Los Folloneros: XXIIIª CAMINADA POPULAR DE SANT MIQUEL DE BALENYÀ 2011\nXXIIIª CAMINADA POPULAR DE SANT MIQUEL DE BALENYÀ 2011\nDistància recorreguda: 26,55 quilòmetres.\nDesnivell acumulat pujant: 829 metres, baixant: 775 metres.\nAltitud mínima: 527 metres, màxima: 840 metres.\nEns trobem a la plaça de l'església de Sant Miquel de Balenyà. Encara és fosc i ens preparem per recollir les inscripcions.\nSant Miquel de Balenyà és un nucli que pertany al municipi de Seva. Després del seu progressiu creixement, l’any 1944, al voltant de la barriada de l’Estació, es va començar a construir una església de nova planta, que es va inaugurar l'any 1953. Aquesta església està dedicada a Sant Miquel dels Sants, patró de Vic, i és des d'aquest punt que iniciarem l'excursió d'avui. Comencem seguint el carrer Major cap a la dreta, fins a trobar el carrer de Pau Casals, on girem a l'esquerra. A continuació creuem la via del tren per un pont elevat i agafem la carretera local de Seva a Tona. Al cap de poc i davant d'una rotonda, deixem la carretera i agafem una pista a la dreta. Passem el trencall, també a la dreta, que porta a la Casa Nova del Feu. En aquest punt entrem en la Quadra de Miramberc del terme de Malla. La Quadra de Malla o Quadra de Miramberc és un extens territori de més de 400 hectàrees que pertanyen al municipi de Malla i es troben entre els municipis veïns de Seva, Taradell i Tona. Es tracta d'un dels espais agraris més ben conservats de la Plana de Vic, inclou les finques del Coll, el Feu, Torrellebreta i el Collell. Hi trobem alguns dels turons testimoni més grans de la Plana, extensos camps de cereal i boscos mixtes de pi pinyer, roure martinenc i alzina. De seguida passem pel costat del mas El Feu que es troba situat a la línia divisòria entre Malla i Balenyà. Ha estat renovat amb una torre i un gran casal que inclou l'antic mas. És una construcció d'estil neoclàssic rural datada al 1870.\nContinuem per la pista sempre en direcció al nord. La zona és molt plana i coberta de camps de conreu. Deixem a la dreta el trencall del mas El Coll, també pertanyent a Malla. Arribem a una cruïlla de camins, per la dreta aniríem a la masia de Torrellebreta i per l'esquerra a Tona. Davant nostre s'aixeca la Serra de Torrellebreta, una muntanya de 638 metres que es troba entre els municipis de Malla, Taradell i Tona i és un dels turons testimoni de la plana ausetana.\nEL TURÓ TESTIMONI DE LA SERRA DE TORRELLEBRETA\nTravessem la pista deixant a la dreta la Bassa de purins de Malla i entrem en l'Espai d'Interès Natural dels Turons de la Plana Ausetana. Aquest espai agrupa quatre petits turons representatius dels relleus eocènics de la plana de Vic: el Turó del Castell de Tona, el de Torrellebreta, el de Mont-rodon i el de Gurb. Aquests turons testimoni constitueixen formacions geològiques singulars que identifiquen la conca d'erosió de la plana de Vic excavada pels rius Ter i Congost. Són molt visibles i fàcilment identificables pel seu color gris-blavós. El nostre camí ressegueix el peu d'un ells, el Turó de Torrellebreta, per la seva part llevantina. Anem trepitjant aquestes terres margoses que fa milions d'anys restaven submergides sota el mar. De tant en tant, en mig de les margues, creuem algun clap de bosc que fa de transició entre la terra improductiva i els camps de conreu de la plana. Arribem a una pista transversal que per la dreta porta al mas Collell i a Torrellebreta. Continuem per l'esquerra deixant el terme de Malla i entrant en el de Taradell. Anem avançant cap al nord entre camps de conreu enmig de la boirina del matí. Arribem a una bifurcació, a la dreta veiem el mas de Can Tossell, i a l'esquerra el mas El Colomer.\nEl Colomer és una explotació agrícola del municipi de Taradell però que pertany a la parròquia de Tona, ja que hi termeneja. És conegut per allotjar-hi el Museu del Blat, on s'exposen les eines agrícoles anteriors a la mecanització, que en Joan Lleopart que era pagès, va anar recollint al llarg de tota la seva vida. El mas, documentat des del segle XII, va ser habitat per divuit generacions consecutives de la família Colomer. L'origen del nom del mas sembla que estava relacionat amb la cria de coloms. El mas Colomer es troba al bell mig de la Plana de Vic, entre Taradell i Tona, enmig de camps de conreu i altres masos dispersos pel territori. Al segle XIX, el Colomer va adquirir l'aspecte actual, amb la construcció de la galeria al migdia i la de la masoveria, a ponent. Prop de la casa i no gaire lluny, es troba l'ermita de Sant Joan del Prat, actualment anomenada Sant Joan del Colomer, que ja existia al segle XI. L'entorn proper estar definit per petits boscos de roures, alzines i pins pinyers, amb un relleu ondulat pels petits turons de margues aixaragallades. És el paisatge propi de les vores de la Plana de Vic on predominen els espais rurals caracteritzats per masies envoltades per terres de conreu, petits boscos i turons testimoni.\nContinuem endavant, ara cap al nord-est creuant el Serrat de Can Pardaler, fins arribar al mas del mateix nom. Can Pardaler, ens informen que és la masia on hi ha l'estudi de gravació de David Rosell, productor i també guitarrista de Brams, a més de líder de Dept. Per aquesta masia hi ha passat, a més dels seus grups, Els Pets o Mesclat. A continuació creuem per sota la via del tren i enllacem amb el camí ramader que seguim cap a l'esquerra. Passem a tocar de Can Vilacís del Camí.\nCAN VILACÍS DEL CAMÍ\nTaradell conserva un gran nombre d'antigues masies d'història mil·lenària: Llagostera, esmentada el 913; Vilacís, el 915; el Molist, el 919; la Madriguera, el 955, i el Conier o Coniller, el 988. Els propietaris de cinc d'aquestes masies (Vilacís, la Vallmitjana, el Ricard, el Gurri i Bellpuig) conserven l'antic cognom del mas. D'altres masies, com el Colomer, el Vivet o el Bolló, han canviat de cognom, però els propietaris actuals són descendents dels primers amos. Totes aquestes masies i d'altres, són antics casals reconstruïts, gairebé tots, als segles XVII i XVIII. Destaquen, per la seva estructura quadrada i amb galeries, el Molist, el Colomer, Vilacís i el Bolló. Vilacís d'Amunt forma una caseria amb afegitons successius al casal primitiu, reedificat per Salvi Vilacís cap al 1690. Aquesta masia data del segle XVIII i és de tres crugies.\nUna mica més endavant arribem a la granja L'Hostal dels Frares.\nL'HOSTAL DELS FRARES\nL'Hostal dels Frares era un antic hostal situat al camí de Barcelona. Al cap de poc, deixem el camí ramader que continua cap al nord i tombem a la dreta. Just en la cruïlla hi ha instal·lat el primer avituallament.\nDesprés d'aquest petit repòs seguim endavant per la pista, creuem el riu Gurri i arribem al mas El Gurri Gros.\nEL GURRI GROS\nDestaquem el magnífic roure que hi ha entre el mas i les granges i també la llinda d'una finestra amb la data del 1790.\nContinuem endavant en direcció a llevant, enfilant-nos per la Costa del Gurri. Arribem a un altiplà on sobresurt, enmig de la boira i els camps, les teulades d'una masia que no hem pogut identificar.\nRevoltem tot aquest altiplà que es troba entre la Costa del Gurri i la Serra del Puig. Passem per sota la masia del Puig, documentada des del segle XI, i antigament una de les més importants del terme de Taradell. Té aspecte de castell. A continuació davallem cap a la Riereta o antic torrent d’Escaravuit. Creuem el torrent i entrem de nou en una zona de margues blavoses, pissarrenques i estèrils, són els Turons de la Riereta.\nTURONS DE LA RIERETA\nEl passeig que fem envoltats d'aquesta terra blavosa, tant sols tacada amb els ocres i vermells de la catifa de fulles dels nostres peus, és indescriptible.\nÉs sorprenent el poder de l'aigua per obrir aquests laberíntics viaranys. Se succeeixen trams enmig del bosc, altres entre conreus fins arribara una pista que s'acosta al nucli de Taradell per la seva part ponentina. Passem per davant del Pavelló Municipal El Pujoló i creuem el Bosquet del Pujoló\nEL BOSQUET DEL PUJOLÓ\nEs tracta d'un indret ombrejat per uns vells pins, que actualment serveix com a espai de festes i aplecs.\nArribem a l'avinguda Mossèn Cinto Verdaguer i la seguim cap a l'esquerra. A continuació creuem la carretera de Taradell a Balenyà i seguim per un camí paral·lel a l'avinguda de Jacint Verdaguer. Veiem el cementiri de Taradell a la nostra esquerra. Més endavant, seguint paral·lels a l'anomenada Ronda de Ponent, arribem a l'alçada del Pont del Mil·lenni. Aquí trobem un pal indicador de la Font Gran i del PRC-42, el sender de Taradell. Girem a la dreta seguint les marques del sender de petit recorregut i baixem cap a la riera de Taradell. Un camí a l'esquerra ens permet acostar-nos al Molí de Més a Prop.\nEL MOLÍ DE MÉS A PROP\nLa riera de Taradell, coneguda també amb el nom de riera de la Font Gran o riera dels Molins, era l'encarregada de fer funcionar, fins a mitjans del segle XIX, els set molins fariners que es trobaven al llarg del seu recorregut. Entre ells hi havia el Molí de Més a Prop.\nHi arribem seguint el pal indicador del Molí dels Capellans i travessant la riera de Taradell pel bonic pont del molí. Es tracta d'un antic molí fariner datat al segle XVIII. Tots aquests molins, funcionaven amb l'aigua de la riera que veia augmentat el seu cabal amb les aportacions de la Font gran. Després de donar una ullada a l'indret, retornem al recorregut de la caminada. Aquest segueix para·lel, aigües amunt, la riera de Taradell. A l'esquerra ens queda la fàbrica tèxtil "El Tint".\nLA FÀBRICA TÈXTIL "EL TINT"\nEs tracta de la Comercial Sert, més coneguda com el Tint. Una Fàbrica tèxtil, de l'arquitecte Domènec Sert i Rius, que va impulsar el creixement del poble de Taradell. El Tint inclou les naus industrials originals d’El Tint de Comercial Sert, així com la Torre del Tint. Cal destacar tot el conjunt de les construccions, així com els materials, els elements i els sistemes constructius.\nVa donar lloc a una historia d'amor tràgica. Una minyona enamorada del seu senyor, que no va poder suportar la seva existència sense ell, ja que el senyor, es va casar amb una senyoreta, i tots els desitjos, que la minyona podia tenir, es van evaporar, aleshores va decidir treure's la vida, i es va llençar per la finestra. Des de llavors, diuen, que la seva anima apareix, de tant en tant, per les finestres de l'edifici.\nPer un caminet que baixa per la nostra esquerra, podem admirar un bonic racó d'aquest indret. Es tracta d'un petit espai arranjat arran de la riera, amb una font que ara no raja i a sobre d'ella una majòlica amb l'escena d'un cavaller matant uns sarraïns. Des d'aquest racó, prenem consciència de la importància que tenien els jardins de la Torre del Tint, així com el pont de vianants metàl·lic que creua la riera fins al camí de la Font Gran.\nAnem seguint un camí que ens porta per dins el Parc de la Font Gran. Mitjançant unes escales baixem a l'espai de la font.\nEL PARC DE LA FONT GRAN\nÉs un parc públic situat al costat de la sagrera. Es troba documentat des del segle XII. És un punt on es centren els dos vessants de la riera. Destaca la font que dóna nom al parc, a prop de la qual hi ha l'antic casal del gremi de paraires, un edifici gòtic de 1545 on funcionà des del 1723 un tint dels teixits fets a la vila.\nLA FONT GRAN O FONT DE SANT GENÍS\nEn aquest espai fresc i acollidor, hi raja la font Gran o font de Sant Genís. És una font allargada amb set canelles de metall i un sobreeixidor en forma de cap de lleó de pedra esculpida, al seu centre i amb la data de l'any 1790. Els documents en parlen des del 1212 i dels seus abeuradors des de l'any 1526. Situada sota la població i al costat de la riera de Taradell, és un dels llocs més bonics de Taradell. Aquesta font fou segurament la causa de l'origen i formació de la població en aquest indret, ja que abastia el poble, feia anar els molins del terme i donava aigua als paraires per transformar la llana en fibres tèxtils. L'aigua sortia de la penya, i cap mig segle XVIII, quan els paraires van necessitar més doll d'aigua s'hi va excavar una mina i es va fer una font per a omplir els càntirs i les galledes. La Font és troba també en l'origen del Tint d'Amunt i del Tint d'Avall. Va ser precisament el sector de la llana i l'aigua, el que permeté fer el pas de sagrera a vila, doncs el creixement inicial de la població es va fer riera amunt i no seguint el camí ral com hagués estat lo habitual.\nEL PLÀTAN DE LA FONT GRAN\nAl costat de la font hi trobem un plàtan centenari de més de 20 metres d'alçada, catalogat com a arbre monumental d'interès local de Catalunya. El 1872 es remodela la Font Gran, i és aleshores quan es planta el plàtan que es convertiria en "el plàtan de la Font Gran". Va ser plantat per Segimon Riera i Corominas i Jaume Barfull.\nContinuem la caminada passant per sota el pont del carrer de la Font i seguint el carrer del Vapor cap a la dreta. A continuació girem a l'esquerra pel carrer d'en Rocaguinarda i travessem la carretera de Viladrau. A l'altre banda continuem per la Travessera de les Sitges fins al final on es bifurca a l'esquerra en el carrer de la Sardana, i a la dreta amb el carrer del President Macià. Nosaltres seguim recte per un camí de terra sense asfaltar. Més endavant deixem a la dreta el trencall a la masia La Codina, que forma un conjunt molt homogeni amb un barri clos i una interessant cisterna. Anem seguint cap al nord i després de passar el torrent de Santa Eugènia arribem a l'ermita de sant Quirze de Subiradells.\nERMITA DE SANT QUIRZE I SANTA JULITA DE LA ROCA O DE SANT QUIRZE DE SUBIRADELLS\nAquesta petita capella, la trobem en un extrem de la urbanització de la Miranda de la Plana o de La Roca, envoltada d'arbres i al costat d'una gran plaça. És un edifici romànic molt senzill situat en un lloc encisador. L’actual església es va aixecar als voltants de l’any 1095. Malmesa el 1936, fou restaurada pels promotors de la urbanització l’any 1966. Aquesta església es trobava dins l’antic terme del castell de Taradell, al lloc de Subiradells i depenia de la parròquia de Sant Genís. L’església de Sant Quirze i el lloc de Subiradells són documentats conjuntament l’any 989.\nConsta d’una sola nau amb un absis semicircular obert a llevant i amb la coberta de volta de canó. L’Absis és totalment llis i te una sola finestra d'una sola esqueixada, ja que exteriorment té forma d'espitllera. L’entrada al temple torna a estar en el cantó de migdia, desprès que en el segle XVII es va construir una nova porta en el mur oest. Està protegida amb un arc de mig punt adovellat, sense cap decoració. Durant les darreres obres de restauració es va tapiar l'entrada barroca. A l’extrem de ponent i coronant el mur va ser erigit en època moderna un campanar de cadireta amb dos ulls.\nContinuem la caminada cap a llevant, seguint paral·lels el torrent de Santa Eugènia per dins d'un bosquet molt esclarissat però força humit i fresc. Al cap de poc arribem al segon avituallament de la caminada.\nDesprés de recuperar una mica les forces, reemprenem la caminada seguint cap a llevant. Comencem a trobar els senyals del sender de petit recorregut PR-C 42, el sender de Taradell. A partir d'aquest moment anirem trobant, en bona part del recorregut, aquests senyals que coincideixen en part de la nostra caminada. Seguint diversos viaranys anem a sortir davant mateix de l'Hostalet del Bou. Enfilant-nos per sobre d'unes margues blavoses enllacem amb el camí del Puig de l'Agulla. El seguim cap a la dreta, sempre per la pista principal, en direcció a llevant. La pista, força ampla, es va enfilant pel mig d'una massa boscosa d'un estrep del Turó de l'Enclusa. Arribem a un revolt que travessa el torrent de Rocafarigola; a la dreta, arran del camí, descobrim la font del Collet del Mig.\nLA FONT DEL COLLET DEL MIG\nLa font actualment no raja. Té un tub de ferro encastat en la pedra en la que hi ha la inscripció del seu nom. Hem de suposar que el topònim fa referència a la proximitat del collet que separa la vall del torrent de Rocafarigola, de la vall del Rec del Mas.\nArribem al collet i a partir d'aquí, la pista fa de termenal entre Taradell i Sant Julià de Vilatorta. Continuem ascendint fins arribar al Collet dels Tres Termes.\nEL COLLET DELS TRES TERMES\nAquest punt és una important cruïlla de camins. Per l'esquerra i pel fil de la carena en direcció nord, podem arribar-nos al Puig-l'Agulla i al santuari del mateix nom. El camí de migdia ens porta a la Collada de Mansa i a la carretera de Viladrau. Per ell discorre de nord a sud el GR 2, el sender que va de La Jonquera a Aiguafreda. Hi trobem una fita dels municipis de Taradell, Viladrau i Sant Julià de Vilatorta, a sota d’una bonica alzina. Des d'ell tenim unes magnífiques vistes del Montseny i en particular de la Trona.\nAgafem el sender que puja, molt malmès, i en el que anem trobant marques tant del GR 2 com del PR-C 42. En aquesta zona, el juliol de l'any 1983 va ocórrer el pitjor incendi d'Osona de les últimes dècades. Van cremar més de 1500 hectàrees de boscos de pi roig, alzines i roures que van quedar arrasades pel foc, el qual va durar tres dies. Després del desastre, el lloc era esfereïdor, tant sols es veia la roca nua i els esquelets ennegrits dels arbres i arbustos. A dia d'avui podem constatar la lenta regeneració que va tenint lloc després de passar 28 anys. Podem veure amb claredat, marcat pel canvi del tipus de vegetació les diferents zones afectades. El camí avança per sota el sector llevantí del Turó de l'Enclusa. De tant en tant podem observar, enlairada sobre nostre, la senyera plantada en el seu punt més alt.\nTURÓ DE L'ENCLUSA 868 m.a.\nAquest turó correspon al punt més alt del terme de Taradell, amb 868 metres d’alçada. Es caracteritza per ser un altiplà encinglerat per tots cantons i per la gran senyera que hi oneja. El seu nom es deu a la peculiar morfologia que té la pedra en aquest lloc, de tal manera que mirada de lluny recorda la silueta d’una enclusa de ferrer. Geològicament és un dels punts més interessants del recorregut d'avui, per contraposició amb les margues blavoses que hem observat a la Plana. La Conca de l'Ebre és va reomplir de materials sedimentaris de l'edat terciària, en el mateix moment de l’aixecament de les dues principals serralades catalanes: els Pirineus i les Serralades Costaneres. Els primers estadis d'aquest reompliment van tenir lloc a les vores de la conca, amb sediments continentals arrossegats per cabalosos rius, formant ventalls al·luvials. En aquesta zona, que se situava en un dels marges de la conca, afloren magníficament aquests dipòsits, d’intensíssim color vermell. El punt més alt, el Turó de l'Enclusa, esdevé un dels miradors més privilegiats del terme amb vistes cap al castell, cap al poble, cap a la plana, cap a les Guilleries i cap al Montseny. Finalment arribem al Collet de l'Enclusa.\nCOLLET DE L'ENCLUSA, COLLADA DEL VILAR O COLLADA DE MANSA\nEns trobem en el punt més alt de la carretera de Taradell a Viladrau. En aquest punt els amics de Sant Miquel de Balenyà han disposat un bon parament per l'esmorzar. Portem aproximadament uns 14 quilòmetres de caminada, i ja tenim gana. Ens acompanyen el Lluís, l'Assumpta i la Maria Àngels.\nMentres esmorzem gaudim de les vistes pel cantó de la vall de la Mansa. Davant nostre i cap a ponent, enmig del bosc clapejat de roures i de pins, sobresurt la silueta del Castell de Taradell, el nostre pròxim objectiu.\nReiniciem la caminada en direcció sud-oest, deixant les marques vermelles i blanques del GR 2 que continuen cap al sud enfilant-se cap al Puiggrifó. El camí baixa de valent i enllaça amb l'anomenada carretera de Mansa. Per la dreta ens acostaria a la masia de Mansa, però nosaltres continuem per l'esquerra. Ara el camí es manté una estona en la mateixa cota, sense pujar i baixar gaire, fins que creuem el torrent de Mansa. Tot seguit ens trobem en una cruïlla de camins sota les Roques Trabucaires. Per la dreta baixa un camí que segueix el torrent de Mansa fins al Pantà de Taradell; per l'esquerra s'enfila un altre que porta al Puiggrifó. La caminada segueix recte enfilant-se cap al Collet del Castell. En un darrer esforç arribem al Collet del Castell a 806 metres d'altitud.\nEL COLLET DEL CASTELL 806 m.a.\nDes del Collet del Castell arrenca un corriol per la dreta, que marxa directe fins al castell, que ja veiem davant nostre. En un dia com avui, amb una mica de boira, s'ens presenta la fortalesa com un vaixell que sura en el mar de núvols del fons de la Plana de Vic.\nEL CASTELL DE TARADELL O DE CAN BOIX\nEl castell de Taradell, també conegut com Castell de Can Boix, està situat al final d'una carena, on hi abunden grans blocs de roca, alguns amb formes ben estranyes. Antigament, era el centre d’un gran terme feudal que anava del pont del Gurri fins al cim del Matagalls. El terme era integrat per quatre parròquies que més tard han estat municipis: Taradell, Viladrau, Santa Eugènia de Berga i Vilalleons. La primera documentació de l'existència del castell és de l'any 893. Inicialment el castell va ser dels senyors de Taradell, al 1165 va passar a mans dels Vilademany, i al 1500 als Cruïlles. El castell tenia una funció militar i de defensa, i mai hi varen viure els senyors de Taradell, només un destacament de soldats. Era un dels grans castells termenats d'Osona. A partir del segle XVI, va perdre tot valor estratègic quan es va construir la "Torre de la Plaça", a l'any 1550, a la vila de Taradell. A causa d'això es va anar abandonant i durant una part del segle XVI consta com una masoveria. Del segle XVII en endavant ja estava en ruïnes i abandonat.\nEl castell està edificat al damunt d'una gran roca balmada, a 798 metres d’altitud, que li dóna una forma molt característica. El Castell de Taradell, conegut popularment per Castell de Can Boix, nom de la casa de pagès més propera a l'antiga fortificació, és un edifici medieval adaptat a la balma del turó sobre el que es va edificar. Arribem a un pla al peu del Castell. Agafem el camí de l'esquerra, que el revolta per migdia, passa per la zona balmada i després s'enfila fins a un altre pla rocós on hi ha a l'entrada del castell.\nAra es troba en estat ruïnós, però les restes han estat consolidades i manté l'estructura arquitectònica força ben conservada. Podem observar encara el cercle de les muralles, trobant-se la part més ben conservada a llevant amb un gran mur d'una setantena de metres, del segle XIV; amb el portal i part de la torre que el protegia. També destaquen les restes de l'antiga capella de la Santa Creu amb parts dels segles X i XI, una cisterna i el basament dels diferents habitacles. Va ser excavat i netejat entre 1989 i 1992, es van consolidar els seus murs i, finalment, es va inaugurar la restauració el 25 de setembre de 1993, quan feia 1100 anys de la seva aparició en la història.\nAl davant, en el pla rocós, hi ha una creu, un monòlit de la inauguració del sender de petit recorregut PR-C 42 el 14 d'abril de 1991, i una rosa dels vents que ens indica alguns dels indrets més destacats que podem veure des d'aquí: Matagalls, Tagamanent, Montserrat, Pedraforca, Puigmal i Canigó. També veiem la casa de la Mansa i el Bou, al peu de la carena encinglerada que baixa de l'Enclusa. És un magnífic balcó de la Plana de Vic i dels Pirineus per la seva situació excepcional.\nUna vegada visitat el recinte, baixem pel cantó nord i retornem al Collet del Castell pel mateix camí que hem fet servir anteriorment. Quant hi arribem, tombem a la dreta tot passant enmig de grossos blocs de roca. El camí és ple de brucs, esbarzers i alguns peus de roure.\nA partir d'aquí el sender planeja per un tram ombrívol que transcorre per dessota de balmes i petites coves fins arribar a una bifurcació. Girem a l'esquerra enfilant-nos cap al llarg llom de les Roques Trabucaires. En arribar a dalt anem resseguint l'espadat en direcció sud-est. De nou gaudim de bones vistes cap al nord, des d'aquest mirador natural.\nEl punt més alt de les Roques Trabucaires es troba a 840 metres d'altitud. A continuació el sender descendeix fins arribar al Coll de Taradell a 830 m.a. Per l'esquerra arrenca un camí que permet enfilar-se al Puiggrifó de 848 m.a. La caminada continua per la pista de la dreta. Al cap de ben poc trobem una altra bifurcació, continuem seguint per la dreta, ara en direcció sud-oest. A la banda de ponent veiem la vall de Vallmitjana i la Bassa de les Forques. Anem resseguint el llom de la carena del Pi Gros amb bones vistes a l'esquerra sobre la vall del Gurri. Tot planejant en lleugera baixada, no tardarem en arribar a un dels punts més emblemàtics de Taradell: el Pi Gros.\nSituat a la carena que porta el seu nom i que va del coll de Taradell al collet de Goitallops, el Pi Gros ha estat sempre un punt de referència i trobada per els caminants d’aquests entorns. Antigament, quan hi havia un bosc frondós i ple de pins, el Pi Gros sobresortia per damunt dels altres fins que un llamp el va matar l'any 1960, posteriorment l'incendi del 1983 el va acabar de cremar. Ara només queda una part del tronc cremat acompanyat d’un monòlit de pedra col·locat l’any 2000 amb la inscripció "Punt de trobada i referència per a tothom. El Pi de l’any 2000"\nDiverses restes del Pi Gros, ens expliquen que les van poder recollir després de l’incendi, i que posteriorment van ser utilitzades com a pilars de la porta d’una de les torres de la urbanització de Goitallops. Al seu tronc hi ha una placa que en recorda la procedència, amb la inscripció: "Aquests dos pilars de fusta cremada que aguanten la llosa de pedra son les restes del Pi Gros que es va cremar el dia 31 de Juliol de 1983".\nLa pista es va decantant cap a ponent i arribem a la Roca Malesa. En aquest punt, deixem la pista que continua recta i porta a la urbanització de Goitallops. Nosaltres agafem un corriol a l'esquerra que, baixant una mica, ressegueix la Carena de Goitallops fins enllaçar amb una nova pista. Al cap d'un centenar de metres, veiem a l'esquerra la tomba de Gasala.\nLA TOMBA PREHISTÒRICA DELS SEQUERS DE GASALA\nEs tracta d'un sepultura col·lectiva de fossa o cista, de grans pedres, descoberta pel taradellenc Ramon Vall i excavada el 1965. Al lloc del seu túmul, que es va destruir, s'hi ha fet un cercle de pedres per recordar-lo. Pels vestigis trobats, data entre l’any 2200 i el 1500 a.C. És la tomba millor conservada de les trobades al terme municipal de Taradell.\nLa llosa superior té gairebé un parell de metres de llargada per un d'amplada, i és suportada per unes lloses laterals que l'aixequen de terra uns 50 centímetres. Actualment és troba en força bon estat de conservació. Un cartell proper ens indica que l'any 1981 el Centre Excursionista de Taradell hi va fer diversos treballs de reconstrucció que van finalitzar el 21 de març d'aquell any.\nDeixem el dolmen i continuem la caminada, uns metres més endavant arribem a un encreuament de senders. Per la dreta un corriol porta a La Plaça de l'Everest, on hi ha el monument que Taradell va dedicar als primers catalans que van assolir el sostre del món el 28 d'agost de 1985. Nosaltres seguim per l'esquerra, continuant baixant d'altitud, fins arribar a la masia de Gasala. Aquesta masia es troba documentada des de l’any 1076. És un mas arcaic, allargassat, que guarda part d'una antiga premsa de vi i un curiós colomer sota teulada. Continuem sempre per la pista principal cap a ponent, per sota la Serra de l'Esquís. En sortir del bosc anem a parar a una pista transversal al costat d'un gran camp. Per la dreta la pista porta a la masia de la Talaia i per l'esquerra a Can Castanyola. En aquest punt ens espera el quart avituallament.\nAquí ens hem trobat l'Elisabet i la Laia, unes simpàtiques organitzadores, que ens han permès passar el control de la caminada. A continuació, i després de menjar i beure una mica, agafem un camí que baixa per l'esquerra i segueix paral·lel el torrent de Gasala. Al cap d'una estona, deixem un camí a la nostra esquerra i de seguida arribem als peus del riu Gurri, en el paratge del Pont del Gatus o del molí dels Sors.\nPONT DEL GATUS O DEL MOLÍ DELS SORDS\nDatat del segle XVI, enllaça ferm sobre el riu Gurri els municipis de Tatradell i Seva. Aquest pont es coneix popularment amb el nom de Pont d'en Gatus, degut a que durant molts anys va servir de casa a un captaire que tenia molts gats i ajudava les senyores a creuar el riu. Formava part del camí ral de Seva a Taradell i era l’antiga ruta cap a Girona. Es va refer el segle XVII. Actualment hi passa el GR 2.\nSi mirem a la llera del riu, veurem els efectes de la força de l'aigua per modelar aquest paisatge. La pedra grisa treballada per l'aigua ha creat un congost que amaga el riu Gurri de camí cap a la Plana. Aquest indret de Seva fa honor al seu nom derivat del de la selva o lloc molt emboscat. A través d'aquest pont deixem el terme de Taradell i entrem de nou al de Seva. La pista comença a pujar. Passat el primer revolt la deixem i agafem un corriol a l'esquerra que ens porta a enllaçar amb el camí de Can Calvet. Ens hi podem acostar en un parell de minuts.\nLa masia de Can Calvet amb les seves portes i finestres d'un viu color blau, ens mostra una forma força amable de modificar el paisatge. Una vegada contemplada la masia retornem al camí. Arribem a una cruïlla, el camí de l'esquerra porta al poble de Seva passant per Can Vives. Nosaltres seguim per la dreta cap a ponent. Més endavant enllacem amb una pista a l'alçada de Can Burell. Aleshores tombem a la dreta cap al nord-oest. Anem avançant i retrobem el paisatge de la Plana, amb les margues blavoses.\nLA CASA NOVA DE LA COSTA\nEntrem en el Pla de Terrades, un petit altiplà que ens permet observar aquest mosaic de terres ermes, conreus, bosc i masies aïllades. Sobresurt la Casa Nova de la Costa. Una mica més endavant i arran de camí, ens trobem un petit monument: la Creu del Carlí del Pla de Terrades. És un monument aixecat en memòria del carlí Fernando Lanzuelo, que morí accidentalment l’any 1875 a causa d’una granada. Després de passar per sota unes torres elèctriques, deixem la pista que continua cap a la Torre de l'Amat, i girem a l'esquerra per sobre unes magues blaves i anem a buscar la cara nord de la Serra del Barceló. Des d'aquest punt tenim una bona visió cap a ponent, de la masia de Torrellebreta, a prop de la qual hem passat al matí.\nÉs una de les masies més imponents i emblemàtiques del sud de la Plana de Vic. Masia pertanyent al municipi de Malla, es troba situada a l'antiga quadra de Miramberc. Documentada des del 976 en un principi era coneguda com a Torre de Probes. Modernament s'ha convertit en un veritable museu d'entomologia i folklore gràcies a les col·leccions d'insectes (especialment papallones) i altres curiositats del país que han anat reunint els germans Vilarrúbia. Consta d'un edifici aïllat format per un cos original i diversos annexes. Inclou una torre de planta circular a la zona de l'entrada.\nAcabem de donar la volta a la serra i arribem a la masia del Barceló.\nLa masia, actualment molt arreglada, conserva alguns detalls interessants: les columnes de pedra picada de la galeria porxada del sud-oest, un gran arc adovellat a la pallissa i les dovelles del portal d'entrada. Una d'elles conserva la data gravada del 1751.\nA continuació baixem cap al Sot del Burell. Travessem el torrent de la Serreta i enllacem amb una pista, que prenem a la dreta, la qual ens acosta a la carretera de Taradell a Balenyà. Abans d'arribar-hi, però, girem a l'esquerra per un corriol que pujant i baixant travessa els Pins de l'Amat. Des d'aquí tenim una nova vista de la bonica masia de Torrellebreta.\nMés endavant ens acostem al cementiri de Sant Miquel de Balenyà que veiem a la dreta, a continuació, i després de travessar un tupit bosc, sortim a un turonet de margues grisoses. Ens hi enfilem i el seguim cap al sud. Anem a parar a la zona nord de Sant Miquel de Balenyà. Girem a l'esquerra per anar a buscar el carrer de Montserrat Roig. El seguim per la dreta fins a trobar el carrer de Maria Aurèlia Campmany, que també seguim per la dreta. En trobar el carrer de Sant Miquel dels Sants girem a la dreta i de seguida tornem a ser al punt d'inici de la caminada.\nXXIIIª CAMINADA POPULAR DE SANT MIQUEL DE BALENYÀ\nParaules clau: OSONA , SANT MIQUEL DE BALENYÀ\nMoltissimas gracies pel vostre preciós reportatge sobre el meu poble, Taradell i el seu castell\nla vostre amiga\n28 de novembre de 2011, a les 1:29\nDel 05 al 17 de juliol BARCELONA (BARCELONÈS)\nCAMINADA POPULAR A LA FAÇANA LITORAL SUD - VERSIÓ VIRTUAL\nBarnatresc i Associació Excursionista d'Etnografia i Folklore\n11,4 qm. hora de sortida: lliure\n05 de juliol CONSTANTÍ (TARRAGONÈS)\nCAMINADA PEL TERME A PEU I AMB CARROS OBERTA A TOTHOM: MAS DE LA FERREROTA\n2 hores. hora de sortida: 18,30\nprograma Fem Estiu 2022\n05 de juliol DELTEBRE (BAIX EBRE)\nCAMINADA POPULAR NOCTURNA PEL PASSEIG FLUVIAL\nprograma Estiu 2022\n06 de juliol ARENYS DE MUNT (MARESME)\nCICLE DE CAMINADES A LA FRESCA 2022: PLAÇA DE L'ESGLÉSIA - LA TEIXONERA - TURÓ DEL POLLASTRE - CAMÍ DE TORRENBÒ - VALL DE DOIS - CAMÍ DEL RENEI - CAN CATÀ DE DALT - HOSTAL DEL SOL - PLAÇA DE L'ESGLÉSIA\nRegidoria d'Esportsa de l'Ajuntament d'Arenys de Munt\n2 hores. hora de sortida: 19.00\nprograma Caminades a la Fresca 2022\nDel 06 al 17 de juliol BARCELONA (BARCELONÈS)\n06 de juliol LA SÉNIA (MONTSIÀ)\nCAMINADA OBERTA A TOTHOM DINS LES JORNADES DE L'ESPORT 2022\nCentre Excursionista Refalgari i Ajuntament de La Sénia\n2 hores. hora de sortida: 21,00\nprograma Jornades Esportives 2022\n06 de juliol MANRESA - BARRI SAGRADA FAMÍLIA (BAGES)\nCAMINADA CURTA OBERTA A TOTHOM A LA PASSERA CAN POC OLI\n8,3 qm. hora de sortida: 8,00\nprograma Caminades Curtes mes de juliol 2022\n10,3 qm. hora de sortida: 7,30\nprograma Caminades Mitjanes mes de juliol 2022\nCAMINADA LLARGA OBERTA A TOTHOM AL GORG DE LES ESCALETES\n13,7 qm. hora de sortida: 7,30\nprograma Caminades Llargues mes de juliol 2022\n06 de juliol SANT CELONI (VALLÈS ORIENTAL)\nPASSEJADES A LA FRESCA 2022: DE SANT PONÇ ALS VORALS DE SANT CELONI\n7 qm. hora de sortida: 19,00\n07 de juliol ALGUAIRE (SEGRIÀ)\n1a CAMINADA POPULAR DEL CICLE ESTIU 2022\nCaminadors i Corredors d'Alguaire, Ajuntament d'Alguaire i Grup Cent Peus\nprograma juliol 2022\nDel 07 al 17 de juliol BARCELONA (BARCELONÈS)\n07 de juliol CALLDETENES (OSONA)\n7enes CAMINADES A LA FRESCA\nDe 1 a 2 hores. hora de sortida: 20,15\n07 de juliol SALLENTE - LA TORRE DE CAPDELLA (PALLARS JUSSÀ)\n7è FESTIVAL DE SENDERISME LA VALL FOSCA: SOPAR SOTA LES ESTRELLES I CAMINADA NOCTURNA\n4 qm. hora de sortida: 17,30\nprograma Senderisme de la Vall Fosca 2022\n07 de juliol SANT GREGORI (GIRONÈS)\nRUTA NOCTURNA PELS VOLTANTS DE SANT GREGORI I BANYADA A LA PISCINA\nL'Ateneu de la Vall de Llémena, Som Joventut Sant Gregori i Ajuntament de Sant Gregori\n07 de juliol TONA (OSONA)\nCAMINADES A LA POSTA DE SOL 2022 OBERTES A TOTHOM\n7 qm. hora de sortida: 20,30\nDel 08 al 17 de juliol BARCELONA (BARCELONÈS)\n08 de juliol CAMÓS (PLA DE L'ESTANY)\n4a CAMINADA SALUDABLE I BOTIFARRADA POPULAR\nGrup de Joves de l'Associació Juvenil Tabitum\n08 de juliol CAPDELLA - LA TORRE DE CAPDELLA (PALLARS JUSSÀ)\n7è FESTIVAL DE SENDERISME LA VALL FOSCA: LA FLORA DE LA VALL DE RIQÜERNA\nParc Nacional d'Aigües Tortes i Estany de Sant Maurici\n8,5 qm. hora de sortida: 8,45\n08 de juliol CORNELLÀ DEL TERI (PLA DE L'ESTANY)\nFEM DRECERA! CIRCUITS DE CAMINADES PEL PLA DE L'ESTANY: 6ena CAMINADA DE LA BÒBILA\n6 qm. hora de sortida: 20,30\n08 de juliol ELS MONJOS - SANTA MARGARIDA I ELS MONJOS (ALT PENEDÈS)\n21ena CAMINADA POPULAR NOCTURNA DE FESTA MAJOR DELS MONJOS + SARDINADA POPULAR\nComissió de Festa Major, Grup Anem a Caminar dels Monjos i Toni Inglada\n08 de juliol L'ARBOÇ (BAIX PENEDÈS)\nCAMINADES OBERTES A TOTHOM L'ARBOÇ ES MOU!\nRegidoria de Joventut, Esports i Lleure de l'Ajuntament de l'Arboç\nqm. hora de sortida: 19,30\n08 de juliol MANRESA - BARRI SAGRADA FAMÍLIA (BAGES)\nCAMINADA CURTA OBERTA A TOTHOM AL GIMNÀSTIC - EL POAL - CAN CUQUES\n9,2 qm. hora de sortida: 8,00\nCAMINADA MITJANA OBERTA A TOTHOM AL BOSQUET DELS ENAMORATS\nCAMINADA LLARGA OBERTA A TOTHOM AL SERRAT DELS MORTS\n14,5 qm. hora de sortida: 7,15\n08 de juliol MOLLERUSSA (PLA D'URGELL)\n29ena CAMINADA POPULAR A LA LLUM DE LA LLUNA\n10 qm. hora de sortida: 21,30\n08 de juliol SALLENTE - LA TORRE DE CAPDELLA (PALLARS JUSSÀ)\n7è FESTIVAL DE SENDERISME LA VALL FOSCA: UN DIA AMB KELLER\n13 qm. hora de sortida: 8,30\n08 de juliol SANTA MARIA D'OLÓ (MOIANÈS)\n18ena CAMINADA POPULAR NOCTURNA D'OLÓ\n7 qm. hora de sortida: 21,30\n08 de juliol TORDERA - BARRI FIBRACOLOR (MARESME)\nPASSEJADA POPULAR DE FESTA MAJOR 2022\nAssociació de Veïns del Barri Fibracolor de Tordera\n09 de juliol AIGUAFREDA (VALLÈS ORIENTAL)\n23ena CAMINADA POPULAR NOCTURNA D'AIGUAFREDA 2022\nEls Gafarrons Amics de la Caminada\nDel 09 al 17 de juliol BARCELONA (BARCELONÈS)\n09 de juliol CAPDELLA - LA TORRE DE CAPDELLA (PALLARS JUSSÀ)\n7è FESTIVAL DE SENDERISME LA VALL FOSCA: NOCIONS BÀSIQUES DE SUPERVIVÈNCIA A LA MUNTANYA\n9 qm. hora de sortida: 8,30\n7è FESTIVAL DE SENDERISME LA VALL FOSCA: FENT DE PASTORS AMB EL GOS D'ATURA\nGeoesquerat i Institut Centre d'Esports de Muntanya\n9,5 qm. hora de sortida: 8,30\n7è FESTIVAL DE SENDERISME LA VALL FOSCA: CAMINS D'AIGUA I LLUM AL PARC\n5 qm. hora de sortida: 8,30\n09 de juliol CASTELLAR DEL VALLÈS (VALLÈS OCCIDENTAL)\n3a CAMINADA POPULAR NOCTURNA #SOTALALLUNA 2022 SOLIDÀRIA AMB SUPORT CASTELLAR\n7 qm. i 12 qm. hora de sortida: 20,45\nitinerari 7 qm.\nrecorregut i traça 7 qm.\n09 de juliol CORBERA DE LLOBREGAT (BAIX LLOBREGAT)\n22ena CAMINADA POPULAR DE LA NIT DE LLUNA PLENA\n10,5 qm. hora de sortida: 21,00\n09 de juliol GINESTAR DE LLÉMENA - SANT GREGORI (GIRONÈS)\n4a CAMINADA POPULAR NOCTURNA A GINESTAR DE LLÉMENA\nComissió de Festes de Ginestar de Llémena\n5 qm. i 8 qm. hora de sortida: 21,00\n09 de juliol JESÚS - TORTOSA (BAIX EBRE)\nMARXA POPULAR DE JESÚS A BENEFICI DE SANT JOAN DE DÉU\nAssociació Jesús es Mou\n5 qm. hora de sortida: 20,05\n09 de juliol LA PALMA D'EBRE (RIBERA D'EBRE)\nRUTES DE SENDERISME A LA PALMA D'EBRE: CAMINADA POPULAR - RUTA DE LES PUNTES\n12,27 qm. hora de sortida: 8,00\nprograma Senderisme a la Palma d'Ebre 2022\n09 de juliol LA POBLA DE LILLET (BERGUEDÀ)\nCAMINADA OBERTA A TOTHOM: EL VESSANT SUD DEL TOSSAL DE RUS - SANT VICENÇ DE RUS - FAIGS MONUMENTALS - FONTS DEL LLOBREGAT\n10,3 qm. hora de sortida: 8,00\n09 de juliol MANRESA (BAGES)\nRUTA GUIADA EL CAMÍ DE SANT IGNASI: DE LA CULLA A LA SALUT DE VILADORDIS\nParc de la Séquia de Manresa\n7,5 qm. hora de sortida: 8,30\n09 de juliol PORQUERISSES - ARGENÇOLA (ANOIA)\n10ena PASSEJADA POPULAR NOCTURNA DE ROCAMORA\nAjuntament d'Argençola, Els Amics dels Cavalls de l'Anoia i Viu el Bosc\n7,5 qm. hora de sortida: 21,30\n09 de juliol PUIG-REIG (BERGUEDÀ)\nLA FRONTAL - LA CURSA NOCTURNA DE PUIG-REIG (CORRENT O CAMINANT)\n09 de juliol RELLINARS (VALLÈS OCCIDENTAL)\nCAMINADA GUIADA LES BARRAQUES DE LES SERRES\nAssociació per a la Pedra Seca i l'Arquitectura\n09 de juliol SANT HILARI SACALM (SELVA)\nRUTA GUIADA DELS CARBONERS\n09 de juliol SANTA COLOMA DE FARNERS (SELVA)\n25ena RUTA D'EN SERRALLONGA - MEMORIAL FRANCESC PLA: RUTA DE LA FUGIDA - DE VALLTER A NYER\n23,4 qm. hora de sortida: 6,30\n09 de juliol VILAFRANCA DEL PENEDÈS (ALT PENEDÈS)\nCAMINADA POPULAR NOCTURNA LA MUNTANYA DE SANT PAU 2022\nrepotatge fotogràfic Joan Segura\nDel 10 al 17 de juliol BARCELONA (BARCELONÈS)\n10 de juliol CANOVELLES (VALLÈS ORIENTAL)\n2a CAMINADA POPULAR DE L'ARRELS TRAIL CANOVELLES\n10 de juliol LA PLANA DE MONT-ROS - LA TORRE DE CAPDELLA (PALLARS JUSSÀ)\n7è FESTIVAL DE SENDERISME LA VALL FOSCA: LES MINES DE CASTELL\nEureka Sgn i Rutes Pirines\n1,8 qm. hora de sortida: 9,00\n10 de juliol TOSSA DE MAR (SELVA)\nCAMINADES TRESORS DE LES CADIRETES 2022: TOSSA - LLORET - CAMÍ DE SANT JAUME\nÀrea de Medi Ambient de l'Ajuntament de Tossa de Mar\nprograma Tresors de les Cadiretes 2022\n10 de juliol VALLFOGONA DE RIPOLLÈS (RIPOLLÈS)\n23ena CAMINADA POPULAR A L'APLEC DE MILANY\nComissió de Festes i Ajuntament de Vallfogona de Ripollès\n10 de juliol VILADRAU (OSONA)\nCAMINADA OBERTA A TOTHOM PER ANAR AL 72è APLEC DE MATAGALLS 2022\nAssociació dels Amics de l'Aplec del Matagalls\n2 hores i 30 minuts. hora de sortida: lliure\nDel 11 al 17 de juliol BARCELONA (BARCELONÈS)\n11 de juliol MANRESA - BARRI CTRA. DE SANTPEDOR (BAGES)\nCAMINADES CARDIOSALUDABLES OBERTES A TOTHOM: TORRENT FONDO\nAssociació de Veïns del Barri de la Ctra- de Santpedor de Manresa\nprograma Caminades Cardiosaludables juliol 2022\n11 de juliol MANRESA - BARRI SAGRADA FAMÍLIA (BAGES)\nCAMINADA CURTA OBERTA A TOTHOM AL MIRADOR DEL GUIX - GRAU\nCAMINADA MITJANA OBERTA A TOTHOM A SANT BENET - NAVARCLES\nCAMINADA LLARGA OBERTA A TOTHOM AL BARRI DEL XUP\n13,6 qm. hora de sortida: 7,30\nSANT PERE DE TUDELA DE SEGRE. ARTESA DE SEGRE. NOGUERA\n1437, Passo San Pellegrino, lago San Pelegrino\nVOLTA dels BOMBERS .-.- El Guix (Manresa)\nVía Verde del Llobregat-Cal Rosal a La Baells


Page 811 - Biblia Català TBS\n3 A ella vindran els pastors i els seus ramats; plantaran tendes prop seu, tot al voltant; cadascú pasturarà al seu lloc.\n4 Prepareu la batalla contra ella, alceu-vos, i pujarem al migdia. Ai de nosaltres, perquè el dia declina, per- què les ombres del vespre s’estenen! 5 Alceu-vos, i pujarem de nit, i des- truirem els seus palaus.\n6 Perquè així diu Jahveh dels exèr- cits: Talleu arbres, i aixequeu contra Jerusalem un terraplè. Aquesta és la ciutat que ha de ser castigada, tot és opressió enmig d’ella.\n7 Com una font fa brollar les seves aigües, així fa brollar ella la seva maldat: violència i devastació s’escolten en ella; davant del meu rostre hi ha contínuament dolor i  agell.\n8 Corregeix-te, Jerusalem, no sigui que la meva ànima s’allunyi de tu, no sigui que et faci una desolació, una terra no habitada.\n9 Així parla Jahveh dels exèrcits: Certament esgotimaran com un cep la resta d’Israel; torna la teva mà, com un collidor, als cistells.\n10 ¿A qui he de parlar i testi car perquè m’escoltin? Heus aquí, la seva orella és incircumcisa, i no poden parar atenció. Heus aquí, la paraula de Jahveh és per a ells un oprobi, no els complau.\n11 I per això estic ple de la fúria de Jahveh, m’he cansat de conte- nir-la: la vessaré sobre els nadons pel carrer, i semblantment sobre l’aplec dels joves; perquè també el marit amb la muller seran capturats, l’ancià amb el que és ple de dies.\n12 I les seves cases passaran a d’altres, camps i mullers juntament, perquè estenc la meva mà contra els habitants de la terra –declaració de Jahveh.\n6:10 Ft 7:51 6:12 Dt 28:30 6:13 Mi 3:5, 11 6:23 Jr 50:42\n13 Perquè des del més petit d’ells  ns al més gran d’ells, tots cobegen guany injust; i des del profeta  ns al sacerdot, cadascú comet frau,\n14 i curen la fractura de la  lla del meu poble a la lleugera, dient: Pau, pau! Però no hi ha pau.\n15 ¿Es van avergonyir quan van fer abominació? No pas, no es van aver- gonyir gens, no saben pas el que és ruboritzar-se; per tant, cauran entre els que cauen, en el temps del càstig s’entrebancaran, diu Jahveh.\n16 Així parla Jahveh: Atureu-vos sobre els camins i mireu, i pre- gunteu per les senderes antigues, quin és el bon camí, i camineu-hi! I trobareu el repòs per a les vostres ànimes. Però ells han dit: No hi caminarem.\n17 I he posat sentinelles sobre vosal- tres: Estigueu atents al so del corn. I van dir: No estarem atents.\n18 Per tant, escolteu, nacions, i sapi- gueu, congregació, el que els vindrà. 19 Escolta, terra: Heus aquí, porto el mal sobre aquest poble, el fruit dels seus pensaments, perquè no van parar atenció a les meves paraules, i també van rebutjar la meva llei.\n20 ¿Què és per a mi això, l’encens vingut de Saba i la bona tija d’una terra llunyana? No accepto els vos- tres holocaustos, i els vostres sacri - cis no em són agradables.\n21 Per tant, així diu Jahveh: Heus aquí, poso ensopecs a aquest poble, i hi ensopegaran pares i  lls jun- tament, el veí i el seu amic seran destruïts.\n22 Així diu Jahveh: Heus aquí, un poble ve de la terra del nord, i una gran nació ha estat desvetllada dels extrems de la terra.\n23 Prenen arc i javelina, ells són implacables i no tenen compassió; llur veu bramula com la mar, i caval-\n6:14 Ez 13:10 6:16 Mt 11:29 6:22 Jr 50:41


Inaugurada l'exposició "Hiroshima-Nagasaki. 70 anys de la bomba atòmica" al Born Centre Cultural | Ajuntament de Granollers\nInici » Inaugurada l'exposició "Hiroshima-Nagasaki. 70 anys de la bomba atòmica" al Born Centre Cultural\nInaugurada l'exposició "Hiroshima-Nagasaki. 70 anys de la bomba atòmica" al Born Centre Cultural\nEls alcaldes de Barcelona, Xavier Trias, i de Granollers, Josep Mayoral, han inaugurat aquesta mostra que es veurà al museu granollerí a partir de l'11 de febrer\nL'alcalde Mayoral, l'ambaixador japonès i l'alcalde Trias en un moment de la visita inaugural.\n"Hiroshima-Nagasaki. 70 anys de la bomba atòmica" és el títol de l'exposició produïda pels museus de la pau d'Hiroshima i Nagasaki, i l'Ajuntament de Granollers -amb la col·laboració de Mayors for Peace-, que es pot veure al Born Centre Cultural de Barcelona fins al 8 de febrer i, just després, al Museu de Granollers, de l'11 de febrer al 8 de març.\nLa mostra s'ha inaugurat a Barcelona amb la participació del director del Museu Memorial de la Pau d'Hiroshima, Kenji Shiga i la presència de l'alcalde, Xavier Trias; de l'ambaixador de Japó, Kazuhiko Koshikawa i de l'alcalde de Granollers, Josep Mayoral.\nLa inauguració de l'exposició al Museu de Granollers serà el dia 11 de febrer a les 7 de la tarda i comptarà amb la participació de la Sra. Yoshiko Kajimoto, supervivent del bombardeig d'Hiroshima. I l'actuació del Cor Plèide dirigit per Júlia Sesé.\nEls museus de la pau de les dues ciutats japoneses i l'Ajuntament de Granollers han produït aquesta mostra per explicar què va passar aquell agost de 1945 quan va explotar la bomba atòmica, recordar les conseqüències que aquest fet encara té sobre milers de persones i conscienciar el món sobre el perill que representen les armes nuclears i sobre la necessitat d’eliminar-les.\nL'exposició repassa els efectes en les persones, els edificis i el medi ambient, tan immediats com a llarg termini, així com els efectes secundaris causats per l'exposició a la radioactivitat i la seva persistència en les generacions posteriors. La mostra també fa èmfasi en com les dues ciutats s'han recuperat dels danys que els va causar l'explosió de la bomba atòmica i com la memòria dels que van perdre la vida i dels que encara pateixen les conseqüències roman entre la població actual.\nA través d’una sèrie de panells, s'exposen fotografies, reproduccions de dibuixos fets pels hibakusha (persones que van sobreviure a la catàstrofe), gràfics, textos i documents audiovisuals. El Museu de Granollers exposarà també una selecció de materials d’ús quotidià que van ser recuperats després de l’explosió i que mostra els danys causats pels diferents efectes de la bomba atòmica. Igualment, es dedica un apartat a donar a conèixer com s'ha desenvolupat l'armament nuclear des de 1945 fins a l'actualitat, malgrat l'existència del Tractat de No Proliferació Nuclear, així com els assajos nuclears que s'han dut a terme. La part final se centra en la lluita per l'abolició de les armes nuclears.\nGairebé 70 anys després del llançament de les dues bombes atòmiques, que van provocar la mort de 200.000 persones en les dues ciutats japoneses, el món encara no s’ha pogut alliberar de l’amenaça nuclear. Nou països tenen actualment 19.000 armes nuclears, de les quals unes 2.000 romanen en estat d’alerta instantània. La majoria de les armes nuclears actuals són desenes de vegades més potents que la bomba d’Hiroshima.\nLa voluntat de les persones que van sobreviure a aquesta catàstrofe, els hibakusha, és que el món conegui la realitat que van viure per tal d’evitar que es pugui tornar a repetir un fet com aquest. Per això, des d’Hiroshima i Nagasaki, es treballa per difondre l’experiència i el missatge dels hibakusha i per incrementar la consciència de la població del món sobre la necessitat d’eliminar les armes nuclears.\nUn objectiu que també comparteixen les més de 6.000 ciutats d’arreu del món que són membres de “Mayors for Peace”, una xarxa internacional que treballa per la pau i el desarmament. A Catalunya hi ha més de 200 municipis adherits, entre els quals Barcelona i Granollers, que ostenta una de les vicepresidències de la Xarxa.\nL'exposició es pot visitar ara al Born i a partir del dia 11 de febrer, al Museu de Granollers.


Meet B&B Penghu Taiwan - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n"great service with nice staffs."\nNo.1-6, Gangzi, Penghu, Penghu, Taiwan, 884 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Meet B&B?\nMés informació sobre Meet B&B\nConvenientment situat a Penghu, Meet B&B és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. També són a fàcil accés Illa Baisha, Parc Costaner Guanyinting.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Meet B&B asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara televisió de pantalla plana, cafè instantani inclòs, te inclòs, sabatilles, accés a internet (sense fils) per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Meet B&B és una elecció inteligents per a viatgers a Penghu, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nComentaris d'Agoda (20)Comentaris de Booking.com (34)\nTots els tipus de viatgers (20)Parelles (14)Viatgers en solitari (3)Famílies amb infants petits (1)Famílies amb infants grans (1)Grups (1)


Ansuino da Forlì - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1434 – 1455\nRestes dels fresscs de la Capella Ovetari, als Eremitani de Pàdua.\nAnsuino da Forlì va ser un pintor quattrocentista nascut a Forlì, que va col·laborar amb Fra Filippo Lippi i amb Niccolo Pizzolo en diversos treballs. Es va formar al costat de Francesco Squarcione.\nSe suposa que va ser el mestre d'altres artistes posteriors, com Melozzo da Forlì i Andrea Mantegna, amb qui va treballar en les decoracions als frescs de la Cappella de Santi Jacopo e Cristoforo a l'església dels Eremitani a Pàdua (destruïts durant la Segona Guerra Mundial).\nHi ha poques dades de la seva carrera. Un document datat el 30 d'octubre de 1451 recull el pagament d'un fresc, signat com OPVS ANSVINI, amb la Predicació de Sant Cristòfor per a la Capella Ovetari dels Eremitani de Pàdua. Ansuino i d'altres artistes van ser contractats per realitzar sis escenes de la vida de sant Cristòfor en substitució d'Antonio Vivarini i Giovanni d'Alemagna després de la mort d'aquest últim l'any 1450.\nS'ha identificat Ansuino com el Ansuyn da Furlì esmentat per Marcantonio Michiel com a col·laborador de Filippo Lippi i Niccolo Pizzolo en la decoració –(1434-1437, destruïda–) de la Capella del Podestà a Pàdua.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Ansuino da Forlì\nFarquhar, Maria. Ralph Nicholson Wornum. Biographical catalogue of the principal Italian painters. Londres; digitalitzat per Googlebooks a partir de la còpia propietat de Oxford University el 27 de junyo de 2006: Woodfall & Kinder, Angel Court, Skinner Street, 1855, p 9.\nISNI: 0000 0000 6822 4044\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ansuino_da_Forlì&oldid=21753693»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 19 ago 2019 a les 18:26.


Sant Celoni rebrà un mamògraf digital donat per la Fundació Amancio Ortega | NacióBaixMontseny\nSant Celoni rebrà un mamògraf digital donat per la Fundació Amancio Ortega\nPol Solà, Barcelona | 19/05/2017 a les 16:37h\nArxivat a: Societat, Amancio Ortega, Hospital Sant Joan de Déu, CAP Bages, càncer, Althaia, mamografia, sanitat\nLa Fundació Amancio Ortega s'ha compromès aquest divendres a donar prop de 47 milions d'euros a la Generalitat per destinar-los a la compra de 61 aparells d'alta tecnologia contra el càncer i que s'ubicaran en hospitals públics catalans. Pel que fa al Baix Montseny, un mamògraf digital s'instal·larà a l'Hospital de Sant Celoni. La donació de l'entitat de l'amo i fundador d'Inditex permetrà renovar bona part dels aparells que s'han quedat obsolets i que amb la crisi econòmica no s'havien pogut renovar. Els nous aparells arribaran de forma progressiva als centres mèdics a partir del 2018.\nComín: "La prevenció i el tractament del càncer és una prioritat"\nÈxit a la 5a Festa de l'Oncolliga a Arbúcies\nJordi Purtí | 2 comentaris\nL'Ajuntament de Sant Pere de Vilamajor i Oncovallès signen un conveni\nEl doctor Jordi Roca, a la dreta, recull el guardó TOP 20 2017 | HSC\nL'Hospital de Sant Celoni obté el premi TOP 20 2017 a la Gestió Hospitalària Global\nL'Hospital ja havia estat reconegut amb aquest guardó els anys 2008, 2009 i 2014.\n15:52 Projecte de construcció d'una vorera a la BV-5103 a Llinars del Vallès\n15:18 L'Hospital de Sant Celoni obté el premi TOP 20 2017 a la Gestió Hospitalària Global\n10:18 La pitjor temporada de bolets dels últims 10 anys\n08:22 El gualbenc Lluís Romero inclou més de 200 «Grans vins catalans a petits preus» a la guia 2018\n23:46 Què passa si no tinc l'etiqueta al cotxe quan es restringeixi el trànsit per contaminació a Barcelona?\n23:27 L'ABaC de Jordi Cruz, quart restaurant català amb tres estrelles Michelin\n22/11 La Policia Local de Santa Maria de Palautordera torna un moneder perdut amb mil euros a la seva propietària\n1 La Policia Local de Santa Maria de Palautordera torna un moneder perdut amb mil euros a la seva propietària\n3 Projecte de construcció d'una vorera a la BV-5103 a Llinars del Vallès\n4 L'Hospital de Sant Celoni obté el premi TOP 20 2017 a la Gestió Hospitalària Global\n5 El gualbenc Lluís Romero inclou més de 200 «Grans vins catalans a petits preus» a la guia 2018\n6 La Grossa de Cap d'Any augmenta un 40% la distribució i multiplica per 4 la venda per internet\n8 La pitjor temporada de bolets dels últims 10 anys\n9 Més de la meitat dels catalans avancen les compres de Nadal al Black Friday


El món de la cultura diu adéu a l'escriptor Rafael Chirbes - Diari de Girona\nEl món de la cultura diu adéu a l'escriptor Rafael Chirbes\nL'autor de novel·les com "En la orilla", va morir dissabte als 66 anys, després d'una greu malaltia\ndénia | efe/ddg 17.08.2015 | 07:23\nL´escriptor Rafael Chirbes. efe\nFamiliars i amics del món de la literatura i la cultura van acomiadar ahir, en un ambient d'intimitat, l'escriptor Rafael Chirbes, mort dissabte als 66 anys després d'una greu malaltia, amb un acte-homenatge en què es va recordar la seva obra amb la lectura de paràgrafs de la seva novel·la En la orilla. La capella ardent en honor de Chirbes, Premi Nacional de Narrativa i de la Crítica, entre altres guardons, es va instal·lar al tanatori de la Marina Alta de Dénia (Alacant), lloc fins al qual dissabte a la nit van ser traslladades les seves restes mortals després de morir en un domicili familiar de la seva localitat natal, Tavernes de la Valldigna (València).\nL'escriptora i directora general de Cultura de la Generalitat valenciana, Carmen Amoraga, el secretari autonòmic de l'àrea, Albert Girona, o els novel·listes Alfons Cervera i José Luis Ferris van ser algunes de les personalitats que va voler donar el seu últim adéu a Chirbes i el condol als seus familiars.\nAmoraga, que va ser finalista del premi Planeta el 2010 i guanyadora del Nadal el 2014, va destacar que, gràcies a la seva obra, Chirbes "mai morirà". La política i també escriptora va definir Chirbes com un home "molt avançat, literàriament, tècnicament i estilísticament" a la seva època, però també una persona "molt autèntica". Va valorar així mateix la seva tasca crítica amb la societat actual, ja que amb el seu llibre Crematorio vadenunciar "la bombolla de la construcció i la corrupció abans fins i tot que explotés".\nRetrat de la societat\nChirbes va ser novel·lista i periodista, va treballar com a crític literari, articulista de viatges i professor. El 1988 va quedar finalista del Premi Herralde amb la novel·la Mimoun i des de llavors es va guanyar l'admiració dels lectors. El 1996 va escriure la novel·la La larga marcha, amb la qual va començar la seva trilogia sobre la societat espanyola que arriba fins a la Transició i que va seguir el 2007 parlant sobre l'Espanya de la crisi i la bombolla immobiliària amb Crematorio i la corrupció a En la orilla, la seva última novel·la.


Algunes arquitectures utilitzen el «framebuffer» del nucli per oferir la instal·lació en diferents idiomes. Si el «framebuffer» us provoca errors al sistema, podeu deshabilitar la característica utilitzant els paràmetres vga=normal fb=false. Els símptomes del problema són missatges d'error referents a «bterm» o «bogl», una pantalla en blanc o que es quedi congelat durant uns quants minuts després d'iniciar la instal·lació.\nEspecifica l'URL que enllaça a un fitxer de preconfiguració a baixar i utilitzar per automatitzar la instal·lació. Per a més informació vegeu Secció 4.6, «Instal·lació automàtica».\nEspecifica el camí que enllaça a un fitxer de preconfiguració a carregar per automatitzar la instal·lació. Per a més informació vegeu Secció 4.6, «Instal·lació automàtica».\nEs pot utilitzar per carregar automàticament components de l'instal·lador que no es carreguen per omissió. Alguns exemples de components opcionals que us poden ser útils són openssh-client-udeb (que us permetrà emprar l'ordre scp durant la instal·lació) i ppp-udeb (vegeu Secció D.5, «Instal·lació de Debian GNU/Linux utilitzant PPP sobre Ethernet (PPPoE)»).


"No ha estat fàcil arribar a una legislació conjunta sobre Dret Animal a la UE" - UABDivulga Barcelona Recerca i Innovació\nEl doctor Andrea Gavinelli és el responsable de la Unitat de Benestar Animal de la Direcció General de Sanitat y Consumidors de la Comissió Europea. Format com a veterinari a Itàlia, és membre actiu des de l'any 2001 del Working Group on Animal Welfare de l'Organització Mundial de Sanitat Animal (OIE) i és membre de grups de treball específics a nivell internacional amb socis comercials de la Unió Europea.\nEl doctor Andrea Gavinelli, responsable de la Unitat de Benestar Animal de la Direcció General de Sanitat y Consumidors de la Comissió Europea, ha visitat la UAB per impartir classe en el Màster en Dret Animal i Societat, amb el qual col·labora des dels seus inicis. Format com a veterinari a Itàlia, és membre actiu des de l'any 2001 del Working Group on Animal Welfare de l'Organització Mundial de Sanitat Animal (OIE) i és membre de grups de treball específics a nivell internacional amb socis comercials de la Unió Europea.\nCom es garanteix el benestar animal des de la Unió Europea?\nEn general la legislació europea introdueix estàndards mínims per harmonitzar el mercat únic. Aquests estàndards són fixats, sobre bases científiques, per l'Autoritat Europea per a la Seguretat Alimentària (EFSA: European Food Security Authority). Encara falten instruments supranacionals d'aplicació, ja que els estats membres són els responsables, hi ha una auditoria que controla i garanteix la uniformitat del compliment A tota la Unió.\nQuins aspectes cobreix la legislació?\nLa legislació cobreix els animals de producció, per respondre les exigències de la PAC (Política Agrícola Comuna), i els animals utilitzats per a l'experimentació. És una incògnita el que cobrirà en el futur, ja que la societat europea demana protegir més algunes espècies, com els gats i els gossos en particular, però la Unió Europea no reacciona en el mateix sentit. Aquestes no són temàtiques relatives a l'harmonització del mercat únic, no són temàtiques de caràcter econòmic. L'únic que hem pogut posar en acció, per ara, és un estudi sobre l'impacte de les pràctiques comercials amb gossos i gats.\nDes de quan hi ha una legislació sobre benestar animal comú a la UE?\nAvui celebrem els 40 anys de benestar animal a la UE. Es tracta del quarantè aniversari des de la primera directiva sobre benestar animal, que es remunta a l’any 1974 quan Gran Bretanya va entrar a formar part de la Comunitat Econòmica Europea (CEE) i es va dur a terme aquesta legislació pionera sobre el sacrifici d'animals. Han estat 40 anys de treball dur i una fita va ser, segurament, la definició de "patiment innecessari". És paradoxal que ara que celebrem aquesta fita, Gran Bretanya vulgui sortir de la Unió.\nHa estat complicat arribar a aquesta legislació conjunta? Quins han estat els principals esculls?\nEn el territori de la UE hem de confrontar-nos amb realitats culturals i econòmiques molt diferents: hi ha països que accepten les curses de braus, on es menja el foie gras, o on els conills són només animals de companyia. És clar que no va ser fàcil arribar a aquesta legislació conjunta d'acceptació d'aquestes diversitats, però per mitjà d'una definició de competències especifiques atorgades als estats membres, la UE ha pogut salvar-ho. Un escull ha estat segurament la concepció diferent de la cultura del benestar animal en els països europeus. Per exemple, als països nòrdics la temàtica del benestar està ja molt ben consolidada i aplicada, mentre que als països del sud, com Itàlia o Espanya, d'aquesta temàtica es parla des de fa molt poc temps.\nQuina posició té la UE respecte els espectacles taurins?\nEn aquest sentit hi ha un concepte de base: el principi fonamental de l'article 13 del Tractat de Lisboa, que representa un gran èxit. Es tracta, però, només d'un principi inspirador i no d'una base jurídica; pot inspirar l'acció dels estats membres des del punt de vista polític i jurídic. En general la UE no pot condemnar aquestes pràctiques i els seus impactes sobre el desenvolupament de polítiques de benestar. Si s'accepten determinades diferències culturals pel que fa al benestar animal és perquè hi ha un principi que ho permet.\nQuina posició té la UE respecte al procés d'alimentació forçada per a la producció de foie gras?\nAquí la qüestió és diferent. En aquest cas la UE té una competència específica atès que el foie gras representa una tradició en el sector de la producció agrícola. El 1999, sobre aquest tema, el legislador de la UE va recollir una recomanació del Consell d'Europa, elaborada per un comitè científic i tècnic, que va establir que la producció de foie gras podia prosseguir en el territori de la UE si no s'utilitzaven mètodes cruels, com l'ús de gàbies individuals. La conclusió va ser per tant que els mètodes tradicionals, i no els més industrials, són millors i són acceptats per la UE. La Unió Europea intervé en aquest cas només perquè té una competència específica, a diferència del que passa amb els espectacles taurins.\nQuines diferències hi ha en la legislació europea respecte a d’altres, com la dels EUA?\nLa legislació de la Unió Europea és la més avançada que tenim disponible. És una legislació que, sobre alguns aspectes, no és comparable amb d’altres, perquè hi ha força poc fora de l'europea.\nQuines accions tenen previstes en el futur per millorar el benestar animal?\nEls objectius per al futur són principalment quatre. En primer lloc, millorar el compliment de les normatives. En segon lloc, desenvolupar cooperacions internacionals. En tercer lloc, continuar informant i educant. I, finalment, integrar majorment el benestar animal en altres polítiques europees, com ara reforçant el concepte de "duty of care" (el deure de la seva protecció). Una de les deficiències més grans que existeixen avui en dia és la manca d'una normativa sobre la traçabilitat de la tipologia de cria de porcs, de manera similar als codis que s'utilitzen per als ous. Això serà, segurament, un dels propers reptes.


Montjuïc, el pulmó verd de Barcelona\nInici Descobreix la ciutat Montjuïc, el pulmó verd de Barcelona\nJanuary 7, 2016 Descobreix la ciutat\tDeixa un comentari\nLa majoria de les guies de viatge no presenten Montjuïc com el pulmó verd de Barcelona. Per contra, assenyalen el Parc de Collserola, que s’estén al llarg de més de 11.000 hectàrees que separen Barcelona amb altres nuclis de població com Sant Cugat del Vallès o Cerdanyola. Encara que els dos compleixen la funció d’oxigenar la ciutat.\nMontjuic, el pulmó verd de Barcelona\nMontjuïc mira al mar des d’una altura de 173 metres i la seva etimologia ens recorda que aquest va ser el Muntanya dels jueus, on es va situar un cementiri medieval. No obstant això, també podria provenir directament de l’expressió llatina Mons Lovis (Mont de Júpiter) que apareix en obres romanes del segle I d. C. Qui posaria la mà al foc?\nDe qualsevol manera, Montjuïc és, sense cap dubte, un dels nuclis verds de la ciutat, si bé les diferents modificacions del terreny han delimitat molt les seves activitats, portant-les més cap a l’àmbit cultural i permetent a altres espais mantenir aquesta funció d’àrea verda. Abans de la Barcelona Olímpica, però, la història d’aquesta muntanya habitada pels ibers al segle III i II a. C, recull moltes altres dades.\nEs té constància que sempre va ser un lloc estratègic, tot i que el Castell de Montjuïc es va construir en 1751 sobre les bases d’una talaia del segle XVII.\nEl lloc ha estat testimoni de tropes napoleòniques, espanyoles, violència amb i contra obrers anarquistes i la Setmana Tràgica de Barcelona, entre d’altres.\nL’Exposició Universal de 1929, que va canviar completament l’àrea de muntanya\nProbablement, el cementiri jueu sigui el més extens de tota la Mediterrània occidental.\nLa gran reforma de les Olimpíades del 1992, la qual va convertir Montjuïc en un espai de culte a l’esport que va mantenir el caràcter de mirador de la ciutat.\nQuè visitar a Montjuic\nSi bé hi ha altres parcs i zones verdes de gran interès en barris més perifèrics de la ciutat (per exemple, el Turó de la Rovira i els famosos búnquers del Carmel), Montjuïc acull una barreja enorme d’antiguitat, modernisme i monuments destacats.\nEl Palau Nacional, on es troba el MNAC\nEl més conegut de tots ells és la Font Màgica, un espectacle de llum, color i so del que ja hem parlat al bloc creat als peus de la Plaça d’Espanya i que manté a pocs metres de distància al MNAC (Museu d’Art Nacional de Catalunya) amb el fons d’art romànic més complet del món.\nNo gaire lluny, el Poble Espanyol recull molts dels grans racons de la geografia de tot el país, que anava a ser destruït després de l’Expo de 1929, però l’èxit l’ha mantingut viu durant més de 80 anys, i la Fundació Joan Miró , que s’ha convertit en un lloc de pelegrinatge per als adeptes al surrealista català.\nPosta de Sol a Montjuïc\nAl seu torn, l’Anella Olímpica de la ciutat va dibuixar al llarg de la muntanya moltes de les instal·lacions bàsiques que van convertir Barcelona en la ciutat que avui és: l’Estadi Olímpic Lluís Companys, el Palau Sant Jordi o la Torre de Calatrava són potser tres dels exponents més coneguts; però Montjuïc no es queda aquí, i a poca distància, manté vives més de 2.000 espècies vegetals en un dels jardins botànics més espectaculars de tot Europa.\nPotser tot això sovint ens fa oblidar per què Montjuïc també és conegut com el pulmó verd de Barcelona, un apel·latiu que a causa de totes les meravelles que conté bé pot cedir al parc periurbà de Collserola, no creus?\nMontjuïc, el pulmó verd de Barcelona és un dels llocs imprescindibles que tot visitant de la ciutat no es pot perdre. El Youth Hostel Pere Tarrés és el millor alberg de Barcelona en què allotjar-se i gaudir d’aquesta magnífica ciutat.


ESCOLA LABOURE - 3r participa en el Rodajoc\nDavant la crisi sanitària actual i els moments difícils que ens està reportant, l'Escola vol transmetre-us un missatge de recolzament. Sempre hem vetllat per atendre les vostres necessitats i continuarem donant-vos el nostre suport en aquests moments.\nUs recordem que els nostres correus oficials (secretaria@escola-laboure.cat | direccio@escola-laboure.cat) estan en actiu permanentment per tal de buscar solucions o donar informació a les vostres possibles angoixes.\nMolts ànims i una forta abraçada per tota la família,\n3r participa en el Rodajoc\nEls alumnes de 3r han gaudit d'un matí d'activitats lúdiques al parc de la Barceloneta.\nAquestes activitats formen part del Rodajoc, una gran oportunitat per als nens i nenes de conèixer i jugar a jocs d’altres cultures. A més, han tingut l’oportunitat de conèixer i relacionar-se amb nens i nenes d’altres escoles del barri de Ciutat Vella.


#41 · 24/Dic/2003, 21:34\nM'imagino que van marxar del stesteve, perque van creure que els plans del Palau eren mes ambiciosos que a stesteve i aixi poder estar a un ekip kompetitiu i poder aconseguir l'acens que es l'objekiu d'akesta temporada!\ninga ens la veiem!\n#42 · 24/Dic/2003, 22:00\nVaig marxar a palau x varies raons:\n1a: No crec en la directiva del sant estve ja ke fa dos temporades kuan era juevenil em volien fer fora i si no arriba a ser x en Gerard Bros ke em va oferir pujar al primer equip ja no jugaria a hanbol, i al final de la temporada seguent la juanta va intoir ke el palau em volia oferir jugar amb ell amb va començar a dir ke no marxes (ke es deu akest canvi tan brusc de rabia profunda a "mimarme"\n2a: Passava de tornar a passar una temporada com la ke havia passat anant cada partit a jugar amb 8 persones i entrenar sense porter, ja ke el felip nomes venia als partits, ja em diras entrenar tota la temporada tirant a al porteria sense porter nomes apuntant als cables lligats als pals de la porteria.\n3a:No torno a entendre la junta com estan en la temporada passada amb la plantilla tan jusat no va moure ni un pel x fitjar gent nova en canvi akest any fitxa a tot deu i a mes els paga.\n4a:No creia en el nou projecte ke deien ke porterien a un gran entrenador ja ke les coses ke vaig saber d'ell eren una mica penoses cosa ke s'han confirmat a 1 pàrtit d'acabar la 1a volta i despres de vindre-ho's a veure a un parell de partits, no entenc les seves tactiques (no les trobo logiques)\n5a: Hi havien varies persones de la junta ke ens teniem molt odi reciprocament i qui em coneix sap ki es i fa fer el possible x putajarme tan com fos xo aki ha vingut la meva venjança\nWeno en definitiva ke sabia ke estan al palau estaria en un equip competitiu amb aspiracions a pujar de categoria, que podria entrenar sempre i amb portr molt important i que tindria competencia en el meu lloc es a dir ke si vols jugar te'l tens de gunayar i no jugar pq no en sou prous.\nEs a dir ke ja us esta be en la pensosa situacio ke esta el club tandebo ke no baixeu a 3a pq em sabria molt greu pq desde benjami ke hi jugava i poder algun altres dia tornare pero KUAN NO HI SIGUI AKESTA JUNTA ke si fos per ells a mi ja m'estaria be ke baixesiu.\nSi la gent es trobes amb akesta situació jo crec ke faria el mateix.\nX cert vaig trobar molt lleig les pancartes del derbi ja ke figos no som pq no cobrem i ens deveu un respecte ja ke els 3 ke hem baixat a palau eres mitg equip ke va fer ke es salves la temporada passada\nBinga Bon Nadal.\n#43 · 25/Dic/2003, 12:37\n#44 · 25/Dic/2003, 19:52\nAkest missatje esta fet x mi i en xepkin19.\nDirigit al senyor alex Alonso, sapiges k les teves kritikes sobre nosaltres ens han arribat , ens agradaria k ens les digesis a la kara, ara no et facis kakona . Tesperem al partit de tornada amb moltes ganes de................. i demostra lu k as dit, si pots.\nPd: Et tenim moltes ganes.\n#45 · 25/Dic/2003, 23:53\nPer a H.SantEsteve\nQuines kritiques a dit el senyo alex Alonso?¿¿? es que jo d'aixo no men e enterat!\n#46 · 26/Dic/2003, 01:58\npreguntali a ell mateix\n#47 · 29/Dic/2003, 16:28\nAixó es un foro per donar opinió i fer comentaris. Tu només fas que insultar enperante en l'anonimat, opina el que vulguis peró no insultis.\nSi tens algún problema amb el pow4k digue-li personalment a la cara. Ell no a insultat a ningú, sino estás d'acord téns dret a replicar peró mai a insultar.\nAmagarse es de covards\n#48 · 29/Dic/2003, 18:14\nel apananu no es lunik ke insulta, xq jo e vist a p0w4k a insulta, i jo a vegades kuan mencenc tmb, son koses ke pasen i no si pot fe res, deu teni els seus motius x insulta, vaixa krek jo\n#49 · 30/Dic/2003, 20:29\nx cert algu sap ki es? o en sospita\n#50 · 31/Dic/2003, 15:08\neii stesteve..... CALLA\ntotom sap k el senyor alex alonso diu coses po t tmb obres massa la boca de tan en tani aixo sa nota. X4Ks-XenKiN estic am t i am el palau.\nSt. Esteve a la RIERA!!\n#51 · 31/Dic/2003, 18:38\nper a serrator.\nTu DESGRACIAT el k as de fer es XAPAR LA PUTA BOCA, no se ki ets xro ja testas pasant. Ami ningu minsulta a leskena vale...\n#52 · 01/Ene/2004, 23:25\nVeig que hi ha merder!!!!!!!! xD xD\n#53 · 04/Ene/2004, 21:38\nNo vas krea aket llok x krea merder x4ks xepkin?\npos aki el tens i enkra no sa akabat!!!!!!!!!\n#54 · 05/Ene/2004, 22:43\n#55 · 08/Ene/2004, 18:46\nke no kreas merder ke tink ganes de ....\n#56 · 09/Ene/2004, 12:47\nSant esteve encara estic esperant una resposta teva del meu escric xq vaig marxar a palau ja ke vas iunsistir tan que te les explikes i em vas dir traidor pos ja fa temps ke les tens xo em sembla ke no has dit res al respecte poder es ke et semblen be¿?\nJA US HO TROBAREU.\nI aixo ke tinc ganes de guardat'ho pq jo tb tindria ganes de..... el dia ke vaig jugar a sant esteve ambles magnifiques pancartes ke vareu penjar.\n#57 · 09/Ene/2004, 15:06\na mi no m'afecte les declaracions ke as fet, no esperava menys de tu. no krek ke mi trobi xq el presiden ja a dit ke espera del jovent ke puja, i no no+ el presiden sino la directiva, sap del nostre potencial i del ke podem fe el 1er ekip.\nde momen no e stat maltractat en kap momen pel club i aixo no pasara mai!!!!!! si et maltractaven segu ke era x alguna d les koses negatives ke feies i no eren pokes!!!!!!!\njo am la junta no em posu xq no es problema meu, ni de lu ke fa xq x aixo no es lu ke em preukupa a mi.\nInga bon any i esperu ke aket genoll no et toki + els pebrots!!!!!\n#58 · 09/Ene/2004, 16:19 · Editado por P0w4k\nMira si t'arribessis a trobar en la situacio que ens varem trobar l'any passat els 7 seniors inclouentmi a mi ke era juvenil encara ho entendries perfectament si no marxava al palau marxaria a un altre lloc.\nEncara ke fos a l'equip rival pq entrenar tota la temporada sense porter i nomes entrenar 3 o 4 persones x entreno ja em diras si es maco aixo i tot aixo sense ke la junta no es moves ni un pel x fitxar com a min algun porter o jugador encanvi akest any ja no se kuantes incorporacions heu fet .\nAbanç era del sant esteve el meu maxim rival era el palau.\nAra soc del Palau i el meu maxim rival es el Sant esteve sense rencor tot hi ke he pujat desde petit xo em va saber molt greu com ens ho vareu fer pagar amb akestes pancartes, ja ke el sant estve no esta a 3a gracies en part als 3 ke em marxat a palau\nAixi ke un respecte\n#59 · 09/Ene/2004, 16:30\ntmb tink ke di un respecte x la gent nova daket, any xq sense ells lekip sauria desfet, xo una kosa si la plantilla erau 9 xq els ereu, kom es ke ereu 3o4 dels 9 a entrenu, ja ç ke 9 tmb es un problema po els jugados tmb tenen ke teni sentit komu.\nAket any l'ekip juvenil som 10 o sigui tampok i a tanta diferencia, tmb xo i a lajuda dels kadets po no es kada partit.\nTmb et dit ke lu ke fa la junta es el seu treball no el meu!!!!!!\n#60 · 09/Ene/2004, 18:20\nEm sembla ke vas una mica mal informat ki ho sabra mes jo ke hi era o tu ke no hi eres.\nPoder no erem 3 o 4 xo pocs mes i si vols tels dic jo,en magem en guillem, l'issac "arribava sempre 30 min tard", en kevin, en melu, en mau no venia mai pq trevallava i plegava a les 10, en pau casi mai no venia xq acabava de tenir el fill i sense porter casi sempre a bueno tb incloure en sr.rossel aixi ke conta prefereixo ser 10 ke no 6 pq kins exercicis fas tirar a porteria apuntant a conus ooooooooo ke lucratiu.


Cerdanyola del Vallès es prepara per una nova edició del seu Festival Internacional Blues, aquest any en 28a edició.\nEls bars i les sales de la ciutat s'impliquen una vegada més en el festival, proposant una programació atractiva que permetrà concerts amb caliu, on gaudiran els músics i el públic.\nLa majoria dels concerts són gratuïts. A la la programació prevista s'indica els quatre concerts que no ho són, amb una entrada establerta de 5€.\n23.30 h - BLUES BAR (c. Sol, 19)\nOrganització: Blues Bar\n13 h - EL SOLIDARI (c. del Foment, 1)\nOrganització: El Solidari\n13 h - LA PETANCA (Ptge. Codonyers, 6)\n15 h - LA PETANCA (Ptge. Codonyers, 6)\n20 h - LA PETANCA (Ptge. Codonyers, 6)\nOrganització: La Petanca\n20 h - CAL PINTXO (c. Sant Ramon 154)\nOrganització: Cal Pintxo\n23.30 h - BUES BAR (c. Sol, 19)\nEls principals artistes d'aquesta XXVIIIena edició del Festival Internacional Blues de Cerdanyola, són:


Eventos locales Archives | AEGEE-Barcelona\nAcollim el projecte Europe On Track\nby admin on 22/03/2018 in Eventos locales\nEls dies 6 i 7 d’abril acollim el projecte Europe On Track! Europe On Track és un projecte d’AEGEE, organitzat per voluntaris joves que treballen per aixecar conscienciació, crear un espai per discussió i capturar les opinions de la joventut europea en assumptes socials importants. Gràcies a Interrail, nou ambaixadors dividits en tres equips viatjaran per tren a través de 20 països al… Read more →\nCalçotada 2018: tot un èxit!\nEl passat 17 de març va arribar la tradicional calçotada d’AEGEE-Barcelona! Vam fer més de 300 calçots, botifarra, verdures… Malgrat el mal temps i la pluja que començava a caure no va quedar cap rastre del menjar 🙂 Aquí podeu veure algunes fotos: Read more →\nby admin on 21/02/2018 in Eventos, Eventos locales\nUn any més arriba la gran calçotada d’AEGEE-Barcelona! Si tens entre 18 i 30 anys, i vols conéixer gent nova, vine a la nostra calçotada d’enguany. El preu inclou un pica-pica, calçots, carn i verdures, sangria, cervesa i molta diversió 🙂 #Quan: Dissabte 17 de març #On: Àrea de lleure de La Salut, Sant Feliu de Llobregat (https://goo.gl/maps/Ds1Kntbg1tF2) #Hora:… Read more →


Expogràfic 2006: encuentro anual de los profesionales de la comunicación gráfica - Industria Gráfica\nExpogràfic 2006: encuentro anual de los profesionales de la comunicación gráfica\nCon la celebración de este encuentro se darán a conocer las tendencias y evolución del sector.\nExpogràfic 2006 es el encuentro anual entre los profesionales de la comunicación gráfica y las empresas del sector, que se celebra en Barcelona el próximo viernes 26 de mayo en la Sala Marqués de Comillas de les Reials Drassanes de Barcelona, responde a la necesidad de evolución, reciclaje, formación y asesoramiento que precisa el profesional de la comunicación gráfica que permitirá conocer las nuevas tendencias y evolución del sector.\nEn esta 16 edición, el Col·legi Profesional de Disseny Gràfic de Catalunya se ha replanteado el concepto de la feria. El objetivo principal es procurar la máxima optimización de resultados a los expositores y con la ayuda de una página web interactiva donde poder dar a conocer sus productos y servicios hasta la siguiente edición de 2007.\nEn la jornada se reunirán empresas de sectores de las Artes Gráficas, CTP, filiación, fotografía, hardware, impresión, industria del papel, pre-impresión, publicidad, rotulación, software, señalización, tipografía, medios de comunicación, formación, asociaciones afines y además de contar con la presencia de empresas de otros sectores complementarios.


Les paneroles en els aliments poden produir salmonelosis | Consumer\nLes paneroles en els aliments poden produir salmonelosis\nAquests insectes estan proliferant aquest estiu a causa de la calor i a la sequera\nLa sequera i les temperatures extremes estan provocant la proliferació de paneroles i rosegadors, a més de sorgir plagues noves, com a vespes o formigues en els jardins, segons ha alertat l’Associació Nacional d’empreses de Control de Plagues.\nLes paneroles «solen estar en els embornals, però quan fa calor i troben una casa en la qual hi ha aliments, surten a l’exterior a consumir, sobretot en el lloc on es deixen les escombraries», alguna cosa que també ocorre amb els rosegadors, assenyala aquesta associació.\nPer això, recomana que qualsevol residu d’aliment estigui ben protegit, tancar bé les borses d’escombraries i deixar-les en els contenidors. En aquest sentit, aconsella que «dins de la llar no cal deixar aliments descoberts en la cuina, ni molles en els jardins».\nLes formigues, per la seva banda, deterioren els aliments, per la qual cosa des d’un punt de vista sanitari poden contaminar-los, però no són tan perilloses com les paneroles, que sí porten microorganismes en les seves potes, deixen excrements i contaminen els productes, provocant casos de salmonelosis.\nhormigas-ca paneroles Plagas-ca


Ana Tijoux en 5 cançons recomanades per Aspencat | altaveu.cat\nAna Tijoux en 5 cançons recomanades per Aspencat\nDemà dijous a la Sala Noise es dóna el tret d’eixida a la Festa de Benvinguda de la Universitat de València. Pels qui no ho sàpigueu són tot un seguit de concerts i activitats que fa la universitat per als seus alumnes nouvinguts especialment, i per a la societat valenciana en general.\nEnguany els caps de cartell seran Aspencat i la xilena Ana Tijoux. Però també podrem veure Sidonie el dijous 22 amb Dusty Shoes i Best On The Road. I finalitzaran els concerts de gran format León Benavente amb Flipping Colors el dia 29.\nEls Aspencat aprofiten l’ocasió per presentar “Tot És Ara“ a Valènica. Coneguent-los i sabent que segueixen a l’artista franco-xilena Ana Tijoux els hem preguntat per les 5 cançons que destacarien del seu repertori. Kiko Tur, cantant de la formació no ha dubtat en resenyar aquestes 5 cançons: Vengo, Somos Sur (amb Shadia Mansour), Antipatriarca, Sacar la voz (amb Jorge Drexler), i 1977, “són tot temazos“. A continuació la llista de reproducció de Youtube per a que les degusteu i apreneu!


'El despertar de la primavera' torna al Teatre Victòria - Teatre Barcelona\n‘El despertar de la primavera’ torna al Teatre Victòria\nEl despertar de la primavera, un clàssic dels musicals amb més èxit arreu del món i també a la nostra ciutat, torna al Teatre Victòria després d’haver fet temporada i haver-se estrenat, prèviament, al Teatre Gaudí. Es tracta d’un musical pop rock que parla sobre l’amor adolescent, la repressió, la por, l’abús de poder, la incomprensió i la ignorància, a l’Alemanya del segle XIX.\nL’espectacle està dirigit per Marc Vilavella i compta amb una companyia formada per 15 actors i set músics en directe que, en aquesta ocasió, ha hagut de renovar gairebé la totalitat del seu repartiment jove. Les noves incorporacions han mostrat, a la roda de premsa, un gran entusiasme per entrar a formar part d’aquesta gran família.\nAquest retorn al Teatre Victòria suposa un altre pas endavant d’aquest muntatge que ha demostrat que la passió d’una jove companyia pot aconseguir reunir un ampli nombre de professionals, créixer, ser un èxit i que, amb convicció, tenacitat i talent, es pot triomfar als circuits alternatius i també fer el salt al gran format. A més, el musical va estar guardonat, al seu moment, amb dos Premis de la Crítica, tres premis Teatro Musical de Madrid, dos premis Broadwayworld i dues nominacions als Premis Butaca.\nSegons el seu director, El despertar de la primavera és, sobretot, “un gran musical que es va adaptar a una sala petita, que després va trobar el seu espai natural a un gran escenari i que ara, s’alimentarà de les noves perspectives que les recents incorporacions han aportat a l’espectacle”.\nAquesta producció de Marc Flynn, Rubén Yuste i Oriol Miras, fundadors d’Origen Produccions, es podrà veure al Teatre Victòria del 28 de març al 14 d’abril.\nUn dels millors musicals que vaig veure la temporada pasada, que no se’l perdi ningú: IM-PRES-CIN-DI-BLE


13 clubs esportius europeus preparen les seves competicions a la Piscina de Roses – Guia de Roses\nHome ROSES ESPORTS 13 clubs esportius europeus preparen les seves competicions a la Piscina de Roses\nDurant aquest període, realitzaran els seus entrenaments a les instal·lacions de la Piscina un total de 13 clubs de triatló i natació, provinents majoritàriament de França, sumant un total d’uns 340 participants, entre esportistes i equips d’entrenament.\nLa majoria d’equips realitzen estades que oscil·len entre els 2 i 4 dies. Molt d’ells repeteixen després de les bones experiències d’anys anteriors, atrets per la idoneïtat de l’equipament i de la resta d’instal·lacions esportives del municipi, així com pel fet que a Roses disposen de l’oferta d’allotjament i serveis que necessiten.\nLa regidora d’Esports i presidenta de la Piscina Municipal, Verònica Medina Flores, assenyala que “és tot un goig veure com els clubs esportius de països veïns escullen la nostra PMR per a fer els entrenaments i portar a terme les competicions de la temporada, això reforça encara més el caire professional que oferim des de la nostra instal·lació i el continu treball per fer de Roses una destinació de Turisme Esportiu de qualitat, divers i a l’abast de tothom”.\nPel que fa als abonats i usuari de l’equipament, es recomana consultar setmanalment l’ocupació dels espais de la piscina, a través de la pàgina web piscinaroses.cat, o bé en els plafons informatius de la instal·lació, especialment durant el mes d’abril. En aquelles franges de forta ocupació a la piscina profunda, s’habilitaran 2 carrers longitudinals a la piscina poc profunda (de 17m x 2m) per al bany lliure, sempre que aquest vas estigui disponible.\ntags: competicions a roses Natació natació a roses Piscina de Roses\nprevious Roses s'estrena com a seu del MICFootball\nnext Signatura de l’adhesió de Roses com a seu del MIC Football


El Cercle Artístic de Ciutadella, a un paso de renovar título por tercer año - EsDiari.com\nEl Cercle Artístic de Ciutadella, a un paso de renovar título por tercer año\nNuevo cambio de lider, en la maxima categoria insular, después de la victoria del club escacs Ferreries, frente al club escacs Boscos.\nEl equipo de Calós, que visitaba Ferreries, como lider en solitario, y sorprendentemente perdió por 2’5-1’5. El Ferreries rompió los pronósticos y derrotó al lider Los Boscos, con decisivas victorias de Mónika Grau (lleva 7,5 de 8 !!) y Moisés Pons, mientras que Guillem Coll consiguió puntuar con Santi Pons, algo que nadie había hecho en este torneo.\nTras esta sorpresa el Cercle Artístic, que ganó con menos comodidad de la que indica el resultado en su visita al Centro de Cultura es Castell A, lo tiene todo a su favor para revalidar el título. El Cercle venció al Centre Cultural Es Castell “A” por 1-3, y es de nuevo lider, con un punto de ventaja sobre el Boscos. Una victoria en la última ronda, que le enfrenta al Centre Cultural Es Castell “B” en es Born, le daría el tercer titulo consecutivo.\nEn el otro enfrentamiento, entre el propio Centre Cultural Es Castell “B” y el Mercadal/Alaior, decisivo para obtener la permanencia en la maxima categoria, resultó vencedor el segundo conjunto d’Es Castell, por lo que el Mercadal/Alaior es ya nuevo equipo de Primera categoria.\nResultados categoría Preferente\n9. Ronda el 2012/03/24\nM. 5 Club Escacs Ferreries A Elo – 6 Los Boscos de Ciutadella Elo 2½:1½\n1.1 Coll Pons, Guillem 2116 – FM Pons Sastre, Santiago 2370 ½ – ½\n1.2 Grau Carreras, Monica 2120 – Villalonga Florit, Lluís 2113 1 – 0\n1.3 Pons Marqués, Moises 2017 – Bosch Llufriu, Joan 1993 1 – 0\n1.4 Gornés Monjo, Bartolomé 1957 – Aguiló Benejam, Alfred 2005 0 – 1\nM. 4 Centre de Cultura es Castell B Elo – 1 Alaior – Es Mercadal Elo 3½: ½\n2.1 Ferrando Perelló, Martin 1861 – Coll Pons, Damiá 1991 1 – 0\n2.2 Oliver Andrés, Santiago 1846 – Cardona Capó, Llorenç 1901 1 – 0\n2.3 Gómez Estévez, Pere 1842 – Florit Febrer, Juan 1842 ½ – ½\n2.4 López Sánchez, Ignacio Ramón 1745 – Sintes Palliser, Martín 1771 1 – 0\nM. 3 Centre de Cultura es Castell A Elo – 2 Cercle Artístic de Ciutadella A Elo 1 : 3\n3.1 FM Suarez Roa, José Fr. 2175 – FM Pons Carreras, David 2319 0 – 1\n3.2 Ayer, Juan Carlos 2111 – Martínez Peñalver, José 2256 0 – 1\n3.3 Simo Bordoy, Guillermo 1969 – Arroyo Arellano, Antonio 2128 ½ – ½\n3.4 Gomila Gomila, Pere 1883 – Villaescusa Navalón, Miguel 1876 ½ – ½\nDestacar que en Primera se proclamó campeón el Cercle Artistic “B”, con lo que el año próximo voverá a competir en Preferente. El subcampeonato se lo jugarán en la útlima ronda el Cercle Artístic C con el Ferreries B, ambos equipos han realizado un excelente campeonato.\nResultados categoría Primera\nM. 5 Club Escacs Ferreries B Elo – 6 Cercle Artístic de Ciutadella E Elo 3½: ½\n1.1 Martí Pons, Eugeni 1707 – Comelles Taltavull, Josep 0 1 – 0\n1.2 Coll Reurer, Rosa 1520 – Triay Piedrabuena, Maria 0 1 – 0\n1.3 Gayón Arguimbau, Joan 1518 – Comellas Martos, Lidia 0 ½ – ½\n1.4 Riera Pons, Marc 0 – Fernández Mateos, David 0 1 – 0\nM. 4 Cercle Artístic de Ciutadella D Elo – 1 Cercle Artístic de Ciutadella C Elo 2 : 2\n2.1 Fraga Pons, Albert 1947 – Mercadal Camps, Juan 1813 1 – 0\n2.2 Marqués Marqués, Lluís 1783 – Martí Mir, Onofre 1860 1 – 0\n2.3 Vinent Juanico, Marc 0 – Juliá Pons, Antoni 0 0 – 1\n2.4 Arroyo Carreras, Marc 0 – Barceló Pons, Joan 0 0 – 1\nM. 3 Cercle Artístic de Ciutadella B Elo – 2 Centre de Cultura es Castell C Elo 3 : 1\n3.1 Herbera Pons, Pere 2040 – Escandell Atienza, Santiago 1626 1 – 0\n3.2 Campins Machado, Francesc 1878 – González Ambros, Cristian 1571 0 – 1\n3.3 Campins Bagur, Esteve 1809 – Cardona Florit, Carlos 1876 1 – 0\n3.4 Gomila Martí, Santiago 1746 – Marques Pons, Ferran 1795 1 – 0\nEn el campeonato de Menorca individual escolar, en la categoria sub-16, se proclamó campeón a falta de una ronda el jugador Ciutadallenc, Francesc Campins Machado. En categoria sub-10 sigue lider Joan Ponseti Lluch.\nEste próximo viernes se disputa la última ronda, con lo que quedará confeccionada la selección menorquina que disputará el próximo campeonato de Balears.


El Consell implantarà noves mesures dissuasives per evitar aparcaments irregulars a l’entorn de Cala Varques - Consell de Mallorca\nnull El Consell implantarà noves mesures dissuasives per evitar aparcaments irregulars a l’entorn de Cala Varques\nEl Consell implantarà noves mesures dissuasives per evitar aparcaments irregulars a l’entorn de Cala Varques\nEs col·locaran barreres de fusta i s’instal·larà senyalització horitzontal i vertical advertint de la prohibició d’aturar i aparcar en un total de 4 quilòmetres.\nEl conseller de Mobilitat i Infraestructures, Iván Sevillano.\nEl Departament de Mobilitat i Infraestructures del Consell de Mallorca, en coordinació amb l’Ajuntament de Manacor, implantarà una sèrie d’actuacions a l'entorn de Cala Varques per evitar estacionaments irregulars als vorals de la carretera que uneix els nuclis de Porto Cristo amb Portocolom (Ma- 4014).\nEl conseller de Mobilitat i Infraestructures, Iván Sevillano, ha explicat davant la Comissió Municipal que s’ha celebrat aquest divendres al consistori manacorí les mesures que començaran a implantar-se les pròximes setmanes. Sevillano, ha insistit que aquestes actuacions es fan “en benefici de la seguretat vial i per evitar l’estacionament irregular dels vehicles i posar fi al perill que aquesta pràctica comporta”.\nEn concret, es col·locarà senyalització vertical advertint de la prohibició d’aturar i aparcar i es pintarà senyalització horitzontal groga a la via. Ambdues actuacions es duran a terme en un radi de 4 quilòmetres, des del quilòmetre anterior i el posterior a l’encreuament de Cala Varques i en ambdós sentits.\nLa tercera mesura dissuasiva consistirà en la instal·lació barreres de fusta per a evitar aparcaments irregulars als vorals d’aquesta part de la carretera. Fet que impedirà de manera física l’aparcament en tot aquest tram de via i evitarà accidents per distracció i col·lapses.\n“La intenció no és que no es pugui accedir a Cala Varques, però sí que pensam que hem de canviar l’accés als indrets amb alt valor mediambiental i paisatgístic de la nostra illa”. Ha explicat el conseller insular que, a més, ha afegit que “no podem permetre la massificació de vehicles en llocs con aquest, per això apostam per un accés mediambiental sostenible”.\nEl batle de Manacor, Miquel Oliver, que ha destacat l’excel·lent coordinació entre les dues institucions, ha agraït l’aplicació d’aquestes actuacions que estaran enllestides a finals del mes de juliol. El cost de les actuacions és de 45.000€.


entre mestres: d’agost 2010\nTALLER LA PARAULA. MAR ARZA\nLa llengua que parlem, escrivim i llegim és quelcom més que una eina de comunicació plana i codificable o una prebenda en els conflictes geopolítics territorials del món d'avui? És possible recuperar la nostra confiança en el laboriós, delicat i preciós treball que fan les paraules en nosaltres i en la creació de matèria viva? Per què no recordar entre totes el plaer de parlar, llegir i percebre el sentit d'una llengua arrelada a la vivència? Som moltes que sabem que descobrir i reactivar la llengua materna requereix un treball innovador a les nostres aules i relacions docents.\nMar Arza ens proposa un taller per a descobrir les ales i les arrels que ens ofereixen les paraules com a mediadores entre nosaltres i el món: experimentar la lletra, els silencis, els signes tipogràfics i la pàgina com a materials mal·leables i treballar la relació personal amb el llibre, la lectura i la dimensió poètica de la realitat que ens envolta. L'artista ens acompanyarà a fer un passeig per la història del llibre i de l'escriptura i a llançar-nos a crear poemes visuals, poemes objecte, poemes performàtics... exploren tant els llegats de les pràctiques experimentals en literatura i arts visuals com la poesia de la quotidianitat.\ndates: divendres 15 i dissabte 16 d'octubre de 2010.\nhorari: divendres de 18,30 a 20,30h. i dissabte de 10 a 19h.\nENTREMESTRES Tallers d’artistes visuals i professores\nCompartim la certesa que l'art és una font privilegiada a l'hora d'ensenyar i d'aprendre. Us proposem una tallers com a lloc d'encontre entre artistes i professores d'educació secundària i batxillerats, conscients del fet que, avui en dia, treballar des de la creativitat és la base per a una educació que manté viu el sentit matern de l'ensenyament. Hem convidat a artistes que signifiquem lliurement el ser dona i els agrada posar en comí les recerques que fonamenten els seus treballs, Oferim orientació sobre les seves obres i poètiques, i la mediació per repensar conjuntament allò que cada una fa i inventa en els processos d'aprenentatge amb l'alumnat. Els tallers estan orientats a propiciar una experiència que contribueixi a reforçar intuïcions, conceptes i horitzons que puguem portar a les aules i a les vides de cada una, tot sentitn que som moltes les que treballem en la relació com a política.\nAssumpta Bassas Vila i Maria José González Madrid, investigadores de Duoda i professores de la Universitat de Barcelona.


La vida breu: El mestre republicà\nPublicat per Mercè Bagaria a 19:50:00\nMaurici 3 de juny de 2014, a les 8:20\nCarai tu, quina lliçó de vida...\nMontse 3 de juny de 2014, a les 15:29\nMolt bé, Mercè! Per quan, un recull dels teus microrelats?\nAnònim 7 de juny de 2014, a les 3:22\nAmb aquesta història em ve a la memòria el meu mestre, segurament republicà, de quan tenia 10 anys.\nEll era com el senyor Reglà, però el recordo ara com si fos el senyor Marimon.\nÉs curiós el que fa el temps a la memòria i l’empremta que deixen en nosaltres algunes persones.\nCom sempre un relat impecable.\nUn petó i gràcies per compartir amb nosaltres les teves històries.\nMontse 9 de setembre de 2014, a les 15:44\nJa veig que entres poc, als blogs! Doncs l'Edgar Cotes m'ha "nominat" per un joc d'aquests que de tant en tant es veuen pels blogs i ara jo et faig la "jugada" de nominar-te a tu per si et ve de gust jugar-hi, tu mateixa ;)\nCom tenim la cosa nostra? jo ja quasi ho tinc!


ARCCI: ISRAEL, DESDE LA COSTA DE PONIENTE\nper Francesc-Marc Álvaro (La Vanguardia)\n8 de juliol de 2008 a les 13:17\nHe conegut aquesta pàgina, que em sembla magnífica, per mitjà d´una persona que treballa al Museu Egipci de Barcelona (Fundació Clos)i m´ha dit que potser que em podreu ajudar.\nVolia passar l´estiu a Israel, per conèixer la gent, tenir més coneixement de l´idioma i bé, acabo de fer un màster en Estudis Hebreus a la UB i tot això m´interessa.\nJo havia pensat en anar en excavacions arqueològiques, perquè els kibbutzs són més cars, o de voluntariat...però no tro la manera, ni les adresses correctes.\nSabeu de grups q es muntin aquí per fer excavacions allà??\n15 de juliol de 2009 a les 14:53