o l’ozonització. Les ametlles poden matar, és el que li va passar a un jove el 25 de febrer de 2013 a Vélez-Rubio quan li va caure a sobre una bala d’ametlles de 2 tones.\nAMIGDALINA: és antitumoral, fibrinolítica, antiinflamatòria, analgèsica, immuno- moduladora, anti-ateroescleròsica, millora la digestió i el sistema reproductor, evita la neurodegeneració i la hipertròfia cardíaca, i redueix la glucèmia. Dosis oral: 0.5 g (= 500 mil·ligrams) al dia.\nCLOSCA: La closca seca de les ametlles, contra l'afonia (tisana preparada bullint-les 10- 20 minuts en aigua), ronquera, roncs, tos, i nerviosisme. Les closques torrades i reduïdes a pols s’han emprat com a succedani del cafè. Els closques tendres, deixades 1⁄2 hora en aigua recent bullida, proporcionin una aigua contra la tos (3 vegades al dia durant 3 dies).Respirar els fums de les closques seques cremades amb sucre alleuja la ronquera i si en acabat s’hi afegeix aigua, es remena i se’n beu a glopets també va bé contra el catarro. Les closques seques cremades donen un carbó adsorbent del gas ciutat, a més de ser un bon combustible per a les estufes, a vegades barrejades amb la remolta de les olives, ja que donen molta escalfor. Les closques verdes cremades poden ser la base potàssica de sabons.\nESCORÇA: pot substituir altres remeis contra la hiperplàsia prostàtica.\nFLOR DE DEVA©: contra por a envellir. Es pren com les flors de Bach.\nFLORS D’AMETLLER: els bafs (+ roses + romaní) netegen la pell i la deixen com nova. En acabat s’hi pot passar llet d’ametlles barrejada amb llet de burra. En ús intern, 15 g de flors (+ 30 g de fulles) per 1 L d’aigua, deixant-ho en infusió 10 minuts abans de colar- ho, van bé contra malalties hepàtiques (una tassa abans de cada àpat) i també contra la tos-ferina.\nFULLES: Les fulles de la varietat amarga, contra cucs intestinals o diabetis; i la infusió, mesclada amb mel, contra la tos i la febre i el mal de coll (fins durant una setmana). Les fulles poden servir per llevar el greix de la vaixella i llevar-ne males olors.\nFUSTA: és densa i dura, bon combustible; emprada en marqueteria i per fer mànecs de masses.\nGOMA: La goma d’ametller s'usa com a emol·lient i astringent per a tractar diarrees, irritació de la gola o dels bronquis, tos (amb vi aigualit) i hemoptisis, i també contra càlculs (amb vi dolç). Externament, amb vinagre, contra la descamació de la pell (psoriasis) i per tancar ferides. Se’n pot fer una pega amb la goma d’ametller; i s’havien fabricat les càpsules de farmàcia amb aquesta goma. Té una densitat de 0.5-0.7 a dojo i de 0.7-0.9 en pols. S’empra també (en pols) com estabilitzant alimentari i com adsorbent de tints catiònics.\nHIDROLAT: destil·lat aquós de les ametlles amargues. Sol prendre’s molt diluït amb aigua gomada.\nLICOR DE GOWLAND: ametlles amargues 90 g + aigua 500 g + sublimat corrosiu 0.4 g + sal amoniacal 1.8 g + etanol 15 g + hidrolat de Prunus laurocerasus 15 g. S’aplica externament, sempre que no hi hagi ferida oberta, quan hi ha acne, liquen pla, èczema o pitiriasis.\nLLET D’AMETLLES: La llet d'ametlles és aconsellable per a nadons lactants amb èczemes, o amb diarrees, tot i barrejant–la amb sèrum fisiològic. Normalment es ven concentrada, havent-hi afegit glucosa, a fi de conservar-la millor i per a poder preparar orxata o llet d’ametlla. La llet elaborada batent ametlles i fulles de menta i amb mel es pren contra la bronquitis i la tos (fins durant una setmana). La llet d’ametlles (50 g) amb suc d’espinacs (200 g), en dejú, és un bon remei contra el restrenyiment. A alguns nens petits la llet d’ametlles els ha desencadenat la producció de cristalls d’oxalats a l’orina, coincidint amb l’absència d’Oxalobacter formigenes a la flora intestinal. Substituir del tot la llet de vaca per la d’ametlles farà que el nen no creixi tant.\nMEL: la mel de la flor d’ametller és blanquinosa i adient contra malalties respiratòries, del fetge, de la bufeta del fel, males digestions, i contra l’anorèxia.\nOLI: L'oli d'ametlles dolces és emol·lient per a la pell i una mica anestèsic (més, si té oli de premsada, que no essencial, d'ametlles amargues) quan hi ha dolors musculars. Introduït al conducte auditiu extern calma l’otitis i els acúfens. L'oli s'empra contra la caspa i la debilitat dels cabells. És ideal per a pells envellides o irritables, esquerdades, ja sigui d’ancians, bebès, embarassades, mares que donin el pit (amb mugrons esquerdats o adolorits); i per prevenir nafres per enllitament o immobilitat. També va bé per llevar el maquillatge. Per alleugerir el dolor d’una torçada de peu es pot aplicar oli d’ametlles amb alls trinxats. Sempre cal vigilar que no s’hagi tornat ranci. Per evitar-ho s’hi pot afegir vitamina E. Molts preparats medicinals d’ús extern es preparen amb oli d’ametlles contra otitis, dermatitis, psoriasis, cremades, restrenyiment (UI), etc. Un de molt conegut és el cold-cream, pomada suau i lleugera emprada en cosmètica. També s’afegeix a altres cosmètics, sabons, gels de bany, xampús etc. L’oli d’ametlles macerat amb flors de violetes va bé per instil·lar-lo al nas contra l’insomni. Per a ús intern l’oli d’ametlles va bé contra l’ardor d’estómac, inflamació intestinal, per prevenir el càncer de còlon, i contra l’anorèxia. Per als nens petits l’oli barrejat amb aigua i un rovell d’ou és molt bon remei per aquests casos. L’oli d’ametlles dolces i algunes amargues és antiinflamatori i lleva la mala olor corporal. És ideal per a massatges. L’oli d’ametlles A l’hora de filtrar-lo per a la venda sol fer-se a través de terra de Fuller (= batan) a fi i efecte d’eliminar-ne les possibles aflatoxines contaminants.\nOLI ESSENCIAL: si no és molt pur és molt tòxic. Uns 8 grams ingerits poden provocar la mort en 30 minuts. El tractament a més de provocar el vòmit, i donar carbó actiu, pot ser amb carbonat sòdic i sulfat ferrós convenientment diluïts, a més d’aplicar amoníac als ventrells i al cap.\nPELL DE LES LLAVORS: és antivírica contra HSV-1 i antibacteriana contra Staphylococcus aureus ATCC-6538P. La pell blanca interna de l'ametlla tendra s'aplica a les taques de la pell i té fama de guarir el càncer de pell i el de pulmó. També evita in vitro la replicació del virus de l’herpes HSV-2. També frena la producció de IL-17.\nPELLOFA: l’àcid betulínic de la pellofa (polpa eixarreïda) actua contra el càncer de mama MCF-7 millor que no pas el mateix 5-FU. La pellofa actua contra Staphylococcus aureus. Es pot donar a menjar a les vaques fins en un 20% de la pitança, però la llet que produiran tindrà menys proteïnes tot i ser més greixosa i més digerible. A les gallines fins un 15% de pellofa a la pitança fa que tinguin menys greix al cos, sense afectar la producció ni la qualitat dels ous. En bio-refineries de les clofolles se’n pot extreure gas (2-13% = H2 + CO2 + CO + CH4), bio-oil (2-12%= alcans + aldehids + cetones + fenols + furans + benzens + altres compostos nitrogenats), hidrocarbó 4-89%). La producció de bio-fuel és màxima (43%) a 256 o C i 100 bar emprant un 5% de massa sòlida i 157 minuts de càrrega.\nPROTEÏNA: ve a ser equivalent a la del sèrum de llet i pot ser-ne un bon substitut per als atletes vegans.\nREL: es ús extern, picolada (de l’ametller amargant) contra efèlides (pigues) o taques a la cara.\nTINT: De les fulles se’n pot obtenir un tint verd i de la closca verda un tint verd-grisós. De les arrels, un tint groc.\nPer llegir molt més sobre l'ametller i les ametlles, descarrega't el document


Torna El Pot Petit a Lleida - Teleponent\nInici Cultura Música Torna El Pot Petit a Lleida\nLa companyia dona la benvinguda a dins el Pot Petit, un món diferent, un viatge a una terra meravellosa on els límits de l’univers són els límits de la imaginació. En aquesta dimensió el públic no només hi podrà veure amb els ulls o sentir-hi amb les orelles. Aquí hi ha dracs, elefants, lleons… fins i tot, formigues rockeres. Dins el Pot Petit tot és possible\n“Dins el Pot Petit” és un espectacle en què es presenta un trosset d’aquest món tan màgic on viuen la Jana, en Pau, la Melmelada Band i molts dels seus amics. Per fer-ho, l’espectacle compta amb tretze músics a l’escenari que fan sonar les cançons de la companyia. Una experiència que les famílies recordin per sempre. Una ocasió magnífica per viure les cançons que s’estan convertint en una part de la banda sonora d’un gran nombre de llars.\nArticle anteriorAdidas vestirà al Lleida Esportiu\nArticle següentReclamen que el Ministeri d’Agricultura assumeixi el 50% dels ajuts del pla de xoc per les gelades


Requisits legals del contracte de franquícia | DiG Advocats Barcelona\n09 GenRequisits legals del contracte de franquícia\nEl contracte de franquícia és el contracte pel qual una empresa (anomenada franquiciadora) cedeix a una altra empresa oa una persona física (anomenada franquiciat) el dret a explotar un sistema propi de comercialització d'uns productes o serveis.\nAixò es tradueix en què el franquiciador cedeix al franquiciat drets d'ús sobre una marca, signes distintius, model de negoci, secrets industrials i altres elements que caracteritzen el model d'empresa que representa la franquícia.\nHa, doncs, tres elements que necessàriament ha de contenir tota franquícia:\nLa cessió al franquiciat de l'ús de la marca amb els seus diferents signes distintius (rètols, logotips, colors corporatius, tipografies, etc.), i una presentació uniforme dels locals juntament amb la cessió de tècniques de venda, normes d'explotació i gestió i tots els altres aspectes característics de la franquícia.\nLa cessió al franquiciat del know-how substancial, propi i secret, que és el saber fer o conjunt de coneixements o processos pràctics fruit de l'experiència del franquiciador.\nLa prestació d'una assistència comercial i tècnica, això és, un suport o suport continuat al franquiciat durant la vigència del contracte.\nRecordar que l'absència de qualsevol d'aquests tres elements anteriors, impedeix la qualificació de l'acord com un contracte de franquícia.\nPre-contracte de franquícia o contracte de reserva:\nPot ser que la relació contractual entre les parts s'iniciï mitjançant un precontracte de franquícia o contracte de servei. Mitjançant aquest contracte el franquiciador autoritza el possible futur franquiciat a conèixer, amb obligació de guardar secret, els aspectes interns de la franquícia perquè pugui decidir si adherir-se o no a la franquícia.\nUna altra alternativa és que aquest precontracte pot garantir una opció preferent, enfront d'altres possibles franquiciats, d'adhesió a la xarxa de franquícia.\nSón obligacions de la franquiciadora, i pot ser totes elles o algunes objecte del contracte de franquícia:\nLa inscripció obligatòria de la franquícia en el registre de franquiciadors i lliurament al franquiciat del dossier precontractual amb les condicions de la franquícia.\nLes obligacions dalt ja especificades de cedir l'ús de la marca i el «saber fer» i de prestar assessorament i assistència tècnica i comercial en tot el necessari perquè el franquiciat pugui realitzar l'activitat en les condicions pactades.\nObligació de proporcionar al franquiciat una adequada formació inicial i lliurament del manual operatiu de la franquícia.\nGarantir el registre dels drets de propietat industrial i intel·lectual (signes distintius, marca, logotip, etc.) propietat de la franquiciadora, així com realitzar tots els actes jurídics necessaris perquè els drets cedits conservin el seu valor i la seva funcionalitat.\nObligació de no realitzar cap tipus de comportament que pugui pertorbar o impedir l'ús pacífic dels drets cedits pel franquiciat fins a la finalització del contracte.\nPosar a disposició del franquiciat els productes i subministrar, si s'escau, tots aquells elements necessaris per a la venda del producte, com ara envasos, bosses, etiquetatge, etc.\nIndicar els canvis que s'apliquin a la venda i / o fabricació del producte en funció de les campanyes promocionals, ofertes o rebaixes.\nComprometre a l'actualització permanent dels productes.\nRealitzar campanyes publicitàries i de promoció.\nRespectar les clàusules d'exclusivitat, tant territorials com de productes, si aquestes existeixen.\nRecomanacions de preus.\nSón obligacions del franquiciat, podent ser totes elles o algunes objecte del contracte de franquícia:\nEl desenvolupament de l'activitat complint els mètodes de gestió, tècniques de venda, normes d'establiment i de les instal·lacions així com les altres especificacions proposades pel franquiciador.\nAtendre les contraprestacions econòmiques de la franquícia i prestacions realitzades que poden consistir en el pagament d'un cànon d'entrada, cànon periòdic de publicitat i royalties per l'ús de la marca.\nObligació de confidencialitat i secret del «saber fer» i d'altres secrets empresarials transmesos pel franquiciador, fins i tot després de finalitzat el contracte.\nUtilitza segons les instruccions del franquiciador els drets de propietat industrial i intel·lectual cedits.\nObligació de no competència, fins i tot durant un any amb posterioritat a la finalització del contracte.\nInformació periòdica al franquiciador de la gestió i trajectòria de les vendes.\nPermetre la supervisió i control del franquiciador, fent possible l'accés a la comptabilitat i inventari.\nObligació de proveir exclusivament dels productes del franquiciador o proveïdors autoritzats pel franquiciador.\nRealitzar una xifra anual de vendes.\nNo cessió del contracte ni del local sense l'aprovació prèvia del franquiciador.\nAltres clàusules del contracte:\nLa durada del contracte que hauria de poder permetre al franquiciat amortitzar les inversions específiques de la franquícia així com previsió de pròrrogues o condicions de renovació, si procedeixen.\nEspecificar les exclusivitats, en cas que hi hagi\nLes possibilitats en què es pot efectuar la cessió o transferència dels drets del contracte.\nLes possibles causes d'acabament del contracte, així com les conseqüències de l'extinció anticipada del contracte.\nLes clàusules que prevegin la recuperació, pel franquiciador, de qualsevol element material o immaterial que li pertanyi en cas de finalització del contracte abans del termini previst.\nClasses de contractes de franquícies:\nEls contractes de franquícia podrien classificar-se en tres grups depenent de si es tracta d'una franquícia de distribució, de producció o servei:\nEl contracte de franquícia de serveis: el franquiciat ofereix un servei sota la marca del franquiciador seguint les instruccions d'aquest.\nEls contractes de franquícia de producció: el franquiciat fabrica per si mateix, segons les indicacions del franquiciador, productes que ven sota la marca d'aquest.\nEls contractes de distribució: el franquiciat es limita a vendre certs productes en una botiga que porta el signe o marca del franquiciador.\nRegistre de franquiciadors:\nEl franquiciador té l'obligació d'inscriure en un registre específic de franquícies i de transmetre al possible franquiciat informació bàsica sobre la franquícia.\nEl sector de la franquícia al nostre país representa una xifra cada vegada més important del comerç, així que si necessita major assessorament sobre aquest model de negoci no dubti en contactar.\nburguer king, contracte de franquícia, contracte de franquícia codi civil i comercial, contracte de franquícia codi de comerç, contracte de franquícia de distribució, contracte de franquícia exemple curt, contracte de franquícia model, contracte de franquícia emplenat, contracte de franquícia subway, contracte de franquícia wikipedia, contracte de franquícies, contractes de franquícia, contractes de franquícies, franquícia, McDonalds, model contracte franquícia, muntar una franquícia, objecte de el contracte de franquícia, requisits franquícia, Sephora, Starbucks


Connectors Harting: el que cal saber d'aquests connectors | Maquinari lliure\nPotser has sentit parlar dels connectors Harting i per això has arribat a aquest article buscant informació, o potser ho has descobert per casualitat. Tant en un cas com en l'altre, aquí intentaré fer alguns aclariments sobre aquesta marca de connectors i els productes més interessants.\nSón bastant populars a aplicacions industrials i d'enginyeria, Però podrien resultar útils per a alguns makers i els seus projectes DIY amb Arduino. Per això hauries de conèixer més sobre el que Harting et pot aportar ...\nMés informació sobre altres components electrònics que et poden interessar per als teus projectes aquí.\n1 sobre Harting\n2 Connector Harting Han\n2.1 Models de connectors Han\n3 On comprar productes Harting?\nHarting és una empresa fundada per Wilhelm i Casa Harting el 1945. Tot va començar com una petita empresa en un garatge amb tot just 100 metres quadrats, en un taller de reparacions situat a Minden, Alemanya. Allà van començar a fabricar alguns aparells electrònics d'ús quotidià, com bombetes de baix consum, plaques de cuina elèctriques, equipament per a tanques electrificades, planxes per fer gofres, encenedors elèctrics, planxes de roba, etc.\nWilhelm Harting va comprendre que la indústria alemanya necessitava productes tècnics, i per això va estar compromès des de l'inici per crear aquests productes i complir les seves metes amb qualitat i innovació. Els seus productes eren molt apreciats per la seva robustez, facilitat d'ús i versatilitat. De fet, la filosofia de Harting es reflectia en una frase de Wilhelm: «No vull que ens tornin cap producte".\ndesprés del mort de Wilhelm el 1962, Casa Harting va assumir el control de l'empresa per un temps, fins que els seus dos fills Dietmar i Jürgen Harting van assumir el comandament juntament amb ella. El 1987, Margrit Harting s'incorporaria també a el negoci familiar del seu marit Dietmar, sent ara una de les sòcies empresarials. En l'actualitat, Philip FW Harting i Maresa WM Harting-Hertz són la tercera generació a l'freni d'aquesta prestigiosa empresa ...\nDesprés de la creació de tot tipus de productes, van crear el connector Han, Una marca patentada de Harting que va ser tot un èxit en el mercat i aconseguiria establir-se com un estàndard mundial. Aquest component es va transformar en l'eix de mercat principal de tot el grup tecnològic.\nA poc a poc ha anat creixent en nombre de membres i en plantes de producció, èxit després d'èxit. Actualment ja compten amb 14 plantes de producció i 43 centres de venda a tot el món. Ara s'han establert com un dels proveïdors mundials més importants per a solucions de connexió industrial per a dades, senyal i subministrament de potència.\nA més de connectors, l'empresa també fabrica altres components, Com caixes de registre electrònic per a ús comercial, actuadors electromagnètics per a automoció i producció industrial, dispositius de càrrega, cables per a vehicles, així com un altre tipus de maquinari i programari per a diferents aplicacions, entre les quals també es troba la robòtica.\nConnector Harting Han\nUn dels seus productes estrella, com he comentat, és el connector Han de Harting. Existeixen gran varietat d'ells i es caracteritzen per la seva senzillesa i maneig ràpid, la robustesa que aporta, la flexibilitat d'ús, el cicle de vida tan durador, i la possibilitat de muntatge sense fer servir cap tipus d'eines.\nAixò últim és molt important, Ja que molts dels connectors que hi ha a l'empresa, ja siguin per a ús industrial o per a qualsevol altre ús, sempre impliquen utilitzar algunes eines per a la seva instal·lació.\nA més de tot això, el connector Harting Han també ha estat protegit (IP) perquè pugui resistir a certes condicions externes d'humitat, pols, cossos estranys, sacsejades mecàniques, fluids vessats, etc. Per descomptat, la protecció està certificada sota normes IEC 60 i DIN EN 529.\nMés informació sobre Han i accessoris\nModels de connectors Han\nAquests connectors industrials han de Hartig han estat dissenyats per complir amb tots els requisits industrials, Comercials, agrícoles, d'ús en tallers, i un altre tipus d'aplicacions. Tot gràcies a la seva fàcil acoblament i protecció mecànica, elèctrica i contra altres condicions externes.\nEls connectors Hartin es classifiquen segons la seva aplicació, nombre de pols, tensió i intensitat suportada, destacant els següents tipus:\nHan Hv I\nEn general, es conformen amb elements com la capota i la base, a més d'haver varietat pel que fa a si són mascles o femelles, Per a diferents tipus de muntatges. I per descomptat, Harting també té tot tipus d'accessoris addicionals com cables, caixes, ràcords, etc.\nOn comprar productes Harting?\nPots comprar aquests connectors i altres productes Harting en diverses botigues especialitzades, i també en alguns llocs en línia que les venen. Els seus preus són molt dispars en funció de l'tipus de producte triat, però aquí tens alguns destacats:\nHarting connector mascle Ethernet 10m\nHarting IDC connector per PCB - Pack de 3 unitats\nCrimpadora per Harting Han D, S i C\nHarting D-Sub per soldar en PCB o per socket\nHarting Sèrie RS-232 de 9 pin\nHarting Endoll Sèrie 25 pin\nRuta completa cap a l'article: Maquinari lliure » components electrònics » Connectors Harting: el que cal saber


camillawb | LibraryThing en català\nCerca en els llibres de camillawb\nSelecció a l'atzar de la biblioteca de camillawb\nAbsalom, Absalom! (Vintage International) de William Faulkner\nFire (Graceling Realm Book 2) de Kristin Cashore\nOn Being Ill de Virginia Woolf\nMembres amb els llibres de camillawb\nRessenyes de camillawb\nRessenyes de llibres de camillawb, excloent-hi les de camillawb\nCol·leccionsLa teva biblioteca (2,746)\nEtiquetesto-read (1,639), our-library (1,312), speculative-fiction (506), 2014 (135), 2016 (120), 2017 (104), 2015 (93), 2018 (83), classicism (52), all-time-favorites (47) — mostra totes les etiquetes\nSuportSense marcar (8), Llibre (2,710), Llibre en paper (2,324), Audiollibre (1), Llibre electrònic (360), Altres (28)\nURL /profile/camillawb (perfil)\nMembre des deNov 6, 2018\ncamillawb ha afegit:\nHateship, Friendship, Courtship, Loveship, Marriage: Stories (Vintage International) de Alice Munro\nMaken de Gun-Britt SundstrÃ¶m\ncamillawb ha valorat i afegit:\nHarlots of the Desert: A Study of Repentance in Early Monastic Sources (Cistercian Studies Series, 106) de Benedicta Ward\nFruar och mamseller : kvinnor inom sydsvensk borgerlighet 1790-1870 de Eva Helen Ulvros\nMaking Sex: Body and Gender from the Greeks to Freud de Thomas Laqueur\nQuant a | Contacte | LibraryThing.com | Privadesa/Condicions | Ajuda/PMF | Blog | Botiga | APIs | TinyCat | Biblioteques llegades | Crítics Matiners | Coneixement comú | 152,458,652 llibres! | Barra superior: Sempre visible


Ximo Puig manté una nova trobada amb persones expertes per a abordar la situació originada per la pandèmia de COVID-19\nValència. El president de la Generalitat, Ximo Puig, ha mantingut aquest divendres una nova reunió telemàtica amb persones expertes de diferents àmbits per a analitzar la situació originada per la pandèmia de COVID-19. A aquesta reunió ha assistit, també, el conseller de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, Arcadi España.\nEn la trobada han participat: Damià Tormo, doctor en Genètica Molecular i Immunologia per la Universitat de Bonn; Ildefonso Hernández, del Departament de Salut Pública de la Universitat Miguel Hernández d'Elx; Ricard Meneu, vicepresident de la Fundació Institut d'Investigació en Serveis de Salut; Salvador Peiró, de la Fundació d'Investigació Sanitària Biomèdica de la Comunitat Valenciana; la subdirectora general d'Epidemiologia, Hermelinda Vanaclocha, i el subdirector general d'Avaluació de la Gestió Assistencial, Ramón Limón, tots dos de la Conselleria de Sanitat Universal; el cap del Servei de Microbiologia de l'Hospital Clínic de València, David Navarro, i el cirurgià cardíac de La Fe Anastasio Montero.\nTambé hi han assistit el director d'investigació de l'Institut Valencià d'Investigacions Econòmiques, Francisco Pérez, i el catedràtic de Geografia Humana en la Universitat de València, Joan Romero, també membre de l'Institut Interuniversitari de Desenvolupament Local.\nAltres especialistes que han aportat el seu punt de vista i els seus coneixements han sigut Gloria Sánchez, investigadora de l'Institut d'Agroquímica i Tecnologia dels Aliments del Consell Superior d'Investigacions Científiques; la científica Pilar Mateo, reconeguda internacionalment en el camp de la química; la investigadora Aurelia Bustos, experta en l'aplicació dels mètodes de la intel·ligència artificial a la lluita contra el càncer; Xavier Querol, investigador de l'Institut de Diagnòstic Ambiental i Estudis de l'Aigua del CSIC i premi Rei Jaume I 2013; Rafael Tabarés, catedràtic de Psiquiatria de la Universitat de València, i Beatriz Gallardo, catedràtica de Lingüística General de la Universitat de València.\nXimo Puig manté una nova trobada amb persones expertes per a abordar la (...)


IB3N | Dues dones, assassinades presumptament per les seves parelles en manco de 24 hores\nIB3 Notícies > > Dues dones, assassinades presumptament per les seves parelles en manco de 24 hores\nDues dones, assassinades presumptament per les seves parelles en manco de 24 hores\nVeïnats d'Estepona es concentren per mostrar el seu rebuig\nBalanç tràgic de violència masclista. Dues dones han estat assassinades, presumptament per les seves parelles, en manco de 24 hores. La darrera, a Pontevedra.\nA Estepona, a Màlaga, un home britànic ha apunyalat presumptament fins a deu vegades la seva dona de nacionalitat espanyola. Avui horabaixa veïnats i amics de la víctima s’han concentrat davant l’ajuntament d’Estepona per mostrar el seu rebuig amb un minut de silenci.\nL’home, que romana ingressat en un hospital després d’infringir-se ferides en els canells, hauria assassinat la seva dona en presència del fill d’ambdós, de 15 anys. Tampoc no constava cap denúncia prèvia.\nI a Valga, a Pontevedra, un home de 46 anys ha matat presumptament la seva dona, de 43, amb una escopeta i després s’ha suïcidat a Valga. Segons les primeres hipòtesis dels investigadors, les morts s’han produït a la casa on vivien els dos devers les tres de l’horabaixa. Mitja hora més tard, un familiar que havia quedat per dinar amb el matrimoni s’ha acostat a l’habitatge en veure que no acudien a la cita i ha descobert els cossos. No constaven antecedents de denúncies per violència de gènere en aquesta parella.\nSi les investigacions conclouen que es tracta de dos nous casos de violència de gènere ja serien 12 les dones assassinades a Espanya en aquest 2019 a mans de les seves parelles o exparelles.


Mitjançant els sentits, ens connectem al nostre entorn, però la multitud d’inputs i la superpoblació visual ha acabat per saturar-nos i ha fet que els passem directament per alt en la majoria de casos. Però existeix una vibració que ens connecta a l’entorn des d’abans de néixer i que s’instal·la al nostre cervell per sempre; es tracta del so. De la mà de Teen Radio (Sergi Marin), iniciem aquests nous tallers dedicats a la creació sonora.\nPromoure el talent artístic i habilitats creatives dels alumnes. Ensenyar als nens, nenes i joves a fer ús de les seves pròpies eines; deixar-se anar creativament, expressar-se sense restriccions, a aprendre el valor de la col·lectivitat… Desenvolupar la creativitat, el coneixement, la innovació i el creixement personal en l’educació infantil i juvenil. Descobrir l’art com a eina de suport i utilitzar-la pel desenvolupament personal dels infants. Gaudir i créixer amb totes les arts plàstiques.\nCrear històries, inventar personatges i explorar la nostra creativitat i possibilitats expressives. Descobrir el joc teatral a partir de la feina en equip, la cooperació i el coneixement del propi cos, la veu, l’espai i diversos elements escènics. Desenvolupar capacitats i habilitats que transcendeixen l’escena, com aprendre a gestionar les emocions, proposar idees i adaptar-nos a les dels altres. Desenvolupar l’escolta i la lectura del llenguatge no verbal.\n© MASCANADA6 2021


Nous entrebancs tècnics retarden el rescat del nen caigut al pou - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nNous entrebancs tècnics retarden el rescat del nen caigut al pou\nL'aparició de sortints va obligar a tornar a desmuntar i muntar el revestiment del túnel\nNous entrebancs tècnics retarden el rescat del nen caigut al pou Regió7\nEls tècnics treballen ahir per resoldre les noves complicacions detectades en l'operació d'encamisat o entubat del túnel vertical que s'ha perforat paral·lel al túnel on es troba el Julen, el nen de dos anys que va caure fa onze dies en un pou de més de 100 metres de profunditat a Totalán (Màlaga).\nAixí, després de detectar un sortint en els últims metres del túnel vertical i amb l'objectiu d'accelerar el procés, els tècnics treballaven ahir a la tarda directament sobre l'entubat rebaixant el diàmetre en el tram final del cilindre, que ha de recolzar-se sobre el fons d'aquesta galeria esmentada, segons van precisar des de la subdelegació del Govern.\nAl matí d'ahir, cap a les 06.00 hores, la perforadora havia acabat de reperfilar el pou vertical i, després, ja s'estaven escometent treballs de neteja de l'interior d'aquest túnel, iniciant-se de nou l'encamisat dels 60 metres. En aquests treballs es van tornar a detectar sortints i ahir s'estava treballant per continuar el procés.\nDimarts passat es va produir una nova dificultat tècnica, ja que els tubs no passaven dels 42 metres de profunditat a causa d'unes irregularitats a les parets. No obstant això, els tècnics, després de barrejar diverses alternatives, van continuar els treballs, com ja fa des de fa onze dies.\nUna altra de les dificultats en l'entubat és encaixar la finestra des de la qual els especialistes de la Brigada de Salvament Miner d'Hunosa, arribats des d'Astúries la setmana passada, començaran a cavar uns quatre metres en horitzontal, a 72 de profunditat, per arribar fins al pou on es troba el petit. Això s'estimava que s'iniciés al llarg del dia d'ahir, amb una durada d'unes 24 hores.\nL'equip de vuit miners baixarà de dos en dos en la càpsula dissenyada pel director tècnic del Consorci Provincial de Bombers de Màlaga, Julián Moreno; i que ha estat fabricada per dos ferrers malaguenys.\nDimarts passat, el delegat del Govern a Andalusia, Alfonso Rodríguez Gómez de Celis, va recordar les complexitats en què s'estan desenvolupant els treballs de rescat del petit Julen per les dificultats del terreny. També va fer referència a les 40.000 tones de material mogudes, per al que en condicions normals s'hauria tardat mesos.


Fil d'Aranya: 10/01/2009 - 11/01/2009\nLES TRES "I" D'ALGUNS PERIODISTES: IGNORÀNCIA, INCULTURA, INDIFERÈNCIA\n(Publicat al diari "El Punt" el 27 d'octubre)\nEl codi deontològic del periodisme valencià hauria d’incloure tres pecats capitals: la ignorància, la incultura i la indiferència davant una notícia d’interés social i cultural evident. Per què dic això? Doncs perquè el dia 16 d’octubre de 2009, el mateix dia en què s’omplien portades amb la notícia que Àngeles Caso havia guanyat el premi Planeta, de la qual cosa –no cal dir-ho- me n’alegre una barbaritat (sobretot com a obligada aspirant a premis literaris diversos, perquè altrament aquesta oficinista que us escriu no hauria publicat ni una ratlla…), tenia lloc a la Seu Universitària d’Alacant el Ple ordinari de la Secció Filològia de l’IEC, presidit per Ignasi Giménez Raneda, Rector de la Universitat d’Alacant, Joan Martí, President de la Secció Filològica i Brauli Montoya, Delegat de l’IEC a Alacant. Aquesta que fila la columna que llegiu, com a “curranta” de l’IEC, hi feia les tasques de gestió i suport que té assignades segons contracte i conveni i ha seguit de prop l’acte. Una de les tasques ordinàries era avisar i convocar els mitjans de comunicació. Avisats i convocats foren, alguns d’ells doblement. Passat l’esdeveniment, una altra de les tasques que té assignada aquesta pseudosecretària amb deliris literaris és fer un recull del ressò mediàtic. A la Seu Universitària no va vindre cap periodista, però potser, entre la dotzena i mitja de mitjans convocats, algun va tindre a bé reproduir la nota de premsa que vam enviar. Sí senyor! “El País”, unes poques línies, el butlletí de l’associació cultural “El Tempir”, d’Elx , aquest mateix diari i… ai! L’ABC, que havia ornamentat el comunicat fins ajustar-lo a certs deliris d’invasió pancatalanista, que ja no sorprenen ni esveren, de tan repetits.\nNo cal que us descriga la meua decepció, perquè, personalment, aquest esdeveniment em feia tremolar d’emoció i veneració. Per què? Doncs perquè aquells homes i aquell grapadet de dones (no me’n puc estar de fer esment de la desproporció de gènere entre els membres de la secció filològica), han escrit tot el que jo he aprés durant anys. Per qüestions d’espai no puc posar-me a esmentar la quantitat de savis que hi havia allà reunits. Us diré, però, que jo mateixa, paraigua en mà –plovia a bots i barrals- vaig acompanyar fins l’entrada el mateix Joan Solà, que com sabeu, fa poc ha estat distingit amb el Premi d’Honor de les Lletres Catalanes. Em pregunte quants periodistes ens haurien esperat a la porta de la Seu si, sota el paraigua aquell anara un acadèmic de la RAE, posem per cas, Arturo Pérez Reverte. Clar, que dels escrits de Solà no es fan pel·lícules. Som una societat ignorant i menifotista i els nostres mitjans de comunicació, amb la seua indiferència, contribueixen a la nostra ignorància i incultura.\nEnviat per Lliris Pico Carbonell a 2:22\n(Columna publicada al diari "El Punt" el 18 d'octubre)\nDe vegades pense que els que em llegiu deveu pensar que sóc una persona una mica grisa: sempre queixant-me, sempre protestant, sempre denunciant. De fet, avui mateix havia pensat posar fil a l’agulla per criticar el partit polític en què milite, perquè pense que, amb els militants, aplica una política econòmica desconsiderada, incorrecta i abusiva. Estic farta d’anul·lar rebuts i cansada que decidisquen que aniré a aquest o a aquest altre esdeveniment pel qual he de pagar una quantitat o una altra i me la cobren sense consultar, si no dic el contrari… No m’agrada que ningú decidisca per mi, no m’agrada pagar peatges.\nBé, queixes a part, he de dir-vos que, encara que semble mentida, em considere una dona molt afortunada, la vida em va posant al camí regals que molts voldrien: bons treballs, alguns premis literaris, bons llibres, alguns lectors, bons amics, mi Santi, l’Eulàlia G., el Joan C., el Carles C., les ganes d’escriure… Però –i açò que quede nosaltres- el regal que tinc com el més gran tresor és el meu Carles C, el petit dels meus cadells. Ara fa sis anys que vaig anar a Bolívia a buscar-lo. Quan me’l posaren en braços a penes tenia un mes i a les poques setmanes vaig començar a intuir que alguna cosa en ell era “diferent”. El que marca la diferència és que Carletes és una d’aquelles persones precioses per dins i per fora: guapíssim, expressiu, afectuós, simpàtic, generós, solidari, llest. És també hiperactiu. I ací és on rau el do que la vida m’ha fet: gràcies a ell he descobert que sóc una “mare-goma elàstica” i que amb ell tot és especial. Sabeu? farta de tutories amb mestres i consultes amb psicopedagogs vam anar a un gabinet de psicologia infantil, un dels de “pago”. Hi vam anar “recomanats” i se suposa que ens havien de fer una atenció també “de pago”. Aquell va ser el moment més íntim que hem compartit el meu Carles i jo, més fins i tot que la nit que me’l posaren en braços. Recorde que una psicòloga ens va tancar en una habitacioneta, va donar uns trencaclosques, uns papers i uns colorets al meu fill i va començar a fer-me preguntes amb els ulls estacats en les caselles del test de la seua carpeta: Hi ha antecedents d’hiperactivitat en la seua família? Va ser un embaràs normal? Fins quina edat el va alletar? Busque la mirada de la psicòloga que m’interroga. No la trobe. M’aboque la meua bossa en busca d’un kleenex. Em pose a plorar.“Sóc adoptat”, “Sóc adoptat”, “Sóc adoptat”. Diu el Carles, com una lletania. “No plores, mama”, “no plores, mama”, “No plores, mama”. I ratlla, ratlla, ratlla el full amb una llapissera de color roig. No puc anar a l’aplec del Puig perquè he de dur el Carles a classe de ball i no vull pagar el tiquet del dinar perquè em cansa assumir petges secundaris i innecessaris! En pague tants…\nEnviat per Lliris Pico Carbonell a 0:58\nLA LLENGUA DE LES FORMIGUES\n(Columna publicada al diari "El Punt" el 14 d'octubre. No sé si deu ser que em vaig fent vella i vaig perdent facultats i conviccions...)\nAra fa poc més d'un any que vaig començar a teixir aquesta teranyina des de les pàgines de «paper de veritat» d'aquest diari. L'altre dia hi pensava i em vaig adonar que en tot aquest temps a penes he fet referència a l'ús social de la llengua i als problemes i entrebancs amb què ens trobem els valencianoparlants d'aquestes contrades.\nEm sembla que només hi he dedicat tres columnes. Per què? Doncs perquè crec que m'agrada fer com si fórem normals (perquè som normals); és a dir, m'agrada usar la llengua per a viure el meu dia a dia, per a parlar de totes les coses que m'inquieten. Crec també, que en el fons no m'agraden les reivindicacions, perquè em sembla que no és necessari reivindicar drets que tenim legalment reconeguts, com la llibertat d'expressió i el dret de parlar una llengua que l'Estatut i la Constitució ens reconeixen com a pròpia i (co-oficial). Els drets m'agrada més exercir-los que bramar-los.\nAixò em ve al cap també perquè ara que tot just acabem de passar el 9 d'octubre i que encara m'arriben un grapat de convocatòries a manifestacions cíviques i lúdiques i actes nacionals diversos, i vull fer una mica d'autocrítica.\nAls vint anys m'agradaven aquestes coses. M'agradaven molt. Ara, però, no sé si deu ser per culpa del temps, que se m'acumula a sobre, però veig que les manifestacions que ens muntem... No-valen-per-a-res! Acotxats per un grapat de banderes diverses, de colors també diversos, presos d'una mena de passió incontrolable cridem tantes i també tan diverses coses (»Volem TV3», «Volem Independència», «Vole, volem, volem...») que crec que ningú ens escolta, que quan ens veuen passar, la majoria de gent deu pensar «Ja estan ací els de les banderetes, què demanaran ara?»\nFa uns dies, per qüestions relacionades amb la meua faena d'oficinista de l'IEC, vaig topar amb un senyor que es declarava (al meu parer sense vindre a compte) un apassionat de la llengua i es vanagloriava de fer el que fóra per treballar pel benestar lingüístic fins i tot fora de l'horari laboral. Al mateix temps em retreia que jo em negara a treballar un dissabte (a mi, que dedique tots els meus dilluns a difondre i mostrar els nostres autors en la ràdio del meu poble gratia et amore, que mate els meus minuts d'esmorzar teixint aquesta columna, que eduque els meus fills en valencià, que òmplic les hores mortes fent novel·les... perquè —deia l'home apassionat— «aquestes coses de la llengua s'han de fer amb passió».\nNo, bon senyor, aquestes coses de la llengua s'han de fer amb calma, amb paciència i amb constància, com fan (fem) camí les formigues, i sobretot, amb bones formes i plantejaments raonables i raonats, que la passió, de vegades no porta més que a dir i fer estupideses.\nEnviat per Lliris Pico Carbonell a 4:10\nHI HA CAP HOME QUE EM PUGA RESPONDRE QUAN ACABE AMB AQUELLA REUNIÓ TAN IMPORTANT?\n(Columna publicada en el diari "El Punt digital" el dia 2 d'octubre de 2009)\nAhir vaig tenir la reunió de començament de curs amb la mestra del Joan C., ja sabeu, el meu primogènit. La setmana passada vaig assistir a la que tenia a l'escola bressol de l'Eulàlia G., ja sabeu també: la més petita dels meus cadells. La setmana que ve tinc convocada una altra reunió amb la mestra del Carles C., el mitjà. I amb això ja hauré acabat amb les cites fins el pròxim trimestre. El cas és que ahir, havent pres nota de totes les instruccions de la tutora del meu fill, vaig fer una ullada al meu voltant: 19 mares i un pare. Em va vindre al cap la Maria Mercè Marçal. «A l'atzar agraeixo tres dons: haver nascut dona, de classe baixa i nació oprimida. I el tèrbol atzur de ser tres voltes rebel.» Ja em perdonareu la irreverència (i que conste que admire fervorosament la Marçal), però com es pot agrair tal despropòsit de la sort? Aquesta que us escriu: dona, de classe baixa i nació oprimida, fa anys que viu amb la llengua fora i el dia que es rebele, com diuen al meu poble «pegarà la petardà».\nSabeu una cosa? Per assistir a la reunió amb la cuidadora de l'Eulàlia G. vaig haver de demanar permís a la faena (la majoria de les altres mares que hi assistiren també en van haver de demanar). Per anar a la cita convocada per la mestra del Joan C. vaig anar a treballar una hora abans, per poder furtar 30 minuts del final de la meua jornada laboral.\nSabeu una altra cosa? Dins de dos dies tinc convocada una reunió laboral amb «La Cívica d'Alacant» i amb Escola Valenciana. Si la cosa va com tots els anys, hi haurà mitja dotzena d'homes i una dona: jo (i hauré de pagar una cangur per poder assistir-hi. Hauré de pagar per treballar). Sabeu una altra cosa? La setmana passada, també per qüestions de faena, vaig tindre una reunió a la Universitat Politècnica de València: quatre homes i dues dones.\nS'acaba l'obligada tutoria de principi de curs amb la mestra del Joan C. i un grapat de preguntes em remouen el cervell: homes del món! Sabrieu dir-me quin dia té atenció als pares la mestra de la vostra filla? Quin número de sabata calça el vostre fill? Quins dies de la setmana han de portar l'equipatge d'educació física? Quin dia toca fruita per esmorzar a l'hora del pati? Sabeu com es diuen els fulls en què comencen a escriure amb bolígraf?\nEs diuen fulls de pauta canària i han de ser de quatre forats, perquè també n'hi ha de vuit i de dotze. Sabeu què han dinat avui les criatures que porteu al parc el diumenge mentre la vostra parella planxa la roba de la setmana? Els meus han dinat macarrons. Els els he fet jo, perquè avui tenia el dia lliure i els he passat a buscar abans perquè no es quedaren al menjador.\nEnviat per Lliris Pico Carbonell a 2:54\nLES TRES "I" D'ALGUNS PERIODISTES: IGNORÀNCIA, INC...\nHI HA CAP HOME QUE EM PUGA RESPONDRE QUAN ACABE AM...


Els 7 problemes més habituals amb els audiòfons – Armand Òptics\nEls 7 problemes més habituals amb els audiòfons\nLes persones amb problemes d’audició i que utilitzen audiòfons es troben en ocasions amb alguns inconvenients en el funcionament de la seva pròtesi auditiva.\nNormalment són problemes senzills i de fàcil solució, però s’ha de saber detectar on està el problema. Per això, hem fet un llistat amb els set problemes més comuns i com identificar-los:\nSi deixa d’escoltar a través de l’audiòfon de cop i volta és probable que es tracti de que la pila s’hagi esgotat o que no estigui ben col·locada. És convenient revisar i fer proves per substituir-la si es necessari.\nEn ocasions es creu que l’audiòfon s’ha espatllat o que la pila està esgotada perque s’escolta molt baix. És probable que el control del volum estigui en el mínim o s’hagi desplaçat.\nExisteix una posició denominada ‘T’ per la que s’escolta a través de la telebobina. Si per error està marcada aquesta posició en el audiòfon és probable que pensis que no funciona correctament. Això correspon a models més antics.\nHi ha audiòfons que tenen un programa anomenat conmutador i en alguns casos pot fer que el audiòfon estigui en el programa erroni o en el anomenat ‘programa silenci’, per això no s’escolta.\nSovint pasa que si el manteniment del audiòfon no és el correcte el molde o el filtre s’obstrueixen o es taponen de cerumen. Per això es recomana una neteja periòdica del dispositiu.\nUna altra de les situacions freqüents és que l’audició no sigui la correcta perque tingui la mànega torta, aplastada o taponada. Això evita de que arribi el so de forma nítida.\nI finalment, una situació que sol ser comú són les gotes de condensació que es produeixen a la mateixa mànega del audiòfon per la suor, la pluja o perque es mulli de manera accidental. Simplement amb l’ús d’un deshumificador especialitzat per audiòfons es retira la humitat acumulada.


Marko Popovic - Basketball - Scoresway - Résultats, rencontres, tableaux et statistiques\n2018/2019 Fuenlabrada LIA 8 10,6 2,6 2,2 1,6 0,8 23:49\nTotal 135 11,2 1,2 2,5 1,2 0 22:37\ndim. 11/11/18 ACB Fuenlabrada 80 - 95 Real Madrid Plus d'infos\nsam. 03/11/18 ACB Fuenlabrada 79 - 73 Barcelona Plus d'infos\nmer. 31/10/18 BCL Fuenlabrada 75 - 105 Hapoel Jerusalem Plus d'infos\nmer. 24/10/18 BCL Dijon 85 - 87 Fuenlabrada Plus d'infos\ndim. 21/10/18 ACB Zaragoza 77 - 80 Fuenlabrada Plus d'infos\nmar. 16/10/18 BCL Fuenlabrada 96 - 84 Antwerp Giants Plus d'infos\ndim. 14/10/18 ACB Fuenlabrada 60 - 110 Baskonia Plus d'infos\nmer. 10/10/18 BCL Bamberg 88 - 89 Fuenlabrada Plus d'infos\ndim. 07/10/18 ACB Estudiantes 77 - 75 Fuenlabrada Plus d'infos\njeu. 04/10/18 ACB Fuenlabrada 79 - 93 Málaga Plus d'infos\ndim. 30/09/18 ACB Gipuzkoa 60 - 76 Fuenlabrada Plus d'infos\njeu. 24/05/18 ACB Fuenlabrada 84 - 70 Gipuzkoa Plus d'infos\ndim. 13/05/18 ACB Joventut 95 - 87 Fuenlabrada Plus d'infos\ndim. 06/05/18 ACB Fuenlabrada 61 - 76 Valencia Plus d'infos\nsam. 28/04/18 ACB Fuenlabrada 75 - 93 Barcelona Plus d'infos


Els treballadors de Seat estan en risc d'acomiadament davant de la mala situació de la marca\nA Espanya podrien veure's afectats més de 15.000 empleats.\nBNEW2021. Per afrontar els reptes del canvi climàtic tots hem de col·laborar\nEn el marc de l'BNEW2021, va tenir lloc la taula rodona "Corporates & Sustainability" sobre l'aportació de les empreses en la consecució dels Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) i l'Agenda 2030. En la mateixa va participar Narcís Berberana, Chief Strategist Officer de Agbar, Lourdes de la Sota, directora d'Estratègia Corporativa i Relacions Institucionals de SEAT; Iheb Nafaa, CEO de Servihabitat; i Manel Oriola Chacón, Managing Director de NACEX. El debat ha estat moderat per Josep Mª. Coll, professor i consultor de Sostenibilitat a EADA.\nEl president de Seat li demana a Sánchez treballar "mà a mà" per tenir un projecte concret\nGriffiths ha defensat "anar al gra ara i ser molt concret i posar estratègies en marxa", així com compartir els plans perquè puguin anar adaptant la seva resposta.\nSeat i sindicats arriben a un acord d'ERTO que afectarà un màxim 1.276 treballadors per dia\nL'expedient tindrà vigència de l 27 de setembre a el 30 de juny de 202\nSeat i els sindicats esperant tancar la negociació dels ERTO aquest dimecres o dijous\nL'empresa ha plantejat durant la reunió les mateixes condicions socials que l'expedient anterior Per exemple, assumint que els treballadors amb menys d'un any d'antiguitat a l'empresa i que, per tant, no tindrien dret a la prestació de desocupació quedin exclosos de l'ERTO. A més, també ofereixen la possibilitat de fer formació mantenint el 100% de la remuneració.Encara no s'ha tancat el complement de la prestació d'atur que es cobra quan s'entra en un ERTO. En l'últim expedient, Seat va abonar el 80% del salari brut dels treballadors, un 10% més de la prestació d'atur. L'ERTO pot afectar la totalitat de la plantilla productiva de Seat, és a dir, unes 11.000 persones.A causa de la pandèmia, els principals fabricants de semiconductors asiàtics van reassignar la seva producció a sectors com l'electrònica de consum, en detriment de la indústria de l'automoció.\nSeat crea un sistema de manteniment predictiu per a la seva fàbrica de Martorell\nPermetrà preveure i evitar incidències en els robots de la línia de producció\nSeat planteja als sindicats un ERTO que començarà aquest setembre\nL'ERTO contemplarà la reducció temporal de part de la producció i una possible cancel·lació de torns.La manca de semiconductors i microxips que ha obligat a aturar la producció de la gran majoria de fàbriques automobilístiques en algun moment del 2021, inclosa la planta de Seat a Martorell que ha tancat en diverses ocasions aquest estiu. A causa de la pandèmia, els principals fabricants de semiconductors, que se situen a Àsia, van reassignar la seva producció a sectors com l'electrònica de consum, en detriment de la indústria de l'automoció.L'automobilística fa front a una alta demanda per part dels concessionaris i clients dels models Seat i Cupra, que ja es troba en nivells pre-covid.\nSeat tancarà dos dies la planta de Martorell la setmana vinent per falta de xips\nSeat ha decidit tancar la planta de Martorell (Barcelona) dos dies de la setmana que ve --el dilluns 6 i el dimarts 7 de setembre-- causa de l'escassetat de subministrament global de semiconductors que afecta tota la indústria de l'automòbil.\nSeat arriba a setembre amb activitat reduïda per la falta de xips\nSeat torna a notar la falta de xips, de manera que comença el mes de setembre amb activitat reduïda, treballant a mig gas i per sota de les seves previsions.\nSeat tancarà la L3 a Martorell el 22 i 25 de juny per falta de subministrament\nDavant d'aquesta situació, Seat ha acordat mesures de flexibilitat interna amb els representants sindicals, segons ha informat la companyia automobilística aquest divendres en un comunicat.\nSeat va perdre 194 milions el 2020 pel Covid-19 després de cinc anys de beneficis\nEl volum mundial de vendes de Seat va aconseguir 427.000 unitats, un 25,6% menys que l'any anterior (574.100)\nL'aposta de Sánchez per SEAT a Catalunya genera reticències entre la resta de CCAA\nEl Govern central trasllada als altres aspirants que a Espanya hi ha dues o tres plantes de bateries. Indústria negocia amb Ford major implicació en el projecte elèctric de València\nSánchez Llibre creu "injustificable" que el Govern no assistís a la visita del Rei a Seat\nEl president de la patronal Foment del Treball, Josep Sánchez Llibre, ha qualificat de "injustificable" i inadmissible que el Govern no assistís a la visita el divendres del Rei Felip VI i del president de Govern central, Pedro Sánchez, a Seat de Martorell (Barcelona) .\nIlla lamenta que Aragonès no hagi anat a la visita del Rei a la planta de Seat\n"Lamento que el vicepresident de la Generalitat en funcions no hagi fet acte de presència per donar-li suport", ha tancat el també exministre de Sanitat.\nEl Rei invoca una Catalunya com a terra d' "esperit global, audaç i emprenedor"\nFelip VI ha assegurat que el Consorci de Govern amb el Grup Volkswagen i Iberdrola per a la primera planta de bateries de cotxes elèctrics a Espanya és "un senyal immillorable de compromís" amb la cadena de valor de el sector, així com amb la innovació, la cohesió territorial i la participació publicoprivada.


Imatge d'una casserolada en protesta per la gestió del Govern central de la crisi del coronavirus.\nLa convocatòria és al migdia a la plaça de les Corts Catalanes baixaria per la Rambla president Macià, la Rambla Nova fins el Balcó del Mediterrani\nActualitzada 22/05/2020 a les 17:00\nA Tarragona, la convocatòria és a les 12 del migdia a la plaça de les Corts Catalanes, i el recorregut d'uns tres quilòmetres preveu baixaria per la Rambla president Macià, la Rambla Nova fins el Balcó del Mediterrani i tornaria per la mateixa via fins a acabar a la plaça Imperial Tarraco, davant la Subdelegació del govern espanyol.\nEl lletrat Juan Cremades ha recordat que la fase 1 de desescalada permet certa mobilitat i es pot viatjar per tota la regió sanitària, anar a comerços, terrasses, misses i funerals. Per això, considera que a Lleida, Girona i Tarragona s'hauria d'autoritzar. Pel que fa a Barcelona, encara en fase 0, Cremades ha recordat que està en fase 0 però avançada i que aquest proper dilluns passarà a fase 1.\nLa fiscalia, per la seva banda, s'ha posicionat al costat de Vox per defensar el dret de manifestació sempre que es garanteixin les mesures de seguretat sanitària i de mobilitat.\nEn canvi, l'Advocacia de l'Estat s'ha oposat a l'autorització de les manifestacions, assegurant que la denegació del permís sí que ha estat argumentat i que no es requereix un informe sanitari específic, ja que el Ministeri de Salut ja argumenta perquè s'aplica cada fase de desescalada a cada zona.\nEl lletrat també ha assegurat que la llei no preveu manifestacions en cotxe i que el decret d'estat d'alarma només preveu l'ús del cotxe per a casos necessaris com anar a comprar, treballar o al metge. En un sentit similar, creu que els carrers han d'estar alliberats d'embussos per tal que puguin passar amb rapidesa els serveis d'emergències, i que no es pot alterar el dret dels altres ciutadans a passejar o fer esport. A més, ha recordat que diversos tribunal superiors van prohibir manifestacions el passat 1 de maig. «Un míting en cotxe no pot substituir el dret a la vida», ha conclòs un dels advocats de l'estat, recordant que la mobilització no és en defensa dels drets fonamentals, sinó que té motivacions polítiques.\nComenta el contingut : El TSJC autoritza la manifestació en cotxe de Vox per aquest dissabte a Tarragona


La Biblioteca et convida a veure Gerónimo Stilton « Bibliom@renys\n9:03 Biblioteca P. Fidel Fita 0\nLa Biblioteca et convida a veure Gerónimo Stilton\nLa Biblioteca ofereix la possibilitat a grans i petits d'anar a veure Gerónimo Stilton el musical, obra de teatre inspirada en el popular personatge literari que es representa al Teatre Condal de Barcelona.\nL'expedició sortirà de davant del Calisay (16h) el dia 29 de desembre. El preu (entrada + autobús) és de 15e per persona. Les inscripcions es fan a la Biblioteca. Esteu convidats!


joventut archivos - Pàgina 3 de 4 - Fundació Solidaritat Universitat de Barcelona\nHome Posts tagged "joventut" (Page 3)\n29/09/2020 08/03/2022 Acció social, Covid19, Notícies acció social, COVID19, joventut, ODS 10, ODS 4, solidaritat, universitat\nA través de la Fundació Solidaritat UB, la facultat ha donat material escolar sol·licitat per l’Associació de Veïns de Ciutat Meridiana. En el marc del Programa d’intervenció socioeducativa que la Fundació Solidaritat UB va endegar fa sis anys a la Zona Nord del districte barceloní de Nou Barris i l’eix…\n10/05/2019 08/03/2022 Acció social, Notícies acció social, joventut, ODS 10, ODS 4, ODS 8\n20/06/2017 08/03/2022 Institucional, Notícies, Persones refugiades acollida, drets humans, joventut, persones refugiades, Síria, universitat\n01/06/2017 08/03/2022 Educació en Drets Humans, Notícies educació, joventut, pau, persones refugiades, Premi Recerca Pau, recerca\n18/11/2016 08/03/2022 Institucional, Notícies, Persones refugiades drets humans, joventut, pau, persones refugiades, Síria\nEl curs permetrà a quinze estudiants, la majoria procedents de Síria, fer el trànsit de l’ensenyament secundari a la universitat, com a única possibilitat per a aquests joves de continuar la seva trajectòria acadèmica. L’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, i la vicerectora d’Administració i Organització de la Universitat de Barcelona,…


Més de 200 persones faran la selectivitat per a majors de 25 anys a Tarragona | Diari de Tarragona\nMés de 200 persones faran la selectivitat per a majors de 25 anys a Tarragona\nDemà es realitzaran els exàmens de la fase general i el proper 7 de maig els de la fase específica per als més grans de 25\n29 de Abril de 2016 - 11:02 hs\nUn total de 3.021 persones faran les Proves d'Accés a la Universitat (PAU) per a persones de més de 25 i 45 anys, que tindran lloc els dissabtes 30 d'abril i 7 de maig, ha informat la Secretaria d'Universitats i Investigació en un comunicat.\nPer demarcacions, a les de més de 25 anys s'han matriculat 1.994 persones a Barcelona, 214 a Tarragona, 103 a Lleida i 285 a Girona; i en les de més de 45, 325 a Barcelona, 37 a Tarragona, 14 a Lleida i 49 a Girona.\nLa selectivitat començarà amb els exàmens de la fase general i el 7 de maig es realitzaran les proves de la fase específica, ja només per a estudiants de més de de 25 anys, en les quals s'han matriculat 2.596 persones --2.430 el 2015--.\nLes PAU per a persones de més de 45 anys, en les quals s'han matriculat 425 persones --381 el 2015--, són per a persones que volen iniciar els estudis i no tenen cap titulació per accedir a la universitat per altres vies ni poden acreditar experiència laboral o professional.\nAquesta prova d'accés consta de tres exàmens: un comentari de text, llengua catalana i llengua castellana, i els aspirants que la superin també han de passar una entrevista personal.\nCom a novetat, aquest any hi haurà un sol tribunal on s'examinaran els candidats matriculats a la Universitat de Barcelona (UB), la Politècnica de Catalunya (UPC), la Pompeu Fabra (UPF), la Ramon Llull (URL), l'Oberta de Catalunya (UOC), la de Vic (UVic-UCC), la Internacional de Catalunya (UIC) i l'Abat Oliba (UAO) CEU.\nA la resta de territori, s'han ubicat tribunals a Lleida, Girona, Tarragona i Manresa, habilitats per la Universitat de Lleida (UdL), la de Girona (UdG), la Rovira i Virgili (URV), i la UOC.\nEls resultats es publicaran el 24 de maig, i els interessats podran descarregar-se el certificat de notes en el mateix moment de la consulta.


Club Atletisme Ondara: Roda de premsa - 10ena Cursa popular Ondara\nLa roda de premsa per a la presentació de la 10ena cursa popular d'Ondara als mitjans de comunicació ha estat tot un èxit!\nA ella han acudit mitjans de comunicació televisius, de ràdio i premsa, entre altres Marina Alta TV (canal 37), Ràdio Ondara, Cadena Cope, el diari Levante, Las Provincias...\nEls conferenciants han estat, per part de l'Ajuntament d'Ondara, el regidor d'esports Juanvi Orduña i per part del CAO, Pep Giner.\nTots dos han aprofitat la roda de premsa per agrair l'ajuda prestada per Protecció Civil, la Policia Local i altres corporacions locals, així com per associacions diferents com poden ser els Júniors d'Ondara, les Ames de casa..., així com han agrait, també, a totes les empreses patrocinadores, tant de la cursa d'Ondara, com del 12é circuit de la Marina Alta la seva participació i implicació en el mon de l'atletisme.\nTambé han recordat que les inscripcions finalitzaven avuí a les 14 hores a la web de somesport.com, i què els dorsals es podran retirar el mateix dia de la cursa a la zona d'eixida fins una hora abans que es dispute la prova reina.\nRepassant, també, que les proves de categories inferiors (no inscrites al circuit) començaran a les 17.15 hores, mentre la prova reina serà a les 19 hores, contant amb un nou circuit i amb un traçat total de 9.500 metres. Totes aquestes proves tindran la seva eixida i la seva arribada al Prado (Av. General Bosch).\nDes del Club d'Atletisme d'Ondara volem recordar a tota la gent que estiga disposta a ajudar/participar en la cursa, que aquesta mateixa nit a les 22 hores facen presència al Prado, per començar a preparar les bosses amb els regals per als corredors i la organització del lloc de la cursa.\nI convoquem, també, a la gent el dissabte a les 16 hores per a organitzar les curses de les categories inferiors, i per a disfrutar com a públic d'aquest bonic i competitiu esport.\nPublicat per elpepgf el 5.6.08\nala pos! aquesta nit, tots al prat, a veure si amb un poc d sort ja estan fetes les camisoles i podem fer les bosses completes!!!!!!!!!!!\n5 de juny de 2008 a les 17:06\nale pos! desprès d l'èxit d'ahir, avuí divendres ens tornem a reunir al prat a les 22 hores.\npreguem q s'acosten els màxims membres possibles del club.\ngràcies i fins desprès.\nahi Pep! mare de deu quin professional de la comunciació! jajajaja!\n6 de juny de 2008 a les 11:00