Revista Claror Sports nº 63 by Fundació Claror - issuu\nCobertes.p65120/11/2008, 12:54Cobertes.p65220/11/2008, 12:54SUMARI 3\nNúm. 63, IV època\nHivern 2008LA PORTADAPVP: 1.5 euros\n4. Articles d'Imma Palma, Josep Espart,\nMaria del Mar Arnús i Gabriel Domingo\n6. Entrevista curta: Albert González, director\nde Serveis i Consum de Barcelona\nContrapunt: article de Luis SuárezESPORT I IMMIGRACIÓ30ENTREVISTA\n9. Anna Tarrés, entrenadora de la selecció\nespanyola de natació sincronitzada\n12. El treball funcional a la sala\n17. Experiències: Mercè Bel, tot un referent\nper als Màsters de Natació\n18. En forma: Miscel·lània de temes\n22. Natura: Surfejar a la neu\n24. Salut: Caigudes i gent gran\n26. Dietètica: Celiaquia\n28. Mens Sana: L'actitud positiva millora la\nsalut. Entrevista a Eva Juan, psicooncòloga\nREPORTATGEL'ACTITUD POSITIVA30. Immigració i esport\nNOTÍCIES FUNDACIÓ CLAROR\n50.28CAIGUDES I GENT GRANFundació Claror\nEsdeveniments esportius i seccions\n51. Activitats de lleure per a l'hivern\nCORRECCIÓ LINGUÏSTICA: Maria Carbó\nNúmero 63. Quarta Època.\nHivern 2008. Tiratge: 26.000 ex.\nescrit, de la Fundació Claror.\nSUPORT DE DISSENY:01_Sumari.p653Albert CastroPUBLICITAT:\n○○○○J.l. Vide, Mº J. Castro○○○IMPRESSIÓ :Litografia RosésDISTRIBUCIÓ :SPM○○○○○○○Fundació Privada Claror\nVOCALS: Marta Serra Batiste, Bernat\nAlonso Bitrian, Consol Martí Soto\nSISTEMES DE GESTIÓ: Manel Carmona\nCULTURA I COOPERACIÓ: Eulàlia Realp4 OPINIÓLA COLUMNACARA A CARAIMMA PALMA\nDra. en ciències\nBarcelonaS'ha d'acabar la Sagrada Família?L'etiquetatge\nés voluntari, excepte en el\ncas que l’etiqueta inclogui\nmissatges sobre propietats\nnutritives o saludables (baix\nen sal, sense sucre, ric en\ncalci...). A partir de la informació nutricional es pot identificar el valor energètic i el\ncontingut en carbohidrats,\nproteïnes i greixos de l’aliment. En alguns casos, també s’hi especifica els tipus\nd’àcids grassos i la quantitat\nde colesterol, com també\nels midons o sucres i el seu\ncontingut en sodi, fibra, vitamines o minerals.\nAquesta informació nutricional sempre s’ha d’expressar per 100 g o 100 ml\nde producte, però també pot\nestar indicada per porció de\nLa interpretació adequada\nrequereix també una lectura dels ingredients utilitzats\nen l’elaboració del producte. El primer ingredient de\nla llista és el que està en\nmajor quantitat i, conseqüentment, l’últim ingredient és el que està en menor\ngramatge, i és per això que\nsempre trobem en el darrers llocs els additius alimentaris.\nEn llegir l’etiquetatge, cal\nfixar-se en els ingredients i\nen la qualitat dels greixos del\nproducte. Que un aliment\ncontingui greixos vegetals\nno és garantia que no contingui greixos saturats (cal\nevitar-los per prevenir el\nrisc cardiovascular). També,\nper salut, cal reduir el consum dels greixos hidrogenats i de sodi. Per prevenir\nl’obesitat seleccionarem aliments amb un baix contingut en sucres i greixos saturats i donarem prioritat als\nque aporten fibra.Gaudí confia, com diu ell\nmateix, que «una altra generació col·labori en el Temple com repetidament es\nveu en la història de les catedrals. L’obra de la Sagrada Família va lentament\nperquè l’Amo d’aquesta\nObra no té pressa».\nSón infinites les esglésies,\nles catedrals i els temples\nen què no solament se n’ha allargat la construcció més de dos-cents o tres-cents anys,\nsinó que s’ha començat en un estil i s’ha acabat en un altre. És de tota evidència que amb\naquestes construccions de tanta magnitud ha\nde ser així.\nMirant-ho com a profà que sóc de la professió arquitectònica, el que s’ha fet fins ara,\nno solament la part externa, sinó l’interior\nque està avançant, té per si mateix una espectacularitat que difícilment es pot ignorar.\nNo tan sols per la magnitud, sinó també per\nCrec que l’equip d’especialistes actual que\ntreballen al costat de Jordi Bonet està qualificat per continuar la construcció d’una\nobra que és de tots els catalans i de tot el\nmón. És lògic, doncs, que jo opti per la continuació de la Sagrada Família amb tot entusiasme i consideri totes les posicions en\ncontra com a obsessives, obtuses, malèvoles o interessades.SÍLA VINYETAÉs il·legal, innecessària, insostenible, immoral. Amb la\ncripta, els feligresos ja tenen prou espai per celebrar\nla litúrgia, i pel que fa al\ntemple expiatori ja n’hi ha\nuns quants a Barcelona als\nquals no hi va ningú. En la\nnostra societat cada vegada més secularitzada i laica està fora de lloc construir tipologies grandiloqüents i caduques. Els\núnics que necessiten aquestes dimensions són\nResulta ridícul, pretensiós, prepotent, fora\nde lloc, anhistòric i anacrònic continuar aquesta obra d’Antoni Gaudí. Utilitzen diners d’una\ngent que no ha estat gens informada, que no\nsap que es tracta d’una obra que no és de\nGaudí. Allò es pot dir que és Gaudilàndia.\nEls responsables de l’obra actual treballen\nsense aplicar-hi les lleis bàsiques, sense cap\nrespecte cap a l’obra autèntica de Gaudí, i\nsense un projecte d’acabament definit, amb\nun plantejament estructural totalment contrari a l’establert per Antoni Gaudí, substituint\nels pilars de pedra per uns altres de formigó\narmat farcits de tant de ferro que se’n podrien\ncarbonatar les armadures, atès que aquest\nmetall augmenta de volum en sis vegades quan\ns’oxida, cosa que està passant ja amb les torres de la façana falsa, on ja s’han produït despreniments.NOVinyeta de Ferreres, publicada a "El Periódico", l'11/11/08CLAROR04-07 Opinio.p65421/11/2008, 11:24OPINIÓ 5TRIBUNAL'activitat física i la crisi\nD’una manera o una altra tots\nanem rebent, dia rere dia, del\nnostre entorn més proper,\ndades que pretenen dimensionar fins a quin punt la crisi\nactual està afectant les nostres\nempreses. Els que ens belluguem professionalment en\nl’àmbit directiu i empresarial\nestem especialment sensibles\ni preguntem contínuament. El\nresultat és una allau de percentatges de disminució de\nvendes i d’activitat, que s’inicià primer en l’àmbit financer,\nimmobiliari i de la construcció però que progressivament\ns’està estenent als sectors industrials i de serveis. És certament descoratjador.\nEls operadors del sector\nesportiu, com tots, estem\nalertes i a l’aguait de com\nevoluciona la nostra activitat\ni com ens afecta la recessió. I\nde moment (insisteixo, de\nmoment) podem dir que hi ha\nalguna excepció. En concret,\na la ciutat de Barcelona, el\nnombre de persones abonades a algun dels 43 comple-xos esportius municipals ha\naugmentat un 3,7 % des del\nmes de gener fins a l’octubre\nd’enguany. Sens dubte una\ndada indicativa que la crisi\nencara no ha provocat un\nAns al contrari. El mes\nd’octubre, en la darrera edició del Congrés Internacional\nde la IHRSA (associació internacional del sector del fitness) vam poder compartir el\nneguit amb col·legues de països en els quals la desacceleració econòmica ja s’ha manifestat abans que al nostre i\nens confirmaven que, en cer-ta manera, la pràctica d’activitat física no és percebuda,\nen moments de crisi, com una\ndespesa que cal estalviar sinó\ncom un hàbit especialment\nnecessari quan les coses no\nens acaben d’anar tan bé com\nvoldríem. Es constata que la\npercepció personal de sentirse en forma, d’evadir-se en la\npràctica d’un esport, de relacionar-se amb altres amb l’excusa de la pràctica esportiva,\nsón cada cop més valor a l’alça en l’escala de prioritats en\nles societats benestants.\nNingú no gosa, però, sentir-se prou segur. Malgrat queGABRIEL DOMINGO\nde la Fundació Claroral nostre país el sector de la\npràctica esportiva no s’ha\nressentit mai en les crisis anteriors (ni la del 1993) ni malgrat saber que, en el cas particular de les instal·lacions\nmunicipals, les quotes d’abonament mensuals són realment assequibles (costen el\nmateix que el que es gasta una\nparella un vespre per anar a\nsopar o al cinema).\nCal actuar empresarialment amb molta prudència.\nTot apunta que el que va començar com una crisi financera i immobiliària pugui convertir-se en menor o major\ngrau en una crisi de consum.\nContra això, el nostre recurs\ntorna a ser el mateix: procurar aportar el màxim valor i\nqualitat als serveis que es\npresten als usuaris perquè si,\nmalauradament, han d’arribar a la situació d’haver de\ntriar, deixin d’anar un vespre\na sopar fora amb la parella i\ncontinuïn fent salut i s’evadeixin practicant esport als centres esportius.\nPer Cristian GonzálezL'ENQUESTAEt sembla bé l'ús terapèutic de la marihuana?\n10%Sí: 57%No: 15%Alesandra Santi\n22 anysVictòria Trenchs\n33 anysJ. Carles Soriano\n39 anysAlex Soler\n28 anysSí. Ho trobo una bona\niniciativa perquè s’ha\nverificat que la maria té\nsubstàncies que són\nefectives per tractar pacients de malalties com\nel càncer, per exemple.Sí. Si la marihuana s’utilitza de forma controlada i per tractar malalts\nde càncer em sembla\nperfecte, ja que està\ndemostrat que funciona. Ara, per a usos lúdics, no em sembla bé.Sí. Hi estic d'acord\ntotalment. Per què es\npoden fer servir altres\nfàrmacs i en canvi la\nmarihuana no? Que no\nfem servir la morfina\nper calmar el dolor? I no\nés una droga també?Indiferent. M’agradaria\ntenir una opinió formada d’aquest tema però\nen desconec els detalls,\nper tant, no sabria posicionar-me en aquest\ndebat, tot i que no ho\nveig malament.04-07 Opinio.p65521/11/2008, 11:24Internautes\nFi: 12 de novembre\nTotal respostes: 105\nNS/NC: 10%6 OPINIÓL'ENTREVISTA CURTAEL CONTRAPUNTPer Cristian González«No farem una normativa en\ncontra de cap comunitat»\nEl sector del comerç està\nnotant molt la crisi?\nÉs cert que hem observat\nun descens significatiu de consum en productes com parament de la llar o roba, però el\nsector alimentari es manté\namb unes disminucions molt\ndiscretes. La gent segueix\nmenjant tot i que es consumeixen productes més econòmics, com les marques blanques. Diguem que la gent no\nconsumeix productes cars.\nQuines actuacions està\nfent l’Ajuntament per incentivar el consum?\nEls municipis no tenen cap\ncompetència en matèria de\ncomerç, tot i que l’Ajuntament de Barcelona sempre\nha exercit una col·laboració\namb el sector. L’exemple més\nclar és la campanya que portem fent des de fa anys amb\nel lema Barcelona, la millor\nbotiga del món. També aconsellem els comerciants perquè facin una reflexió en\naquests temps de crisi per tal\nque el seu negoci s’optimitzi\nadaptant-se més a les necessitats dels seus clients i millorant els serveis.\nels horaris comercials?\nEn les enquestes que estem\nfent als ciutadans de\nBarcelona, hi hem observat\nque el barceloní qualifica amb\nuna mitjana de 7,3 sobre 10\nels horaris comercials que\nofereix la ciutat. Per tant, es\npot parlar d’un grau de satisfacció alt. A més, el 35 % dels\nenquestats aprovaria que\ntambé es pogués obrir en diu-Albert González\nOrduna és director de\nServeis de Comerç i\nGerència de Promoció\nBarcelonamenge, mentre que el 47% hi\nestà totalment en contra.\nHan proliferat els comerços regentats per estrangers. És cert que paguen\nHi ha moltes llegendes urbanes sobre aquest tipus d’establiments. La veritat és que\nfins al 2003, qualsevol nova\nactivitat econòmica tenia\nunes bonificacions sobre l’import de l’IAE durant els tres\nprimers anys. Però remarco\nque aquestes bonificacions\neren sobre qualsevol negoci,\nsense tenir en compte la nacionalitat del titular o de si el\ntitular feia menys d’un any que\ntenia el negoci. Ara bé, això\nva canviar el 2003. Ara ja no\nhi ha aquestes bonificacions,però insisteixo que aquestes\najudes existien per a tothom.\nQuines actuacions es fan\nper limitar la concentració\nÉs cert que hem fet actuacions a la zona de Trafalgar per\nevitar que es concentressin\ncomerços d’una mateixa activitat. En aquest cas es va\nproduir un excés d’establiments dedicats a la venda de\ntèxtil al major i per això vam\nactuar. L’Ajuntament de\nBarcelona mai no ha limitat\nni limitarà els comerços per\nl’origen, raça o religió dels\nseus propietaris. No farem\nuna normativa en contra de\nUn altre fet que aixeca\nsuspicàcies: la comunitat\nxinesa compra molts bars.\nSempre es deia que millor\nque l’Imperi xinès seguís\nadormit perquè quan despertés ja ens podíem posar\na tremolar. Doncs bé, aquest\ndia ha arribat. La Xina té\n1.300 milions d’habitants i un\npotencial econòmic enorme\nque ara estem començant a\nveure a Barcelona. A ciutats\ncom Londres, Nova York o\nParís ja fa anys que hi han\nposat els peus. Els xinesos\nestan incrementant la seva\ncapacitat adquisitiva i cada\nvegada més famílies compren\nun negoci d’aquí amb el que\ntenen estalviat. Només vull\nrecordar que als anys cinquanta molts immigrants\nprocedents de la resta de la\nPenínsula van venir aquí per\ncrear els seus negocis. Cal\nevitar suspicàcies.CLAROR04-07 Opinio.p65621/11/2008, 11:24LUIS SUÁREZ,\nva acollir el vint-i-dosè Congrés Mundial de la Naturalesa entre el 5 i el 14 d'octubre. En aquest congrés, que\nva comptar amb la participació dels millors científics\nde tot el món, es va presentar l’actualització de la llista\nvermella de mamífers.\nAquesta llista, que avalua\nel grau de desaparició de les\nespècies segons les seves\npoblacions i les seves amenaces, alerta que un de cada\nquatre mamífers corre un\ngran risc de desaparèixer\ndel planeta, i 76 ja ho han\nfet des del 1500. Hi ha 188\nmamífers catalogats en la\nmàxima categoria d’amenaça, en «perill crític d’extinció», i dues d’elles habiten\na Espanya: la foca monjo i el\nLes causes d’aquest procés són la pèrdua i la fragmentació de l’hàbitat, la sobreexplotació de les espècies, la contaminació, la disseminació d’espècies invasores i el canvi climàtic.\nTots aquests fenòmens\nestan vinculats a l’acció de\nl’home. És necessari un\ncanvi en les polítiques sectorials actuals (transport,\nagricultura, energia, etc.)\nper acostar-nos a la pretesa sostenibilitat.\nA Espanya és necessari un\nmajor compromís per part\nde l’Administració, ja que la\nmajor part dels plans de recuperació d’espècies no\nhan estat aprovats per les\ndiverses comunitats autònomes i el Ministeri de\nMedi Ambient no considera la conservació de la biodiversitat com una veritable prioritat en el seu programa bàsic d’actuacions.OPINIÓ 704-07 Opinio.p65721/11/2008, 11:25Fotografia: Pep Herrero8 Lâ€™ENTREVISTACLAROR08-11 Entrevista.p65820/11/2008, 13:21L’ENTREVISTA 9ANNA TARRÉS, SELECCIONADORA DE NATACIÓ SINCRONITZADA“Hem deixat de\nser les sirenetes”\nesterb@claror.netDesprés de les dues medalles de plata als Jocs Olímpics de Pequín 2008\n(en equip i duet), ningú no dubta que\nl’equip espanyol de natació sincronitzada s’ha situat a un nivell molt\nalt i és capaç de desbancar dels podis els països que tradicionalment han\ndominat la disciplina (Rússia, Estats\nUnits, Canadà, Xina...). I això no és\nfruït d’una casualitat. El camí ha estat llarg i molt treballat. Anna, què\nha fet falta per situar la sincronitzada espanyola a escala internacional?\nQuè ha fet falta? Doncs... un, determinació; dos, ambició; tres, molta capacitat de treball; quatre, saber el que volíem; cinc, confiar amb el que tenia al meu\nabast per poder maximitzar els resul-08-11 Entrevista.p659L’ANNA TARRÉS ÉS LA PRINCIPAL ARTÍFEX D’HAVER SITUAT LA SINCRONITZADA ESPANYOLA AL CAPDAVANT DE\nL’ELIT MUNDIAL, UNA FITA QUE LI HA MERESCUT LA CREU\nDE SANT JORDI I LA MEDALLA AL MÈRIT ESPORTIU. INQUIETA, AMB CARÀCTER I ENERGIA, LA SEVA TRAJECTÒRIA PERSONAL ÉS INDISSOCIABLE A L’EVOLUCIÓ DE LA\nSINCRO A ESPANYA.\ntats, innovar al màxim, ser capaç de trobar allò que ens pot diferenciar de les\naltres, un tret identitari. Jo penso que\ntambé forma part d’un caràcter…\nJo penso que sí, no? Jo o una Pepita de\nlos palotes, perquè el que crec que he\naportat és que sóc una persona amb\nSí. El que tinc és molt caràcter, i això\ntambé es pot convertir en el fet de ser\ndura i demanar molta disciplina. Però\nsóc una persona molt positiva, que penso que puc aprendre de tothom. També\nsóc bastant resolutiva, vaig per feina, no\nm’espanta absolutament res, tinc clars\nels objectius i la capacitat de fer d’exca-vadora perquè si em posen una roca al\ndavant, sempre penso que no passa res i\nque ja trobarem el camí per travessarla. He tingut aquesta capacitat i això, juntament amb tota la gent que em precedeix, com el César Villegas, la Maria José\nBilbao, l’Anna Romagosa... que, en un\nmoment donat, quan jo podia caure, han\nestat al darrere ajudant, i també la propera generació (la Beth Fernández, la\nLaura Amorós...) fa que tot allò pel qual\nhavies lluitat es vegi materialitzat en una\nHas anomenat moltes persones i\ntotes són del Club Natació Kallipolis.\nQuè li deu la sincronitzada al Club?\nTot. Li deu el fet d’existir i el fet de ser\nel que és. Encara ara les entrenadores i20/11/2008, 13:21Fotografia: Diari Sport10 L’ENTREVISTAUna vida lligada\na la sincro\nAnna Tarrés (Barcelona, 1967) és\nla seleccionadora nacional de l’equip\nde natació sincronitzada des del\n1997 i la seva vida ha estat sempre\nlligada a aquest esport. Va començar a competir en natació sincronitzada als onze anys: «vaig començar\nfent natació de competició, però als\nonze anys vaig provar la sincro i com\nque era bona nedadora i a l’escola\nfèiem molta gimnàstica, als pocs\nmesos ja vaig començar a competir». De la seva etapa com a nedadora recorda haver-s’ho passat\nmolt bé: «vaig viure els darrers anys\nde la sincronitzada totalment amateur i, per tant, anàvem molt a divertir-nos, a ballar». I, a més, els resultats acompanyaven. El 1981, amb\ncatorze anys, va aconseguir la primera medalla d’or per equips en un\ncampionat d’Espanya. Des d’aleshores, fins al 1988, quan va deixar la\ncompetició, va anar sumant podis\nen campionats d’Espanya (sis ors i\nuna plata en equips, sis ors en duet i\ntres plates en modalitat solo).\nDe la seva etapa com a nedadora, destaca la participació en un\nmundial l’any 1986 i, sobretot, el fet\nd’haver estat una de les tres representants espanyoles als Jocs Olímpics de Los Angeles 84, els primers\njocs en què competia aquesta disciplina: «la ciutat era molt gran i ens\nmiràvem les americanes com si fossin extraterrestres. Va ser una gran\nexperiència», recorda l’Anna.moltes nedadores de la selecció són del\nKallipolis. A més, per qualsevol cosa que\nes necessita, sempre recorrem al club.\nLi devem, sobretot, el fet que estiguem\ntreballant amb aquest nivell de qualitat,\nresponsabilitat i excel·lència. La generació actual estem retornant, en la mesura\nque podem, tot allò que en el seu dia el\nKallipolis ens va donar de manera totalment voluntària.\nComentaves que un dels secrets de\nl’èxit és que s’ha aconseguit crear\nun estil. Com el definiries?\nInnovador, arriscat, diferent…L’Anna i la Gemma Mengual arribant a l’aeroport de Barcelona després d’aconseguir quatre ors al Campionat d’Europa d’Eindhoven, el mes de març de 2008\nSí! De la mateixa manera que quan tu\ncrees una coreografia utilitzes diferents\npeces de música per explicar la història... per què no fer que el banyador també ajudi a explicar-la? Jo sempre dic el\nmateix: hem de modernitzar l’esport a\nmesura que evoluciona la societat, i la\nsocietat demana espectacle, per tant,\nintentem fer-lo. Finalment, a les Olimpíades no ens el van deixar utilitzar, però\nho farem aquest desembre.\nL’estil propi també es veu en la\nforma de treballar.\nSí. D’una manera molt autodidacta\nsempre he pensat que ens podíem beneficiar de tot i de tothom. I des del 1992\nhem estat convidant gent de fora que\nens aporti, perquè ens ensenyi la seva\nexperiència fins que hem creat aquest\nL’Europeu de Hèlsinki, l’any 2000,\nva ser el punt d’inflexió?\nSí, sens dubte. Aquelles primeres medalles, tot i que no van tenir ressò mediàtic, sí que en van tenir des del punt de\nvista polític. En el moment que comences a tenir medalles vol dir que tots els\nplans que has presentat al Consell General d’Esports o al Comitè Olímpic estan donant resultats, i això fa que les noies rebin una quantitat de beca més important, la qual cosa les anima a seguir\ntreballant... És un peix que es mossega la\ncua. També cal dir que l’any 2003 va\nsignificar la gran evolució amb les medalles mundials. A més, hi havia un grupde gent que pensava que els resultats\npodien ser fruit de la casualitat, sobretot perquè es va fer a Barcelona… També l’any 2001, el cinquè lloc al Mundial\nva sorprendre molts perquè no el tenien\nPerò arriben els Jocs del 2008 i\nl’equip no defrauda...\nEl que ha passat és que, per sort o per\ndesgràcia, el calendari ha estat perfecte\ni aquestes medalles (quatre ors del Campionat d’Europa i dues plates olímpiques)\nens arriben en un punt de maduresa personal important que fa que siguis molt\nmés conscient del que guanyes, del valor que té i de com disfrutar-ho.\nJo penso que fins fa cinc anys seguíem\nsent l’últim esport a tenir en compte. De\ntotes maneres, seguim sent un esport de\ndones i un esport minoritari. En un món\ncom l’esportiu, on la majoria de dirigents són homes, de vegades tinc la sensació que som «L’Anna y sus mujeres», i\nsembla que estem barallant-nos per un\ntros de pa! No és fàcil com a dona, com\na mare de família… Quantes dones han\nanat a Pequín de seleccionadores?\nA què has renunciat?«Les primeres medalles, el\n2000, tot i que no van\ntenir ressò mediàtic sí que\nel van tenir des del punt\nde vista polític»CLAROR08-11 Entrevista.p651020/11/2008, 13:21L’ENTREVISTA 11Molt personal...\nQualsevol que m’entretingui\nNo tinc preferències, però em decanto per la música clàssica\nAlgun descobridor del segle XV\nSi un dia fossis presidenta del Govern o de l’ONU, quina primera\nAssabentar-me molt bé dels problemes que cal resoldre\nSer feliçCrec que jo no he renunciat tant com\nels que estan al meu voltant, perquè a mi\nem compensa una cosa amb l’altra però,\nper exemple, durant molts anys el meu\nmarit ha anat sol a tots els actes familiars perquè jo sempre estava de competició. Costa, perquè estic molts caps de\nsetmana fora i els altres pateixen la meva\nabsència, però no em penedeixo de res.\nReconeixements com la Creu de\nSant Jordi (2008) o la Medalla de\nplata del Reial Ordre del Mèrit Esportiu (2006) deuen compensar.\nPer mi és un honor! Que el president\ndel país estigui dient que donen la medalla per primera vegada a la persona més\njove... Que en un moment donat hi hagi\nhagut gent que hagi pensat que jo em\nmereixo un reconeixement així… és un\nhonor! Segurament perquè s’ha fet una\nfeina molt exhaustiva en un món molt\npetit, hem fet brillar una pedra, hem08-11 Entrevista.p6511«El paper de la Gemma ha\nestat brutal, però el que\ns’ha fet amb la sincro és\nuna feina d’equip»passat de ser les nenes que aixequen les\ncames a ser les sirenetes, a ser les superatletes i la gran esperança espanyola en\nuns Jocs Olímpics. I en tot aquest procés\nhan passat vint anys!\nVint anys, setze dels quals amb la\nLa Gemma ha donat a conèixer la plasticitat d’un esport estètic amb la força\nd’un esport físic. Ha estat capaç de conjuntar-ho i de crear aquest personatge\ntan captivador. És una estrella, una persona amb un talent natural, superdotada\nfísicament per fer aquest esport i que,\nsobretot, ha sabut evolucionar amb les\ndemandes de l’esport i del moment. El\nseu paper ha estat brutal, és el gran estendard, però el que s’ha fet amb la sincro és una feina d’equip i totes les nedadores hi posen la mateixa dedicació i\nsaben quin és el seu rol.\nI no us canseu d’entrenar tants\nJo porto la part més creativa i comptem amb preparadors específics per a\ncada parcel·la: preparador físic, preparador d’acrobàcies, de flexibilitat... I\naixò, les noies, sobretot quan porten\ntants anys entrenant, ho agraeixen molt i\nse senten més motivades.\nAlgunes s’estan fent grans, entre\nelles la Gemma... Hi ha bon relleu?\nSí. Hem volgut crear una estructura\ndes de la base que sigui suficientment\npotent perquè això no sigui un bluf d’una\ngeneració i que darrere d’aquesta es\nperdi tot. Hi ha relleu. I és possible que\ndesprés del campionat de Roma el 2009\nhi hagi un canvi generacional important,\nperò s’està fent molt bona feina i jo crec\nque podrem aguantar la pressió d’intentar estar a l’altura.\nJo espero que sí. En aquests moments\nencara em diverteix molt estar pensant\ntota l’estona quin tema crear, parlar amb\nel músic, materialitzar les idees… Per a\nmi, això ja no és una capacitat sinó una\nnecessitat, perquè si no m’avorreixo.20/11/2008, 13:2112 EN FORMA!CLAROR12-15_En Forma.p651219/11/2008, 18:35EN FORMA! 13Entrenar el cos\ncom un tot\ntècnic del Poliesportiu\nandreuf@safa.claror.netQuan una persona arriba a la sala de\ncondicionament físic i pregunta què vol\ndir treballar de manera funcional, a la\nmajoria de tècnics ens sorgeix un dubte:\ncom explicar allò que, per naturalesa, és\nuna manera de fer i a la vegada d’entrenar. El treball funcional entén l’entrenament com una manera de millorar les capacitats físiques que tots tenim i que, pel\nbagatge diari, es van desfigurant o perdent. I ho fa incidint en aquells petits moviments sense importància que anem repetint constantment durant tot el dia, en\nles posiciones estàtiques mantingudes o\nen els dolors articulars als quals no parem prou atenció i que porten el cos a\npatir desequilibris i descompensacions.\nSi qui fa la pregunta és una persona\nque pretén un resultat esportiu, la resposta encara es complica més, ja que\ncal transformar i adaptar vells concep-12-15_En Forma.p6513EL TREBALL FUNCIONAL CONSIDERA L’INDIVIDU COM UN\nTOT, I EN AIXÒ BASA ELS ENTRENAMENTS I ELS OBJECTIUS. EL RESULTAT ÉS QUE ES MINIMITZEN LES DESCOMPENSACIONS ESTRUCTURALS, LES CARÈNCIES ENTRE ELS\nGRUPS MUSCULARS I ES RETROBA L’EQUILIBRI I L’ESTABILITAT DELS SISTEMES.\ntes. L’entrenament funcional concep l’individu com un tot i no com un conjunt de\nsegments o parts que es poden entrenar\nper separat. I, això, que sembla simple i\nlògic, quan parlem de rendiment no queda tan clar perquè, fins ara, s’ha tendit a\nuns tipus d’entrenament més analític, en\nquè l’esportista ha millorat, de manera\nsistemàtica, allò més important per a la\nseva pràctica esportiva: enfortir un grup\nmuscular concret, augmentar el diàmetre del bíceps o millorar el salt, per\nexemple.En canvi, en les darreres dècades, i\nen l’àmbit de la salut, s’han anat estenent\ndiferents pràctiques per a la recuperació funcional o estructural del pacient\n(el mètode Alexandre, l’antigimnàstica\nde Thérèse Bertherat, el mètode Mézières, TEM...). Totes estan basades en\nl’aplicació de tècniques neuromusculars\nper a la correcció de la postura o la recuperació funcional, sempre amb l’objectiu de compensar, equilibrar i optimitzar el rendiment del pacient i facilitar-li d’aquesta manera l’activitat en la\nseva vida quotidiana.Les pràctiques per a la\ntenen per objectiu compensar, equilibrar i optimitzar el rendimentUN TREBALL DE CADA DIA\nL’aplicació del treball funcional el trobem en totes les accions quotidianes:\npujar o baixar una escala, córrer, cosir,\nentrenar..., activitats que si les fem de\nmanera conscient configuren el nostre19/11/2008, 18:3514 EN FORMA!\nLA CITA«Ho vulguem o no, hem de\ncarregar amb el nostre cos\ndurant tota una vida, i en tots\nels casos representa l’eina de\ntreball (...). No oblidem que\ntothom es relaciona amb\nl’entorn a través del cos, el\nnecessitem per a la vida social,\nfamiliar, sexual, laboral, etc. El\ncos és una part fonamental de\nla nostra relació amb la\nsocietat i l’entorn, per tant, és\nla nostra eina de treball i de\nrelació amb l’entorn.» Domingo\nSánchez, llicenciat en ciències de\nl’activitat física i l’esport per la\nUniversitat Politècnica de Madrid i\nespecialista en entrenament\nfuncionalesquema corporal i ens determinen físicament i emocionalment com a individus davant les situacions quotidianes.\nPerò el desenvolupament normal de\nla nostra vida fa que mantinguem períodes llargs de sedestació, que fem patir la\ncolumna vertebral i les lumbars, en definitiva, que mantinguem actituds posturals que comporten dolor d’esquena,\npatologies musculars i desequilibris. El\npitjor de tot és que els arribem a interioritzar de tal manera que la situació ens\nsembla normal, cosa que fa augmentar\nel risc de descompensació estructural i\nde lesió musculoesquelètica. Som conscients que hauríem de mantenir una actitud tonicopostural adequada en totes\nles situacions quotidianes, des de la manera de portar el carret d’anar a comprar fins a carregar un pes o adoptar\nuna posició correcta a l’hora de dormir\nEl treball funcional proposa una manera d’entrenar en la línia de «fer salut»:\nmitjançant la presa de consciència del\nmoviment i usant les cadenes musculars(cadenes cinètiques) es posa l’individu\nen situacions de desequilibri constants i\nproposa solucions –des del punt de vista tensional o corporal– a noves situacions amb la finalitat de buscar una transferència equilibradora en els moviments\npropis de l’activitat diària o ajustar els\nexercicis en el rendiment esportiu. I és\nque l’entrenament amb una base funcional ens ha de preparar per millorar l’activitat quotidiana, i també l’activitat esportiva. Amb una bona anàlisi dels en-Un moviment és funcional si és natural: respecta\nels rangs de mobilitat,\nusa càrregues controlades i el gest és higiènictrenaments i tenint en compte el nostre\ntarannà diari, les sessions no haurien\nd’implicar els grups musculars que es\ntroben en una situació de debilitat i, en\ncanvi, haurien de compensar els desequilibris en la tonicitat dels músculs.\nCOM SÓN ELS EXERCICIS\nLa pauta que defineix com a funcional un\nmoviment o exercici és que ha de ser\nnatural, és a dir, ha de respectar els rangs\nde mobilitat de les articulacions, utilitzar càrregues que estiguin controlades\nper la musculatura implicada en el gest i\nque aquest gest sigui, sobretot, higiènic.\nEns cal una bona planificació de l’entrenament i posar atenció en la tria dels\nmaterials i els exercicis més apropiats\nper a cada objectiu, és a dir, elaborar unCLAROR12-15_En Forma.p651419/11/2008, 18:35EN FORMA! 15\nprocés d’entrenament global que sigui\ncurós amb els continguts de les microprogressions.\nSi parlem en concret dels exercicis,\ncal planificar-los per tal que integrin el\ntreball en tots el plans de moviment, respectant el ritme d’execució, d’acceleració conjunta, de desacceleració i d’estabilització amb la finalitat de millorar l’habilitat en el moviment, la força en tot el\nrecorregut i l’eficiència en la resposta\nAmb la inclusió d’aquests paràmetres,\naconseguirem millores qualitatives sobre el moviment (més eficiència, millor\ncoordinació intramuscular i intermuscular) i quantitatives en aspectes més estructurals (més definició, més força, millora en la capacitat de resistència davant d’un esforç continuat...). Ara bé, la\nmillora d’una característica no implica\nde manera directa la millora de les altres; és necessari planificar l’entrenament\ni programar els objectius de manera\nEl treball funcional és un nou plantejament que suscita interrogants: és possible entrenar un grup muscular de manera aïllada sense que hi hagi incidència en\nels que es troben a prop?; és possible\nhipertrofiar un múscul sense incidir en\nels que faciliten la sinergia, el moviment\nantagònic o els que actuen com a fixadors?\nHem de tenir en compte que el moviment humà no és un fet aïllat sinó una\nsuccessió d’interaccions entre la informació sensorial, els nivells d’excitacions\ni d’inhibicions del sistema nerviós central i l’acció muscular mateixa. De fet, el\nnostre cervell interpreta el moviment\ncom un conjunt de factors i no com l’acció d’un sol múscul. Això fa que qualsevol acció humana i de moviment es faci\nsempre per cadenes cinètiques.\nÉs important, doncs, que a l’hora de\nplantejar-nos un objectiu entenguem que\nhem de treballar tota la musculatura que\nintervé en aquella acció de manera que\nsempre valorem les càrregues i el requeriment segons el múscul més dèbil,\nque posem cura en els rangs de treball i\nsobretot que incidim en una bona higiene postural durant tot l’entrenament.12-15_En Forma.p6515L’assessor\nEL SERVEI D’ATENCIÓ PERSONALITZADA\nPERMET FER-NOS UN VESTIT A MIDANÚRIA SABARTÉS,\nnurias@ncc.claror.netActualment, més del 25 % de la població de la ciutat de Barcelona està inscrita a un centre esportiu, ja sigui de caire\npúblic o privat. Això es tradueix en\n418.000 persones de totes les edats i\ncondició social, de tots dos sexes, amb\nuna cultura, un bagatge esportiu i uns\nEls centres esportius haurien de treballar amb un objectiu molt clar: motivar-nos a fer activitat física i a adquirir\nhàbits de vida saludables. Per aconseguir-ho, i atès que cadascú té els seus\npropis objectius i necessitats, cal que es\ndoni resposta a la diversitat de persones i, per tant, és impossible fer una oferta\núnica d’activitats i serveis.\nPerquè en el centre esportiu trobem\nl’activitat que ens engresca, que ens hi fa\ntornar i que compleix els nostres objectius, cal que els tècnics responguin a cadascú de manera individualitzada, coneixent-ne les necessitats, la condició física, els hàbits esportius, les possibles\nlesions o patologies cròniques, els objectius i, sobretot, els gustos personals.\nA més, la pràctica esportiva es pot completar amb serveis de salut com ara són\nla nutrició, la fisioteràpia i altres que preservin el benestar, com el descans i la\nL’eina mitjançant la qual podem intercanviar aquesta informació és l’assessorament tècnic, que permet que els tèc-nics coneguin les nostres necessitats i ens\npuguin orientar cap al programa esportiu més adient. També permet que ens\nfacin un seguiment de l’assistència, cosa\nque facilita que ens vagin corregint i variant el programa en funció dels resultats i les sensacions que anem experimentant, ja sigui de millora física o d’aspectes socials, de relació amb els tècnics o amb la resta d’usuaris.\nLa figura de l’assessor ha de tenir un\nperfil tècnic, és a dir, ha de ser una persona amb coneixements de les activitats i també d’anatomia i fisiologia i amb\ncapacitat de relació amb les persones.\nS’ha de convertir en el nostre referent i\nha d’aconseguir que ens sentim motivats per l’activitat i integrats en el grup.\nHa de desplaçar-se pels diferents espais esportius per atendre els usuaris i\nacompanyar-los i informar-los de les activitats i els serveis, com també de les\nnormatives d’ús.19/11/2008, 18:3516 EN FORMA!CLAROR16-17_EnForma.p651619/11/2008, 18:36EXPERIÈNCIES EN FORMA! 17\nMERCÈ BEL, NEDADORA DELS MÀSTERS DE NATACIÓ ACUMULA 350 MEDALLESTot un referent per a\nl’equip dels Màsters\nMercè Bel té 64 anys i és la nedadora més prolífica de la secció dels Màsters de Natació de la Fundació Claror, amb 350 metalls acumulats al\nllarg de la seva carrera. Actualment\ntreballa a l’Esportiu Claror com a\nmonitora de piscina, tot i que encara\ncontinua competint amb uns resultats\nexcel·lents com a nedadora.\nLa Mercè va començar a nedar amb\nnomés onze anys al Club Esportiu Mediterrani. «El meu pare em va apuntar juntament amb el meu germà, però els del\nclub no em volien a mi, estàvem en ple\nfranquisme i jo era una nena; al final el\nmeu pare els va dir: o els agafeu tots dos o\ncap.» Ben aviat els entrenadors del seu\nclub es van fixar que la Mercè tenia aptituds innates per nedar i de seguida la\nvan fer entrar en el món de les competicions.\n«Quan tenia disset anys vaig quedar\nsubcampiona dels 400 metres lliures i dels\n100 metres papallona», explica la Mercè, que encara es lamenta de no haver\npogut entrenar en una piscina cobertacoberta, el CN Barcelona i el CN\nSabadell, però segons la Mercè, «en\naquells temps estàvem més compromeses amb el club i érem capaces de sacrificar la nostra carrera esportiva, tot i que\nsempre m’he preguntat on hauria arribat\nsi m’hagués pogut entrenar tot l’any en piscina coberta».Mercè Bel compta amb una llarga\ntrajectòria en el món de la natació de\ncompetició per a joves i veterans\nen aquells temps. «El Mediterrani tenia\nuna piscina descoberta i només podíem\nentrenar durant els mesos d’estiu perquè\ndesprés ja no era possible i, és clar, les\nnedadores d’altres clubs amb piscina coberta tenien avantatge.» Per aquells temps\nnomés hi havia dos clubs amb piscinaCofundadora dels Màsters de Natació\nL’any 1988, la Roser Castillo i la Mercè Bel van decidir impulsar la creació d’una\nsecció de màsters de natació per a la Fundació Claror. Van reunir un equip de\ncinc nedadores que ben aviat va a arrasar als diferents campionats en què es\npresentava. «Teníem un equip amb pocs efectius, però totes cinc érem molt bones»,\nrememora la Mercè, per a qui els Màsters han significat molt en tots els sentits.\n«En l’àmbit esportiu he viscut bons moments amb els triomfs i també situacions\ndifícils, com quan el futur de l’equip va estar en perill durant un temps. Al final la\nsecció s’ha consolidat». Des del punt de vista personal és on se sent més satisfeta,\nja que «després de retirar-me als dinou anys en vaig estar més de vint sense nedar,\nperò quan ja tenia els meus cinc fills ben criats em vaig plantejar que l’etapa de\nmare havia acabat i n’havia d’obrir una de nova fent altres coses. Aleshores vaig\nrescatar la natació».16-17_EnForma.p6517L’HIVERN DEL 1962\nUna de les fites més impressionants de\nla Mercè Bel va ser guanyar la travessia\ndel Port de Barcelona que es fa cada any\nper Nadal just el 1962, l’any que va nevar a la capital catalana. «Encara ho recordo tot nevat, i quan vam arribar al port\npensava que no acabaríem nedant perquè\nl’aigua estava literalment gelada, però l’entrenador em va dir: “Au! Posa’t el banyador\ni a nedar!”», recorda la Mercè, i remarca\nque «tenia unes ganes boges d’acabar i fins\ni tot em vaig fer un petit tall per culpa del\ngel». Aquell triomf va ser el més espectacular, tot i que ha nedat moltes vegades\nla travessia del Port tant de jove com de\nI és que per a la Mercè Bel nedar és\nuna necessitat que la fa sentir viva. «Sempre em poso molt nerviosa a l’hora de participar en uns campionats, sempre tinc la\nsensació que alguna cosa pot sortir malament, com que se’m girin les ulleres o em\ndesqualifiquin», i admet que tants anys\nde competició tenen un secret basat en\nuna premissa fonamental: «s’ha de tenir\nmolta constància però sobretot no s’ha de\nperdre la il·lusió».\nEn l’Experiències de la revista número 62\nes va dir que la Gemma Sevillano va tenir un\ntumor cerebral, quan en realitat pateix una\nmalaltia vírica i fa un tractament mèdic per\nprevenir possibles situacions de perill.19/11/2008, 18:3618 EN FORMA! MISCEL·LÀNIAFITNESS / WELLNESSEl mètode Pilates\nJoseph Pilates (Alemanya, 1880) va definir el seu mètode com «la ciència i l’art del desenvolupament coordinat\nde la ment, el cos i l’esperit a través de moviments naturals sota l’estricte control de la voluntat». I això s’aconsegueix gràcies a una sèrie d’exercicis per millorar l’alineació corporal, la respiració, la flexibilitat i el to muscular. El mètode Pilates permet obtenir un cos harmònic i conscient, capaç de treballar sense tensió, de ser\nfort i elàstic respectant la salut postural.\nActualment hi ha dues maneres de practicar-lo: al\nterra o amb màquina. El segon és recomanable si la\npersona ja ha assimilat la base al terra. En tots dos\ncasos, els exercicis estan pensats per desenvolupar el\ncontrol i la consciència corporal, i la pelvis i la musculatura abdominal sempre són el centre des d’on sorgeix qualsevol moviment.CONSELL PRÀCTICACTIVITATS PER A JOVESConsells previs per\ncórrer una cursa\nEls dies previs a córrer una cursa hem\nde tenir en compte alguns aspectes, més\nencara si figura com a objectiu principal\nde la temporada esportiva.\nEn primer lloc, l’entrenament s’ha de\nprogramar perquè, el dia abans de la\ncursa, ens permeti descansar o fer un\nrodatge a molt baixa intensitat. Així, l’organisme no patirà un desgast important.\nLes hores de son prèvies també són\nun factor determinant per al bon èxit del\nresultat esportiu. Suposant que la cursa\nsigui al matí, que hem de dormir unes\nvuit hores i que ens hem de llevar entre\ntres i quatre hores abans de córrer, hauríem d’anar a dormir unes dotze hores\nabans de la cursa.\nTambé és molt aconsellable que els dies\nabans ens planifiquem la dieta per arribar al moment de la cursa amb els dipòsits energètics al màxim i una bona hidratació. En aquest sentit, són molt importants els àpats del dia anterior, i especialment el sopar, que ha de ser lleuger i ambViure emocions\namb la dansaun alt contingut d’hidrats de carboni. I, en\nllevar-nos, l’esmorzar també ha de ser\nmolt lleuger i ric en sucres d’absorció lenta, els quals ens ajudaran a superar l’esforç en les fases més tardanes.\nFinalment, just abans de començar a\ncórrer, cal fer un bon escalfament a molt\nbaixa intensitat i procurar-nos un estat\nòptim d’hidratació, però sense prendre\nuna gran quantitat de líquid, ja que ens\npodria ocasionar algun trastorn. Sempre és millor pensar a beure abans de\ntenir sensació de set.Laura Romero\nEls beneficis físics de la dansa són\nben coneguts: treball cardiovascular, de tonificació, estiraments i flexibilitat, control respiratori i postural. Però aquesta art escènica, que\nuneix el cos amb la música per expressar sentiments i emocions amb\nmoviments, és més que una disciplina d’activitat física. Amb la dansa\nmillorem la memorització, el control de l’espai i el ritme, hi ha treball\nen equip, col·laboració i complicitat amb els companys: un seguit de\nvalors que fan de la dansa una activitat perfecta per als temps actuals.\nAvui dia, hi ha un boom de pel·lícules i programes televisius dedicats al ball que ens han ajudat a desmitificar que la dansa és només per\na alguns i ens han permès descobrir\ndiferents valors, com ara la perseverança, l’esforç, el sacrifici i, sobretot, la diversió i la passió per ballar.\nI és que tothom pot ballar sense\ndiferències d’edat, cultura o sexe;\nhem de deixar de banda els estereotips. El més important, a banda de\nmillorar la tècnica o conèixer nous\nestils, és passar-s’ho bé, molt bé.CLAROR18-21_EFmisc.p651819/11/2008, 18:42EN FORMA! 19\nFITNESS / MUSCULACIÓCom es pot guanyar\nvolum muscular?Fernando Ruiz\nEls exercicis que ens permeten guanyar\nmassa muscular (hipertròfia muscular)\nestan indicats per a persones amb un nivell d’experiència elevat. Abans, cal fer\nun treball de càrrega de base que té efectes molt positius sobre la musculatura i\nque ens prepara per assolir objectius\nEls factors que cal treballar per guanyar volum són tres: l’entrenament, l’alimentació i el descans.\nEl primer, l’entrenament, hauria d’orientar els elements tècnics cap a la hipertròfia muscular i basar-se en exercicis\npoliarticulars (pressió banca, dominades, pressió rere clatell, gatzoneta, pes\nmort, entre altres) en detriment dels\nmonoarticulars, més d’aïllament. Pel que\nfa al volum o la durada, no hauria de\nsuperar els 45 minuts per múscul. La intensitat sí que pot ser elevada, amb un\ntreball de càrrega progressiva tant en el\nprograma d’entrenament com en el\ntranscurs de les sessions. Per cada tipus\nd’exercici, podríem fer entre 4 i 6 sèries\nd’entre 6 i 12 repeticions cadascuna.18-21_EFmisc.p6519Per obtenir el major benefici, és ideal\nque l’entrenador ens planifiqui el treball\ndel volum durant la temporada i que ho\nfaci mitjançant un o dos mesocicles, inclosos en el seu punt màxim de rendiment.\nD’altra banda, com que estarem centrats a treballar el volum, el temps per a\nl’entrenament cardiovascular es reduirà\nmolt. Però seria bo dedicar, almenys,\ndues sessions setmanals de 30 minuts a\nfer bicicleta estàtica per mantenir una\nbona salut de cor.\nPel que fa al segon factor, la dieta, ha\nde ser hipercalòrica. Hem de fer uns cinc\nàpats al dia amb una aportació majoritària de carbohidrats complexos (6070 %), una bona base proteica (20-25\n%) i una aportació lipídica monosaturada i poliinsaturada (10-15 %).\nFinalment, el descans és un tercer factor, sovint oblidat però molt important.\nA la nit, hauríem de procurar dormir\nentre vuit i nou hores per recuperar els\nmúsculs dels successius entrenaments.\nTambé hauríem de descansar de l’entrenament un parell de dies setmanals.19/11/2008, 18:4220 EN FORMA! MISCEL·LÀNIA\nA L’AIGUAEL MATERIALDeixar-se endur pel\nmoviment de l’aigua\namb el BOSUGabriela Attala i Laura Garcia\nLa pràctica d’esport és beneficiosa per\nal nostre organisme, però també ho és\nrelaxar-se, una activitat que malauradament moltes persones no acostumen a\nEntenem per relaxació l’absència de\ncontracció muscular, cosa que dóna lloc\na un estat de tranquil·litat en el qual la\nrespiració i la consciència tenen un paper important.\nUn medi que l’afavoreix és l’aquàtic.\nL’aigua temperada, el suport en un terapeuta coneixedor de la mecànica corporal i de l’anatomia musculoesquelètica i el ritme suau de les ondulacions, ens\ndirigeixen a un estat de relaxació, pau i\nTreballant a l’aigua ens veiem afavorits per l’absència de gravetat. L’aigua\nacull la major part del pes del cos, demanera que es relaxen els músculs i les\ndiferents articulacions i el moviment corporal és més lliure i s’assembla més al\nObtindrem beneficis saludables en diferents àmbits (emocional, psicològic,\nfísic...), com ara la disminució de la freqüència cardíaca, del consum d’oxigen\ni de la tensió muscular. També millora\nla circulació sanguínia, la respiració es\nnormalitza, l’ansietat disminueix i millora el descans, amb la qual cosa\ns’aconsegueix un major nivell de consciència corporal i un estat de satisfacció amb un mateix.\nAra bé, perquè el resultat sigui efectiu,\nhem de tenir en compte que el lloc sigui\ntranquil, sense sorolls i amb poca llum;\nque la temperatura de l’aigua sigui adequada (32-34 ºC) i que la música sigui\nEl BOSU és un aparell semiesfèric,\ntou i elàstic que ens permet treballar per les dues cares. L’una té la\nsemiesfera cap a dalt, estable i tova\nal contacte, i l’altra té la semiesfera\na terra, més inestable però amb una\nsuperfície de contacte més dura.\nÉs una eina molt diferent de la resta de materials emprats en l’entrenament dels músculs, en què l’estabilitat del cos ha estat sempre una\nde les característiques principals a\nl’hora de desenvolupar els músculs\nmés superficials i «estètics».\nEn canvi, la característica principal del BOSU és la inestabilitat, cosa\nque suposa una nova forma d’entrenar la força i l’equilibri millorant la\nmusculars i treballant la propiorecepció, que és la capacitat que té el\ncos per controlar i saber on estan\nels diferents segments corporals en\nCom que es tracta d’una superfície en moviment constant i que ens\nobliga a reequilibrar-nos, activa els\nmúsculs profunds i estabilitzadors,\nque són difícils d’exercitar amb aparells tradicionals, ja que estan enganxats a l’esquelet i normalment no\nels utilitzem. El treball amb el BOSU\nens permet reduir les lesions ocasionades per una debilitat d’aquesta\nmusculatura.CLAROR18-21_EFmisc.p652019/11/2008, 18:42EN FORMA! 2118-21_EFmisc.p652119/11/2008, 18:4322 EN FORMA! NATURA\nARA QUE S’ACOSTA LA NEU\nI LES ESTACIONS D’ESQUÍ\nOBREN LES PORTES PODREM VEURE BAIXAR PER\nLES PISTES ELS AFICIONATS\nA UNA MODALITAT, JA ÀMPLIAMENT IMPLANTADA A\nCATALUNYA, DE L’SNOWBOARD O PLANXA DE NEU.Surfejar\na la neuSERGI ESTEBAN,\nàrea tècnica del Centre\nExcursionista de Catalunya\nareatecnica@cec.catL’snowboard, surf a la neu, consisteix a\nbaixar per un pendent nevat amb un material específic, inspirat en el surf i el monopatí, i que es basa en una planxa i una\nbota especial que s’hi fixa.\nTot i que no és fàcil establir el primer\nsnowboard modern sembla que el va dissenyar Sherman Poppen per a la seva\nfilla, el 1965 als Estats Units, i que es va\nacabar comercialitzant com a joguina\nper a nens. Aquest invent consistia en\nuna planxa de monopatí sense rodes ni\nsistema de fixació per als peus, i duia\nuna corda a la part davantera per ajudar\na mantenir l’equilibri. També en la mateixa època, el surfista aficionat a l’esquí\nDimitrije Milovich va dissenyar una plan-xa, coneguda per Winterstick, que tenia\nla mida d’uns esquís però era molt més\nampla i permetia fer surf en neu pols.\nA les dècades dels setanta i els vuitanta, l’snowboard va fer-se més popular\ni els materials es van anar convertint en\nl’equipament que es porta actualment.\nEl 1979 se’n va fer el primer campionat\ndel món a l’estació d’esquí de Pando, a\nMichigan (EUA), i el 1985 es va reconèixer com a esport oficial. El 1994 se’n\nfundà la federació internacional (ISA)\namb l’objectiu de regular l’esport a escala internacional i el 1998 va esdevenir\nesport olímpic d’hivern a Nagano.\nEn els seus inicis, els amants dels\nesports d’hivern es van avançar a lesnoves tendències abans que les estacions\nd’esquí, de manera que la convivència\nentre els esquiadors i els nous practicants\nde l’snowboard es va fer tensa. La manca\nd’espais propis per a la pràctica de\nl’snowboard i les diferències, tant\nesportives com culturals, entre l’esquí\ntradicional i les noves tendències van fer\nque creixés una certa animadversió entre\ntots dos fins al punt que algunes estacions\nvan prohibir l’entrada de snowboards a\nles seves instal·lacions. El 1985 només\nel 7 % de les estacions dels Estats Units\ni d’Europa permetien la pràctica de\nl’snowboard. A mesura que l’equipament\ni les tècniques de descens milloraven,\nl’snowboard es va anar acceptant i lesCLAROR22-23_Natura.p652219/11/2008, 19:36NATURA EN FORMA! 23L’estil forapista és el més\ncomú i accessible i consisteix en baixar qualsevol terreny disponible,\nque pot incorporar salts\nespecífics amb zones de baranes per fer\nequilibris, pistes amb salts o remuntadors específics, i en totes les escoles d’esquí podrem trobar instructors per iniciar-nos en aquest esport.El 1985 només el 7% de\nles estacions d’esquí dels\nEstats Units i d’Europa\npermetien la pràctica\nestacions d’esquí van començar a\nconstruir diferents espais per a uns i\nActualment, la majoria d’estacions\ntenen algun snowpark, amb salts, tanques\ni half pipes, que és com mig tub en forma\nde U fet amb neu on els practicants fan\nsalts a una banda i l’altra.\nA Catalunya, ben a prop nostre, tant\nla Molina com la Masella tenen parcs22-23_Natura.p6523ELS ESTILS MÉS COMUNS\nDes que l’snowboard és un esport d’hivern àmpliament establert ha desenvolupat diferents estils, cadascun amb el seu\npropi equipament i tècnica. Els estils més\ncomuns actualment són: forapista (freeride), estill lliure (freestyle), carreres i\nsnowboard de muntanya o de travessa.\nEl forapista és l’estil més accessible i\ncomú i consisteix a baixar qualsevol terreny disponible amb possibilitat d’incloure salts i trucs aeris.\nEn l’estil lliure s’utilitzen instal·lacions\nfetes a propòsit per fer maniobres aèries o per equilibris sobre barres, half pipe,\nzones de salts artificials, etc.\nEn les carreres (freerace o freecarve)\nl’objectiu és baixar al més ràpid possible, per això el material està especialitzat a afavorir els girs ràpids i la velocitat. Les botes són rígides i les zones d’ús\nsón amb neu trepitjada, com a les pistes\nDe tots els estils, el menys conegut és\npotser l’snowboard de travessa o de muntanya, en el qual els esportistes utilitzen\nraquetes per pujar a cims i tot seguit\nbaixen per neu verge i sense tractar.\nSigui com sigui, aquest esport permet\ngaudir d’una forma diferent les pistes d’esquí i la muntanya en general, es diu que és\nmés fàcil d’aprendre que l’esquí tradicional i de ben segur que aportarà grans dosis\nde diversió per a petits i grans.L’ESCAPADA\nPer: Francesc BeatoUn paisatge\nLa vall de Cardó constitueix una raconada realment sorprenent. Se situa a l’esquerra de l’Ebre, al terme\nde Benifallet, però a uns cinc-cents\nmetres d’alçària i envoltada de muntanyes que arriben gairebé als mil\nmetres. Per accedir-hi, es puja per\nuna estreta carretera a partir del\npoble de Rasquera que ens porta fins\na l’antic balneari de Cardó. Al quilòmetre 9 de la carretera podem iniciar la caminada, d’unes cinc hores.\nEl camí està marcat amb marques\nblanques i grogues i puja fins al portell de Cosp, passant arran de les\nermites de la Trinitat i de l’Àngel. En\naquest punt sortim de la vall i baixem fins al refugi de la Font del Teix.\nProp del refugi hi ha la font i un vell\nexemplar de teix.\nDes d’aquí, el camí torna a pujar\nfins al portell del Bou i el portell de\nCardó, on gaudirem d’una extensa\nvista sobre la serra de Cardó, el pla\ndel Burgà i les muntanyes de Tivissa.\nQuan el camí s’enfila fort, el paisatge canvia sobtadament: esdevé sec\ni aspre i no es triga a arribar al cim\nde Xàquera o Creu de Santos.\nCal retornar fins prop del portell\nde Cardó per agafar un corriol en\nforta baixada a la nostra esquerra.\nSi seguim paral·lels al barranc de la\nColumna trobarem una pista que cal\ndeixar poc després per prendre un\ncorriol ben fressat que puja a la dreta i que ens condueix al peu de l’ermita de Sant Simeó o de la Columna.\nPoc després enllaçarem amb la pista que hem deixat abans i que coincideix tot seguit amb la que baixa\ndel coll de Murteró fins al balneari.19/11/2008, 19:3624 SALUTCompte\nLA MAJORIA DE CAIGUDES\nEN LA GENT GRAN ES PRODUEIXEN A CASA, QUAN\nENS RELAXEM I NO PAREM\nPROU ATENCIÓ A PETITS DETALLS QUE PODEN ESDEVENIR PERILLOSOS. INCREMENTAR LA SEGURETAT I\nMILLORAR EL NOSTRE ESTAT\nFÍSIC SÓN DUES DE LES MANERES PER PREVENIR-LES.OLGA AMADO,\nsalut@claror.netLes estadístiques diuen que aproximadament una tercera part de les persones\nde més de setanta anys pateixen una caiguda a l’any i que, en un 6 %, provoquen\nalgun tipus de fractura; les de fèmur són\nde les més típiques.\nSi investiguem una mica més, sabrem\nque el gruix d’aquestes caigudes té lloc\ndins de casa tot fent tasques quotidianes. Per això, aplicant mesures senzilles\nper fer la llar més segura i seguint una\nsèrie de consells ens serà més fàcil prevenir-les.\nUna de les primeres mesures que\npodem adoptar té relació amb el fet de\nmantenir l’espai lliure d’objectes que, en\ndeterminats moments, poden esdevenir\nobstacles. Per això, és cabdal disposarels mobles de manera que el pas sigui\nfàcil i mantenir el terra de les habitacions i de les escales lliures d’objectes i\nsense desperfectes. Hem de treure del\npas tot allò que ens pugui fer caure com\nels cables, les revistes, la roba, les sabates o els mobles baixos com porta-revistes, reposapeus o tauletes.\nPel que fa al terra, si usem catifes hem\nd’assegurar-nos que hi estan ben engan-Mantenir la casa ben\nil·luminada pot prevenir\nmoltes caigudes; en cap\ncas no hem de caminar\nper casa a les fosquesxades, i per netejar-lo és millor no usar\nsubstàncies lliscants com la cera. Evidentment, també hem de tenir una cura\nespecial si vessem algun líquid i eixugarlo ràpidament per evitar relliscades.\nUn indret de la casa que també esdevé una zona de risc és el bany. Les estores antilliscants ens donaran seguretat\ndins i fora de la banyera o de la dutxa.\nTambé podem instal·lar suports per ajudar-nos a entrar i sortir de la dutxa i\ntambé per aixecar-nos del vàter. Això sí,\nhem de tenir sempre present que recolzar-nos massa en aquests elements també ens pot fer caure.\nSi es té alguna escala a casa, seria\nconvenient posar passamans a tots dos\ncostats i un interruptor del llum a dalt i aCLAROR24-25_Salut.p652419/11/2008, 19:13SALUT 25A més de millorar el confort i la seguretat de\ncasa, estar forts i àgils\ntambé contribueix a prevenir accidentsbaix. I és que mantenir la casa ben il·luminada també pot prevenir moltes\ncaigudes. Per això, ens pot ser útil deixar un llum de baix consum tota la nit\nencès per si ens hem de llevar, il·luminar\nbé el trajecte de l’habitació al lavabo i,\nsobretot, tenir un llum ben a prop del\nllit. Sigui com sigui, en cap cas no hem\nde caminar per casa a les fosques.\nFins aquí ja tenim una casa més segura, sense obstacles i ben il·luminada.\nPerò també caldrà posar-hi de la nostra\npart i eradicar determinats mals hàbits,\nd’altra banda, força estesos. Per exemple, hem d’evitar de totes totes usar tamborets inestables o cadires plegables per\nenfilar-nos i accedir a racons difícils.\nReduirem molt la necessitat d’enfilar-nos\nsi col·loquem els estris que més fem servir als armaris que tenim més a l’abast.\nTambé hem de controlar els nostres\nanimals de companyia, que solen posarse entre les cames o llençar-se al damunt\nquan volen festes.\nI, per si de cas patim un accident, ens\nserà molt útil col·locar els números de\ntelèfon d’emergències ben a prop de tots\nels aparells que tinguem a casa, escrits\namb lletra ben grossa.\nESTAR FORTS I ÀGILS\nTotes aquestes mesures relacionades\namb el fet de millorar el confort de casa\npoden ajudar-nos a prevenir caigudes\nfatals. Però també és un factor important estar ben forts i àgils. Per aconseguir-ho, apuntem cinc consells més: feu\nexercici regularment per millorar la força, l’equilibri i la coordinació; reviseu la\nmedicació, perquè alguns medicaments\npoden causar son o mareig (eviteu sempre l’automedicació); reviseu la vista\nregularment i la graduació de les ulleres;\nporteu sabates que quedin ben subjectades i vigileu que la sola sigui antilliscant, i, finalment, aixequeu-vos a poc a\npoc després d’estar asseguts o estirats\nmolta estona24-25_Salut.p6525Teràpies amb\nDIFERÈNCIES ENTRE BALNEARI, CENTRE DE\nTALASSOTERÀPIA I SPA URBÀ\nEls balnearis acostumen a ser una\nconstrucció hotelera a prop d’una font\nd’aigua termal o d’una font. L’estada és\nd’uns quants dies i, generalment, per seguir un tractament hi ha una prescripció\nsalut@claror.netLa hidroteràpia (teràpia física que usa\nl’aplicació tòpica de l’aigua com a agent\ncuratiu) és un dels mètodes de prevenció\ni tractament més antics de la humanitat.\nL’aigua, per les seves propietats fisicoquímiques, aporta tal quantitat de\nbeneficis a l’organisme que, ens les darreres dècades, aquesta teràpia s’ha revalorat. L’oferta al país és molt àmplia:\nbalnearis, centres de talassoteràpia, balnearis urbans i, fins i tot, podem trobar\nhidroteràpia en hotels i centres esportius. La diferència entre ells recau en la\ncomposició de l’aigua i la ubicació.\nLa cura balneària utilitza aigües mineromedicinals o termals. Segons la seva mineralització, la tonicitat, la composició\nquímica i l’origen, se n’obtindran uns\nbeneficis o uns altres. Així doncs, trobarem aigües sulfatades, clorurades, bicarbonatades, ferruginoses..., que ja sigui per\ningesta (cura hidropínica) o en forma de\nbany serviran com a antiinflamatòries,\ndiürètiques, per a tractaments cutanis o\ncom a relaxants.CENTRE DE TALASSOTERÀPIA\nLa talassoteràpia utilitza com a agents\nterapèutics els elements marins: l’aigua\nde mar, el clima marí (les radiacions solars, la humitat, la pressió atmosfèrica,\netc.), la sorra i els fangs o algues de la\nÉs imprescindible que el centre es trobi a la vora del mar. En funció de la proximitat a un mar o oceà el percentatge\nde salinització de l’aigua serà diferent,\ncom també les condicions climàtiques.\nAquest fet es traduirà en petites diferències amb vista als beneficis sobre l’organisme i en la varietat de tractaments que\npugui oferir el centre.\nGràcies a la temperatura i la pressió\nhidrostàtica de l’aigua, s’aconseguirà\nque, per osmosi, els components de l’aigua de mar penetrin en l’organisme.\nEstà indicat per a patologies reumatològiques, traumatològiques i neurològiques, com també per a afeccions cutànies i respiratòries, entre altres.\nBALNEARI O ‘SPA’ URBÀ\nEl balneari urbà utilitza aigua potable.\nEs busca un efecte relaxant aprofitant la\ntemperatura de l’aigua, i no s’espera cap\nbenefici concret de la composició de l’aigua ni de la situació del centre.\nTots els centres poden oferir una gran\ndiversitat de serveis o teràpies: banyeres, piscines, raigs de pressió, dutxes,\nalgues, fangs o teràpies manuals.19/11/2008, 19:1326 SALUT DIETÈTICAQuè és la celiaquia?\nemmaes@safa.claror.netLa celiaquia, coneguda també com intolerància al gluten, és una malaltia crònica que es caracteritza per una intolerància permanent al gluten, que es tradueix\nen unes lesions greus a l’intestí prim.\nEs desconeixen les causes concretes\nde per què afecta l’intestí, però tot apunta\nque hi intervenen components genètics,\nambientals o immunològics.\nL’intestí prim està dividit, segons la\nfunció que s’hi fa, en tres parts diferenciades: la més proximal que és el duodè,\nseguida del jejú i l’ili. És a les dues primeres porcions on principalment afecta la\nmalaltia. En concret, afecta la mucosaCADA COP ES DETECTEN MÉS CASOS DE PERSONES QUE\nPRESENTEN INTOLERÀNCIA AL GLUTEN I, EN ELS DARRERS\nANYS, EL CONJUNT DE LA SOCIETAT HA ANAT PRENENT\nCONSCIÈNCIA DE LA IMPORTÀNCIA D’ADAPTAR L’OFERTA\nCOMERCIAL I DE RESTAURACIÓ A AQUEST COL·LECTIU.de l’intestí prim, on es troben les vellositats intestinals que, davant de la presència del gluten, pateixen una atròfia que\nles limita i les incapacita per fer la seva\nfunció. Així doncs, s’ocasiona una absorció inadequada dels nutrients, les vitamines i els minerals, i provoca, entre al-La celiaquia afecta l’intestí prim i pot provocar\ndiarrees, vòmits, aprimament, cansament o dolor\nabdominal i ossitres símptomes i segons la superfície d’intestí afectada, diarrees, esteatorrees (diarrees amb presència de greixos), vòmits, aprimament, astènia (cansament)\no dolor abdominal i ossi.\nEl gluten és una proteïna que forma part\ndels cereals i està compost per glutenina i gliadina. És aquesta última la que\ncausa la patologia i la trobem en el blat,\nl’ordi, el sègol i la civada. En canvi, hi ha\nfècules que no en contenen de forma natural, com el blat de moro, l’arròs, la\nsoja, la tapioca, la quinoa, el mill, la mel-CLAROR26-27_Dietetica.p652619/11/2008, 19:40SALUT 27LA RECEPTAPastís de xocolata\n- 125 g de mantega o margarina\n- 4 cullerades de farina d’arròs\n1. Deixem fondre la xocolata, el sucre i\nla mantega o margarina al bany maria\no al microones.\n2. Se separen els rovells dels ous. Per\nuna banda, barregem els rovells amb la xocolata fosa i, per l’altra, muntem les\n3. Posem a la mescla la farina d’arròs i ho batem fins que estigui tot homogeneïtzat, i després hi afegim, a poc a poc, les clares batudes.\n4. Ho col·loquem tot en un motlle (prèviament untat de mantega i enfarinat amb\nfarina d’arròs) i el posem al forn a 180 graus durant uns 40 minuts.\nSuggeriments de presentació: podem acompanyar el pastís amb un fons de\nmelmelada o almívar casolà de taronja (format per: aigua, sucre, suc o polpa de\ntaronja natural o pela tallada en làmines).Pot semblar que la dieta\ndel celíac és monòtona i\nincompleta, però un bon\nassessorament pot fer-la\nvariada i equilibrada\nca, la iuca i la patata.\nAmb tot, cal tenir present que la indústria alimentaria utilitza el gluten, freqüentment, com a additiu. Per això cal\nestar ben informat dels productes absents de gluten i dels que en contenen,\nper petita que en sigui la quantitat.\nELS ALIMENTS QUE CAL EVITAR\nSi patim intolerància al gluten és necessari que mirem molt bé l’etiquetatge dels\nproductes que comprem.\nEn primer lloc, i a grans trets, hem\nd’eliminar els productes que continguin\nblat, sègol, civada, ordi i triticale.\nEn segon lloc, també hem d’evitar els\nproductes que es comercialitzen precuinats, en conserva, congelats o arrebossats, ja que en els processos de preparació poden incorporar gluten. I això afecta a tot tipus d’aliments, tant la carn com26-27_Dietetica.p6527el peix, els llegums, la patata, la fruita,\nles hortalisses i la verdura.\nTambé cal tenir cura amb els embotits i els adobats, sobretot els patés, el\npernil brasejat, el llom o el bacó.\nPel que fa als làctics, hem d’evitar les\nllets fermentades, els postres làctics i els\npreparats del tipus quallada, cremes i\nflams. També poden contenir gluten les\nmelmelades, les confitures, les cremes\ndolces i de fruites i els codonyats comercials. De la mateixa manera, contenen cereals els aperitius de bossa de tipus ganxets, boletes de formatge, cons...,\ncom també la cervesa i moltes begudes\nCom veiem, el tractament de la celiaquia passa per controlar el que es menja. I, malgrat que pugui semblar que limitant la ingesta de tants aliments la dieta\ncelíaca és monòtona i incompleta, amb\nun bon assessorament podem aconseguir menjar de manera equilibrada, variada i saludable.MÉS INFORMACIÓ:\nAssociació de celíacs de Catalunya: SMAP. Celíacs de Catalunya.\nNutrición y dietètica clínica. Ed. DOYMA19/11/2008, 19:4028 SALUT MENS SANAENTREVISTA A EVA JUAN, PSICOONCÒLOGA«L’actitud positiva\nolgaba@claror.netHi ha una relació causa efecte entre la situació emocional i la salut?\nUna malaltia sempre té causes multifactorials. Dins d’aquestes causes és important destacar el tema emocional, és\na dir, com gestionem les nostres emocions i com pensem, com funciona la nostra estructura mental, com percebem la\nvida. La tendència a tenir por, a desconfiar, a pensar que les coses sortiran més\nmalament que bé, configuren una actitud davant la vida que et fa percebre tot\nel que et passa amb un filtre negatiu, encara que sigui magnífic. Aquesta situació\net fa estar en guàrdia constantment, sempre esperant el pitjor, i genera una tensió. Aquesta tensió es tradueix en estrès\nemocional. Mantenir sostingudament un\nestat emocional estressat, sovint sense\nser-ne conscient, pot debilitar-nos mentalment i immunològicament, cosa que,\nunida a altres factors com mals hàbits,\nfactors ambientals o problemes relacionals, juntament amb les variables biològiques de cada individu, pot facilitar\nl’aparició de malalties en aquell òrgan o\npart del cos més vulnerable.\nAquesta relació està demostrada\ncientíficament?LA RELACIÓ ENTRE COS I MENT ÉS CONEGUDA DES DE\nSEMPRE: MENS SANA IN CORPORE SANO, COM DEIA EL\nPOETA ROMÀ JUVENAL. CAL MANTENIR UN ESPERIT\nEQUILIBRAT PER TENIR UN COS EQUILIBRAT.Cal fer més estudis, però avui dia\nmetges, psicòlegs, biòlegs i físics treballen junts en la disciplina de la psiconeuroimmunologia, sobretot als Estats\nUnits. Un exemple: una investigació va\ndemostrar que un sol minut de pensament negatiu sobre un mateix manté el\nsistema immune debilitat durant sis hores. Les relacions causals totalment directes no són fàcils de demostrar, però\nés lògic pensar que si una actitud positiva millora la salut, demostrat en valors\nfísics, una actitud negativa pot empitjorar-la.\nEs té en compte a l’hora de fer\nun diagnòstic mèdic?\nLa psicologia és una disciplina molt\nnova a Espanya en la seva inclusió en els\nequips sanitaris i actualment s’està començant a implantar dins d’alguns protocols mèdics. Amb\nel temps bensegur que s’ampliarà, de manera que en\nels processos de malaltia es tindran en\ncompte els aspectes físics i psíquics per\na la millora de la qualitat de vida dels\nmalalts i la seva recuperació.\nEls malalts reconeixen que una\nsituació traumàtica podria haver influït en la seva malaltia?\nEn aquests últims anys és estrany el\npacient que no me’n treu el tema. És una\nconstant i sovint genera culpa, que s’ha\nd’evitar. Jo crec que una malaltia és una\nbona oportunitat per aprendre més sobre un mateix i per viure millor. Vista\namb un sentit significatiu positiu, una malaltia és una gran oportunitat: no només\nacumules patiments sinó que hauràs tret\nun aprenentatge interessant per a tu i la\nUn cop diagnosticada la malaltia,\ncom pot influir l’actitud\ndel malalt?«Un minut de pensament\nnegatiu sobre un mateix\nmanté el sistema immune\ndebilitat durant sis hores»CLAROR28-29_MensSana.p652821/11/2008, 11:21SALUT 29\nLLEGIT A LA PREMSAcurrículum vitae\nEva Juan Linares és\ndoctora en psicologia de la salut i especialista en psicologia oncològica\nBarcelona. Actualment és professora associada d’aquesta universitat i\ndel màster en psicooncologia de la\nUniversitat de Barcelona. És responsable de la Unitat d’Atenció Psicològica de l’Hospital de la Santa Creu\ni Sant Pau i de la Clínica Quirón. És\ntertuliana habitual del programa\nL’ofici de viure, de Catalunya Ràdio.L’actitud del malalt ha de ser positiva i cooperadora, és fonamental. Es tracta de fer un treball d’acceptació per cooperar d’una manera activa en el procés\nde curació amb el metge i els medicaments. I ha de venir reforçada per la família. Jo sempre dic que els familiars són\nEl teu camp professional se centra en la psicooncologia. De què tracta aquesta disciplina?\nLa psicooncologia o psicologia oncològica és una especialització de la psicologia clínica en què s’intenta tractar tot el\nmalestar emocional i millorar la qualitat\nde vida dels pacients i dels familiars, bàsicament, però també engloba el malestar dels professionals, perquè són situacions en les quals es pateix molt, i aquest\npatiment ens afecta a tots. I tot això significa tractar les emocions, les cognicions,\nles percepcions i la comunicació, abraçant el passat, el present i el futur.\nAlgú podria pensar que només\namb la força de la ment es pot evitar qualsevol malaltia o autocurarse quan ja està desenvolupada...\nNo, en absolut. La força de la ment té\nmolta rellevància en la salut, perquè ment\ni cos són dues cares de la mateixa moneda, però la força de la ment sola no cura,\nni només amb la força de la ment s’emmalalteix. La malaltia i la curació són\nsempre multifactorials, mai unifactorials,\ncom quasi tot a la vida.28-29_MensSana.p6529Dormir més temps\nmillora la capacitat\natlètica de les\nCONSELL PRÀCTICAquest Nadal\nArriben els bons àpats de Nadal i el\nperill d’excedir-nos amb l’alcohol.\nCal prendre’n amb mesura però per\nsi de cas ens passem poden resultarnos útils alguns consells per alleugerir la ressaca. El suc de taronja és un\neficaç remei casolà i efectiu perquè\najuda a recuperar part de la vitamina\nC perduda i atorga una gran aportació d’energia. És bo començar el matí\namb un bon desdejuni que inclogui\npa i cereals integrals, o sigui, una bona\nració d’hidrats de carboni per elevar els nivells de glucosa a la sang.\nTambé és important beure aigua (un\no dos litres) per estar ben hidratat i\neliminar una gran quantitat de toxines. També es pot beure infusió de\ngingebre, camamilla o menta si hi ha\nfortes nàusees. Font: SportLifeDormir més de vuit hores millora la capacitat atlètica dels esportistes. Aquesta és la conclusió d’un petit estudi fet per\ninvestigadors de la Universitat de Stanford encapçalats per la doctora Cheri\nMah. La investigació va analitzar sis jugadors de bàsquet que dormien vuit\nhores cada nit amb un període extra que\nescollia cadascú. Per mesurar-ne la capacitat atlètica es va tenir en compte la\nseva velocitat en carrera i el percentatge de tirs lliures.\nL’estudi va demostrar una clara millora en aquests dos paràmetres entre\nels jugadors. La investigació conclou que\ncada persona té un temps de son aconsellable depenent de l’edat, de la salut\nmental i física o del benestar emocional.\nFont: www.dmedicina.comL’APUNTCreences errònies sobre el càncer\nUn estudi presentat al Congrés Mundial del\nCàncer celebrat el 27 d’agost a la ciutat de\nGinebra mostra que entre la població hi ha un\ngran nombre de creences equivocades sobre\nel càncer. Infravalorar l’efecte del consum d’alcohol i, en canvi, sobrevalorar el paper de la\ncontaminació i l’estrès estan molt esteses entre\nL’estudi es va dur a terme a 29 països a partir de 30.000 entrevistes. Com a\nconclusió, aquest treball afirma que es tendeix a inflar els factors mediambientals que tenen un impacte relativament petit pel que fa a l’aparició del càncer, i\na minimitzar els riscos d’altres factors ben establerts com el tabaquisme, l’obesitat, el consum insuficient de fruites i verdures, la inactivitat física, l’alcohol i les\nmalalties de transmissió sexual, entre altres.21/11/2008, 11:2130 EL REPORTATGECLAROR30-33_Report.p653021/11/2008, 16:15EL REPORTATGE 31L’ESPORT PERMET ALS IMMIGRANTS AVANÇAR EN EL PROCÉS D’INTEGRACIÓPràctica esportiva\nen els immigrants\ncristiango@claror.netFruit del fenomen de la immigració, a\nCatalunya ja viuen un milió d’estrangers,\nxifra que suposa el 13 % de la població\ni que converteix aquesta comunitat autònoma en la que acull el major nombre\nd'immigrants d'Espanya. La principal\ncomunitat immigrant és la d’origen marroquí (20 %), seguida per l'equatoriana\n(8 %), la romanesa (7 %) i la boliviana\n(5 %). Aquests nouvinguts no es distribueixen d'una manera uniforme pel territori català, ja que la majoria viu a la\nEl sociòleg Chris Kennett afirma a Esport multicultural (2008) que «si bé la integració econòmica és la principal prioritat dels grups nouvinguts, hi ha una necessitat clara d'integració social i cultural\nd'aquests grups d'immigrants que canvien30-33_Report.p6531A CATALUNYA ÉS CREIXENT LA PRESÈNCIA D’IMMIGRANTS\nEN LA PRÀCTICA ESPORTIVA, TANT EN CLUBS I LLIGUES\nFEDERADES COM EN ENTITATS I COMPETICIONS QUE\nQUEDEN AL MARGE DE L’OFERTA D’ORGANISMES OFICIALS.\nL’ACTIVITAT FÍSICA ELS PERMET BENESTAR FÍSIC I PSÍQUIC,\nRELACIONAR-SE SOCIALMENT I DESENVOLUPAR IDENTITAT.\nde manera ràpida i constant». Fruit\nd’aquesta inquietud per part de les institucions, el 2001 es va aprovar la Declaració Universal de la UNESCO sobre la\ndiversitat cultural que va ser ratificada\nper la Comunitat Europea el 18 de desembre de 2006. D’acord amb l’article\nsisè d’aquella declaració, el manteniment\nde la diversitat cultural requereix l’accés a mitjans d’expressió i difusió cultural. «L’esport és una activitat cultural per aEl Llibre Blanc de la\nComissió Europea posa\nde manifest el potencial\nde l’esport per incloure i\nintegrar els immigrantsmoltes societats i és un mitjà d’expressió\nimportant que pot contribuir als processos\nd’adaptació i a l’intercanvi intercultural»,\nexplica Chris Kennett.\nEl Llibre Blanc de l’esport de la Comissió Europea identifica el paper fonamental de l'esport en la societat i la seva\nimportància en el foment d’una ciutadania activa a través dels valors com l’esperit d’equip, la solidaritat, la tolerància\ni el joc net. El Llibre Blanc també posa\nde manifest el potencial de l’esport per\nincloure i integrar els immigrants en la\nmesura que proporciona un sentiment\ncompartit de pertinença.\nA Catalunya, la Generalitat ha reconegut la importància de l’esport com a part\nd’aquest procés; institucions com la Secretaria d’Immigració, la Secretaria Ge-21/11/2008, 16:1532 EL REPORTATGE«Els beneficis físics i\npsicològics de la pràctica\nde l’esport són evidents,\nperò segurament els\nbeneficis socials també»neral de l’Esport, en l’àmbit nacional, i la\nDiputació de Barcelona i l’Institut\nBarcelona Esports, en l’àmbit barceloní, han fet els primers passos en polítiques aplicades a aquest terreny.\nMunicipis com Barcelona han organitzat i propiciat diverses iniciatives per\npromoure la cohesió social i la inclusió.\n«Des de l’Institut Barcelona Esports treballem perquè l’oferta esportiva de la ciutat sigui apta per a tothom i tenint en\ncompte tots els públics per tal d’apostar\nper la integració de tots els col·lectius en\nles xarxes esportives», explica Sergi\nPujalte, gerent de l’Institut BCN Esports.\nL’esport és un element fonamental de la\nidentitat dels immigrants, de qui són com\na individus i de com es defineixen a si\nmateixos amb relació als altres. L’oportunitat de practicar esport dóna sentit a\nles seves vides i a molts els permet evadir-se d'una realitat quotidiana regida\nper llargues jornades laborals, llocs de\ntreball inestables, sous baixos i unes condicions de vida no gaire bones. El fet d’estar lluny no tan sols dels seus països sinó\ntambé de les seves famílies, amics i llars\nfa que l’oportunitat de passar temps amb\naltres persones en la seva mateixa situació generi sentiment de pertinença.\n«Quan portava tan sols un mes a\nBarcelona vaig decidir que jugar a futbol\nsala seria una bona manera de conèixer\ngent i relacionar-me», explica Edmundo\nMorales, actualment president del\nBolivia Deportivo Cultural i un dels primers impulsors de les lligues de futbol\nd’immigrants. «Després de jugar partits i\norganitzar tornejos va sorgir la necessitat\nde la comunitat boliviana de trobar-nos\nregularment i mantenir el contacte, perquè és una manera de fer pinya i relacionar-te amb gent del teu país que està en\nuna situació similar a la teva», reconeix\nChris Kennett assenyala que «l’esportobre les portes perquè els participants desenvolupin xarxes socials», i afegeix que «els\nbeneficis físics i psicològics de la pràctica\nde l’esport són evidents, però segurament\nels beneficis socials també són importants». L’esport constitueix una oportunitat per trobar-se periòdicament amb\naltres persones i passar l’estona amb els\namics i la família.\nLes activitats que s’organitzen, com la\nMini Copa del Món de Futbol o el torneig Tot Colors, solen ser competicions\nentre comunitats d’immigrants a partir\nde representacions nacionals que imiten\nl’estructura dels campionats mundials.\nEls immigrants nouvinguts solen tenir\nen els seus compatriotes els punts de\nreferència principals a l’hora de practicar esport o de conèixer gent i teixirxarxes socials. Això s’esdevé gairebé\nsempre fora del sistema de federacions\nesportives a causa de la necessitat de\npresentar papers legals i el cost en\ntemps i diners, com també la dificultat\nafegida d’entrar en un equip local davant de la facilitat d’entrar en un equip\norganitzat per immigrants compatriotes.\nLa Mini Copa del Món, organitzada\nper la Fundación Juan Pablo II, està vinculada a un torneig de lliga en el qual\nparticipen més de mil jugadors procedents principalment de l’Amèrica Llatina, més la lliga femenina, que té unes cent\njugadores. La Lliga Internacional de Futbol de Barcelona disposa de vint-i-quatre equips i gairebé tres-cents jugadors,\ngairebé tots estrangers. Aproximadament deu equips participen tots els anys\nen un torneig de criquet que organitza la\ncomunitat pakistanesa i en el qual juguenIniciatives pioneres en centres esportius\nEl fenomen de la immigració també ha arribat als centres esportius. «Des de fa\nun parell d’anys al Poliesportiu Municipal Frontó Colom estem treballant amb un\ngrup de dones musulmanes que fan activitat esportiva», explica Paco Ruano, director d’Instal·lacions Activa’t - Club Lleuresport. Sota la coordinació de l’Associació de Dones Pakistaneses de Catalunya i el Departament de Dinamització\nSocial del Centre Esportiu Municipal Can Ricart, es va impulsar una classe\nd’iniciació de la dona a l’activitat física amb una monitora, un vestuari exclusiu,\nfer esport amb vel i uns horaris que els permetessin no coincidir amb els homes.\n«Tres mesos després d’iniciar el curs van començar a adequar la seva roba a l’activitat física i van fer servir el vestuari col·lectiu, entre d’altres progressos», explica\nLydia Guerrero, dinamitzadora social del projecte.\nUn altre centre pioner amb iniciatives d’aquest tipus és el Poliesportiu Marítim. Fruit de la col·laboració entre la Fundació Claror i Desenvolupament comunitari, en els darrers anys i a través del projecte Ondina, joves immigrants\nque no saben nedar han participat en cursos introductoris de natació a Ciutat\nVella. Entre els alumnes també hi havia noies musulmanes.CLAROR30-33_Report.p653221/11/2008, 16:15EL REPORTATGE 33«Hi ha el risc que s’utilitzi l’esport per aprofundir\nen les diferències entre\nles identitats ètniques»més de cent persones. Es tracta només\nd’alguns exemples que mostren la magnitud de les pràctiques esportives ben\norganitzades i no federades que es desenvolupen en les comunitats d'immigrants.\nUna de les conclusions a les quals arriba Chris Kennett en el seu estudi és que\nper tal que avanci el procés d’integració, s’han de superar les barreres detectades. «Algunes d’aquestes barreres són\nde caire institucional i suposen treballar\nconjuntament amb federacions, clubs i associacions perquè es doni cabuda a més\npersones de diferents cultures.» Així mateix, s’haurien d’adaptar les instal·lacions\ni les activitats per satisfer unes necessitats cada vegada més diverses en determinades comunitats.\nLa Secretaria General de l’Esport (SGE)\nimpulsa reunions periòdiques i fa una\naportació anual per a programes subvencionables, que l’any 2008 ha estat\nper a la part d’immigració de cent mil\neuros. Anna Pruna, màxima responsable\nde la SGE, assenyala que «la integració no\npassa per la creació d’equips monolítics\namb presència d’integrants d’una sola procedència», i remarca que «les línies estratègiques de la SGE inclouen aspectes específics relacionats amb la concepció de\nl’esport com un estil de vida i el reconeixement del paper social de l’esport, que, entre altres aspectes, fan incidència a combatre les desigualtats a través de l’esport\no d’integrar els joves, evidentment molts\nd’ells immigrants, en l’activitat esportiva\nmitjançant el que fixa el Pla Català de l’Esport a l’Escola».\nLa Secretaria d’Immigració, a part de\nla convocatòria de subvencions a entitats, també té convenis i programes de\ncol·laboració. Cal destacar el que té amb\nla Fundació Catalana de Futbol des del\n2007 per afavorir la cohesió de joves\nimmigrants a través de l’esport. En el\nmarc d’aquest conveni més de mil qua-30-33_Report.p6533tre-cents nens i nenes de vuit a catorze\nanys, de quaranta països diferents han\nparticipat en més de dos-cents clubs federats de futbol de diferents poblacions\nCom ja s’ha dit, la participació en els\nesports incrementa el capital social i\npermet la inclusió de grups en pràctiques culturals col·lectives. No obstant\naixò, encara que en principi hi ha diversitat cultural en el context esportiu, en la\nmesura que dins de les comunitats d’immigrants es practica esport s’aprecien\npoques mostres d’integració i intercanvi intercultural entre les comunitats.\nChris Kennett adverteix que «hi ha el\nrisc que s’utilitzi l’esport per aprofundir en\nles diferències entre identitats ètniques,\nla qual cosa pot comportar un desenvolupament de les cultures de manera separada i un efecte gueto en el qual amb prou\nfeines s’interactua i en què les comunitats\nqueden aïllades». Altres veus com la de\nSergio Andreo, periodista d’esports de\nDiario Latino, desmenteixen que les\ncompeticions creades pels immigrants\nno són guetos en absolut perquè «són\nobertes a tothom tot i que s’ha de reconèixer que la majoria dels participants són\nimmigrants, però això es deu al fet que els\ncatalans s’inscriuen en les competicions\nde la Federació Catalana».\nFinalment, sense els valors compartits de l’esperit en equip, la solidaritat,\nla tolerància i el joc net no hi ha cap\ngarantia que els resultats dels intercanvis esportius siguin positius. La clau per\nevitar els conflictes, la violència, el racisme i la xenofòbia en l’àmbit esportiu\nresideix en l’educació basada en els valors. «Si no s’aplica l’esport de manera\nadequada, tot el potencial que té es perd i\naixò només depèn de les persones que el\ncondueixen», adverteix Susanna Soler,\nprofessora de l’Institut Nacional d’Educació Física de Catalunya.FOTOGRAFIES:\n© Kim Manresa, per al projecte Immigració:\nuna nova mirada cultural a l’esport del Centre\nd’Estudis Olímpics de la Universitat Autònoma\nde Barcelona (CEOUAB), un treball de fotoperiodisme i investigació social de Kim Manresa i\nChris Kennett.21/11/2008, 16:1534CLAROR34-35_FCPortada.p653421/11/2008, 15:5035A PRINCIPIS D’ANY ES VAN APLICAR MESURES D’ESTALVI D’AIGUAMés de 8 milions de\nEl consum total d'aigua dels quatre centres gestionats per la\nFundació es va reduir el 14,6 % el primer semestre del 2008\nEls quatre centres gestionats\nper la Fundació Claror van\nreduir sensiblement la despesa d'aigua el primer semestre\ndel 2008 (gener-juny).\nGabriel Domingo, director\ngeneral de l'entitat, apunta que\n«l'èxit ha estat gràcies a les\nmesures impulsades per la\nFundació per adequar-se a les\ndirectrius de la Generalitat,\nperò també per la conscienciació dels nostres usuaris».\nAixí, el consum total dels quatre centres va sumar 50.820\nm3 (50.820.000 de litres) xifra que significa un descens del\n14,6 % de la despesa que es\nva fer en els mateixos mesos\ndurant el 2007 (59.486 m3).\nCENTRE PER CENTRE\nPercentualment, Can Caralleu, amb 9.309 m3, va ser la\ninstal·lació més estalviadora\namb una reducció del 21,8 %\nrespecte del 2007 (11.899\nm3). La segueix el Marítim,\nque amb 17.643 m3 va reduir\nel consum el 16,7 % respecte de l'exercici anterior\n(21.183 m3). L'Esportiu Claror en va rebaixar el 10,8 %\nel consum, passant dels\n11.650 m 3 del 2007 als\n10.394 m 3 del 2008. Finalment, el Sagrada Família va\ndisminuir el consum el 8,7 %,\npassant dels 14.754 m 3 el\n2007 als 13.474 m3 el 2008.34-35_FCPortada.p6535MESURES D’ESTALVIIniciat el\nLa reforma dels Estatuts de la\nFundació Claror aprovada el\n2007 preveia que tres dels nou\nmembres del Patronat serien\npersones externes a l'entitat\nque, per la seva vàlua personal i professional, poguessin\naportar nous punts de vista al\nmàxim òrgan rector de la Fundació. Fa uns mesos es va iniciar el procés de cooptació de\nnous patrons, del qual han sorgit diverses candidatures que\nestan en procés de valoració.\nS'espera que el Patronat pugui\narribar a una resolució sobre\nel tema, de manera que durant\nel 2009 s'hi incorporin un o\n1. Reducció del temps d’obertura dels polsadors.\n2. Regulació de la temperatura de l’aigua per minimitzarne la pèrdua fins a aconseguir els òptims 37ºC.\n3. Excepcionalment, els alumnes de cursets de natació no\nes van dutxar.\nAixetes rentamans i sanitaris\n2. Reducció al mínim del temps de descàrrega de cisternes.\n1. No es van utilitzar, en cap cas, mànegues d’aigua.\n2. Ús d’estris i maquinària de neteja que fan un ús eficient\nde l’aigua (màquines fregadores, baietes industrials...)\nReg de les plantes o els espais verds\n1. Durant l’estat d’excepcionalitat no es va regar o, si es\nregava, era amb aigua aprofitada d’altres accions.\n1. No es va canviar ni aportar aigua nova a les piscines.\n2. Es van fer les neteges de filtres estrictament necessàries.\n3. Es va assegurar la netedat de l’aigua extremant els tractaments físics i químics del procés de filtratge.\n4. Es va aprofitar l’aigua que desprenen les màquines deshumidificadores per a altres accions (regar, netejar...).21/11/2008, 15:50○○○○○○○○○○○○○La Fundació\ntanca el 2008\n1,3 milions en\nLa Fundació Claror tancarà\nl'any 2008 havent destinat\n1.290.000 euros en inversions\ni obres de gran manteniment.\nD'aquesta quantitat, 950.000\neuros han estat invertits en els\nquatre centres esportius que\ngestiona. Per centres, s'han invertit 394.000 euros a l'Esportiu Claror, 211.000 al\nPoliesportiu Sagrada Família,\n145.000 al Marítim i 200.000\na Can Caralleu. La resta s'ha\ninvertit en les àrees centrals de\nla Fundació i l'adquisició d'un\nlocal que permetrà ampliar la\nseu central de l'entitat.36 “25 ANYS DEL CLAROR”\nJA ÉS A LA VENDA ALS CENTRES ESPORTIUSCOMUNICACIÓPublicat el llibre dels\n«25 anys del Claror»Vídeos a\nclaror.cat i al\nde YoutubeEl llibre dels 25 anys és un recull de 25 capítols escrits per 25\npersones vinculades a l’entitat\nEl dijous 4 de desembre es va\npresentar a la sala d’actes de\nla biblioteca de la Sagrada\nFamília el llibre 25 anys del\nClaror, editat per la Fundació\nClaror amb el suport de l’Institut Barcelona Esports. L’acte va comptar amb la presència d’alts càrrecs de l’Ajuntament de Barcelona i de la presidenta de la Fundació Claror, Laura Ponce. A més, va\ntenir l’actuació de la Coral\nClaror, que va interpretar la\ncançó del 25è aniversari,\namb lletra i música del director, Lluís Yera.\nLa publicació, de 176 pàgines\ni cobertes de tapa dura, és el\ndocument més exhaustiu que\ns’ha fet mai de recull dels fets i\nd’aquests primers 25 anys\nd’història, no tan sols de l’Esportiu Claror sinó també de\nla Fundació i els altres centres\nesportius que gestiona.\nEl llibre, coordinat per Sergi\nLarripa, està estructurat en 25\ncapítols temàtics independents, escrits cadascun d’ells\nper diferents persones que han\nestat o estan vinculades a l’entitat (vegeu el quadre adjunt).\nA la part final del llibre s’inclouen un seguit d’annexos\namb dades diverses: des\nd’una exhaustiva cronologia\nhistòrica fins a l’explicació de\nper què l’entitat es diu Claror, i\nacabant amb els desitjos i lesdedicatòries d’una cinquantena d’empleats de la casa.\nS’han editat dos mil exemplars del llibre, i es podràcomprar per vint euros a la\nrecepció dels centres esportius que gestiona la Fundació\nClaror.Els capítols i els autors\n1. Aquell fantàstic 1982, de Sergi Larripa.\n2. La Barcelona esportiva de 1982, d’Enric Truñó.\n3. Una petita gran història, de Consol Martí.\n4. Una idea de bojos amb molt de seny, d’Eduard Franco.\n5. L’arquitectura: tirant línies, de Salvador Matas.\n6. La nostra piscina, de Roser Castillo i Núria Cubells.\n7. Un lloc bo: La Milla, de Nèstor Vilella.\n8. 1989: la Fundació, de Pedro Andreu.\n9. Governant amb sentiments, de Joana Céspedes.\n10. Els valors que ens inspiren, de Manel Carmona.\n11. 1992: el pas al municipalisme, de Joan Itxaso.\n12. Els professionals, de Núria Cubells.\n13. Com a casa, de Carles Riera.\n14. Salut!, d’Albert Giménez.\n15. Al ritme dels temps, d’Alfons Font.\n16. El bàsquet Safa Claror, de Núria Borràs i Toni Mayol.\n17. Les seccions..., de Cristian González.\n18. La família creix, de Jordi Cabanes.\n19. El Sagrada Família..., de Laura Ponce.\n20. Conversa entre germanes, de Pedro Andreu, Carlos\nCano, Manel Cercós i Nico Sánchez.\n21. La Revista: un plat cuinat a casa, d’Ester Benach.\n22. Una entitat socialment compromesa, d’Héctor Silveira.\n23. Més enllà de l’esport, de Montse Bastida.\n24. La branca sociocultural, d’Eulàlia Realp i Laia Franco.\n25. Una mirada privilegiada al futur, de Gabriel Domingo.CLAROR36-37_25-EC.p653621/11/2008, 16:02La Fundació Claror ha estrenat un espai multimèdia al seu\nlloc web (www.claror.cat), on\nja hi ha penjats gairebé una\ntrentena de vídeos. Aquest\nespai està vinculat al Canal\nClaror que l’entitat va obrir\nal famós web Youtube (http:/\n/es.youtube.com/fundacioclaror) fa aproximadament un\nany, i que és on va penjant vídeos de les diferents activitats fetes. De moment, s’hi\npoden trobar els vídeos dels\ndarrers anys de diferents esdeveniments com La Milla, el\nRaid, el Torneig de Bàsquet\nde Nadal o el Cros, però també vídeos de presentació dels\ndiferents centres esportius\nque gestiona la Fundació Claror. La idea és, en un futur\nimmediat, anar alimentant\naquest espai multimèdia amb\nnous vídeos, tant dels esdeveniments que es vagin fent\ncom del recull de vídeos històrics que s’aniran digitalitzant. Tot i que fins ara pràcticament no s’havia fet cap\nmena de publicitat de l’existència d’aquest espai multimèdia, els vídeos han estat\nreproduïts, en conjunt, en més\nde 7.500 ocasions. Un dels\nvídeos més reproduïts dels\ndarrers mesos és el que mostra, en realitat virtual, com\nserà el futur poliesportiu de\nLlinars del Vallès.ESPORTIU CLAROR 37\nNOU SISTEMA DE TRACTAMENT QUÍMIC A LES PISCINESLLEURE INFANTILDesinfecció de les\npiscines amb raigs UVEls Casals de\nNadal ja han\ninscripcionsLa natura ajuda a millorar les condicions de l’aigua que hi ha a\nles piscines mitjançant l’ús dels denominats raigs ultraviolats CEls dies 22, 23, 24, 29, 30 i 31\nde desembre es duran a terme els Casals de Nadal de l’Esportiu Claror. Aquesta activitat està enfocada a nens i nenes nascuts entre el 1994 i el\n2004 i es ot triar entre hoari\nde matí, matí i dinar o tot el\ndia (fins les 17.00 hores).\nEl Casal consisteix en activitats aquàtiques i esportives,\ncom també tallers, jocs, gimcanes..., sempre adaptant-ho\na les edats dels nens i nenes.\nEs pot triar entre\nEl període d’inscripció preferencial per a abonats va\ncomençar el 24 de novembre,\nmentre que els no abonats\npoden inscriure els seus fills a\npartir del 3 de desembre.En anteriors números del Tot\nClaror es va esmentar la\ninstal·lació d’aparells de raigs\nultraviolats al nou hidromassatge i a la piscina petita de\nl’Esportiu Claror, tota una\nnovetat a les instal·lacions\nNo és cap secret la necessitat de netejar i desinfectar\nconstantment l’aigua del vas\nde qualsevol piscina, especialment les d’ús col·lectiu, ja\nque la gran afluència de persones faria que, sense un sistema de depuració i desinfecció, en poques hores l’estat\nde l’aigua es deteriorés tant\nque fos un risc per a la salut.\nFins fa pocs anys, la desinfecció es feia exclusivament amb\nclor o brom, productes químics que cal dosificar de manera molt ajustada perquè no\nacabin convertint-se, al seu\ntorn, també en un risc per a la\nsalut, especialment en vasos\nde pocs metres cúbics d’aigua i una gran aportació de\nmatèria orgànica (piscines\npetites i hidromassatges).\nEn els darrers anys han\naparegut altres sistemes, un\ndels quals funciona reproduint\nun fenomen natural com és\nl’emissió per part del sol dels\nraigs ultraviolats C a l’interior d’un aparell que forma part\ndel circuit tancat de desinfecció de l’aigua. Així, l’aigua\ndels vasos es fa passar contí-36-37_25-EC.p6537nuament per aquest circuit\ntancat. En el moment que entra en contacte amb la bombeta que emet els raigs ultraviolats C es destrueixen els\nmicroorganismes que conté\nl’aigua i aquesta retorna desinfectada al vas.\nMalgrat que la seva eficiència està comprovada, la lleicatalana no permet eliminar\ntotalment l’aportació de producte químic però sí una reducció substancial, passant\nd’1,2 ppm a tan sols 0,6 ppm\n(un 50 % menys!), unitat que\nsegons la normativa garanteix un efecte residual en els\nmoments que la instal·lació\nestà aturada.El sistema millora el procés\nde desinfecció de l’aigua\nDisminueix considerablement l’aportació de clor, és a\ndir, menys residu químic és igual a reducció de residus.\nRedueix substancialment un producte derivat del clor\ncom són ara les cloramines, que es formen per la combinació amb matèria orgànica i que, a partir d’un cert nivell de concentració, poden provocar irritacions als ulls,\na les mucoses i desprendre el característic olor de clor.\nRedueix l’ús d’altres productes químics d’efecte estabilitzant del clor.\nDisminueix el risc de manipulació d’un producte tan corrosiu com és el clor (i també els estabilitzants), malgrat\nque els sistemes actuals ja són molt segurs.\nMillora de la qualitat de l’ambient de la piscina.21/11/2008, 16:03○○○○○○○○○○○○○○ACTIVITATSMasterclass\nL’Esportiu Claror oferirà una\nmasterclass d’spining per celebrar el final d’any el dissabte 13 de desembre a les 11.20\nhores. L’activitat tindrà una\ncapacitat màxima de 30 persones. Es recomana als assistents que portin aigua i tovallola i que vesteixin roba esportiva.\nLa data límit per poder tramitar les inscripcions és l’11\nde desembre, i s’hauran de fer\na la recepció del centre. El preu\nés de 4 euros per a abonats i\nde 6 euros per a no abonats.38 POLIESPORTIU SAGRADA FAMÍLIA\nES COMBINEN ACTIVITATS ESPORTIVES, DE LLEURE I RELAXACIÓActivitats de Nadal\nper a grans i petitsSALUTEs reforma\nmanualsPer a infants i joves s’oferirà l’Stage, i per a adults, hi haurà un\nprograma per a cursetitstes i el tradicional bany de Nadal\nCom cada any per les festes\nde Nadal el Poliesportiu Sagrada Família, conscient que\nles necessitats dels cursetistes canvien per infinitat de\nraons, crea un pla d'activitats\nespecífic per a que puguin seguir practicant activitats segons el seu horari i, a més, en\npuguin provar de noves.\nAquest Nadal es podran\npracticar activitats de tot tipus. Per als més exigents s'oferiran spining, aeròbic, TBC,\nGAC i en forma. Els qui\nvulguin un grau mitjà trobaran dansa del ventre i Pilates.\nI les persones que busquin\nrelaxar-se podran fer ioga,\nestiraments, escola d'esquena o grans en forma.\nBANY DE NADAL\nEl dilluns 29 de desembre\ns'organitzaran dues sessions\ndel V Bany de Nadal de Nit.\nUna és a les 20.30 hores i l'altra, a les 21.30 hores. L'objectiu és relaxar cos i ment\nmitjançant diferents exercicis\na l'aigua. Es faran estiraments,\nes treballarà la respiració i les\nflotacions tot fent moviments\ncorporals suaus en un ambient relaxant, amb una il·luminació tènue i música am-biental. Per poder participarhi només cal tenir més de 18\nanys, saber nedar i formalitzar la inscripció gratuïta a les\noficines del centre.\nL'Stage de Nadal, el campus\nesportiu per a infants i joves\nnascuts del 1997 al 2002, esdurà a terme en un únic torn\nde sis dies (22, 23, 24, 29, 30\ni 31 de desembre). L'activitat\ncombina la pràctica d'esports\ncom el bàdminton, beisbol,\nbàsquet o futbol sala amb activitats com tallers, excursions, jocs tradicionals i jocs de\ntaula. La inscripció ja es pot\nfer a la recepció.ACTIVITATSCreix l’oferta d’activitats dirigides\nEl Poliesportiu Sagrada Família ha apostat per incrementar l'oferta d'activitats. En primer\nlloc, s’amplia la graella cardiotono que, per només 4 euros més al mes, permet participar\nen vuit classes setmanals d’aeròbic, en forma, TBC i tonopump, de primera hora del matí\na última de la nit, migdies i dissabtes.\nUna altra novetat és la creació d'un nou grup de Pilates, els dilluns i els dimecres a les 21\nhores. I, finalment, s'ha apostat fort pel bàdminton i, s’han obert dos nous cursos adreçats\na adults i a joves (de 14 a 17 anys) que donen continuïtat a la ja consolidada escola per a\nnens i nenes de 9 a 14 anys.CLAROR38-39_PSF-PM.p6538Durant l'estiu passat es va\ncondicionar la tercera sala de\nmassatges de l'àrea de salut.\nEs van construir parets noves\nper insonoritzar-la de l'exterior i es va fer una regulació\nde la temperatura i la música\nAmb aquests canvis es pretén aconseguir que totes les\nteràpies manuals, ja siguin\no reflexologia podal, com\ntambé les sessions de fisioteràpia que s'hi fan, gaudeixin\nd'un ambient més agradable i\nrelaxant per a les persones\nque en facin ús.19/11/2008, 19:56POLIESPORTIU MARÍTIM 39\nL’ABONAT PODRÀ FER ACTIVITATS PUNTUALS I MONOGRÀFICSACTIVITATSUna àmplia tipologia\nd’activitats per a socisNovetats en\nper a abonatsAquesta proposta té l'objectiu d'incentivar els abonats del centre\na provar les activitats a les quals no hagin anat fins araL’èxit de les activitats de graella per a abonats ha fet decidir el centre a augmentar el\nnombre i la durada d’algunes\nsessions, per exemple, l’aiguagim de tarda i vespre passa a tenir de 30 a 45 minuts\nA més, els dissabtes al matí,\na més de fer classes d'aiguagim, també se'n fan de spining\ni abdominals. Com a novetat\ni per tonificar el cos hi ha sessions de tono braços i tono\npump.A partir del 2009, tots els\nabonats del Marítim tindran\nl'oportunitat de fer diferents\nactivitats tant dins com fora\nde la graella, ja sigui en forma\nde sessions puntuals d'un dia\no en el format de monogràfic\nque acostuma a ser entre quatre i cinc sessions durant un\nmes. Així es podran donar a\nconèixer activitats noves.\nTothom que s'apunti per fer\nl'activitat haurà d'inscriures'hi, ja que les places seran limitades, tant les activitats\ngratuïtes com les de pagament. A mesura que es vagin\npublicant les activitats en els○plafons informatius s'aniran\nobrint les llistes. Els amics o\nfamiliars dels abonats podran\naccedir a les sessions gratuï-tes per 5 euros. Als monogràfics o sessions de pagament hauran d'adscriure's al\npreu de no abonat.ACTIVITATSV Jornades d’Activitat\nFísica i Gent Gran\nEl Marítim ja està preparant\nla cinquena edició de les Jornades d'Activitat Física i Gent\nGran, que es farà el mes de\nfebrer. L'objectiu és crear l'hàbit de fer activitat física amb\nregularitat per conscienciar la\ngent gran dels beneficis que\ncomporta la realització38-39_PSF-PM.p6539d'exercici i donar a conèixer\nactivitats diverses i coneixements que els podran utilitzar per portar una vida més\nsaludable, tant físicament com\nmentalment. Durant una setmana es faran diferents sessions pràctiques, totes destinades a persones de més de sei-xanta anys amb ganes de participar en noves activitats i sobretot amb ganes de passars'ho bé i conèixer gent. Tots\nels participants rebran un\nEl Marítim farà una promoció en el seu servei de dietètica per a abans i després del\nNadal, en què els àpats sempre són molt copiosos. Durant els mesos de desembre i\ngener, per la compra d'un\npack de sis visites amb un\npreu de 22 euros per a abonat i de 27 euros per a no\nabonats, es regalaran dues\nentrades puntuals per gaudir\nde les instal·lacions del centre de manera gratuïta.40CLAROR40-41_Llinars.p654021/11/2008, 11:52L’ESPORTIU DE LLINARS 41\nPODRIA INAUGURAR-SE EL SETEMBRE DEL 2009Avancen a bon ritme les obres\nde l’Esportiu de Llinars\nLa Fundació Claror construeix, amb l’Escola Ginebró, un nou centre\nesportiu municipal de 5.000 metres quadrats a Llinars del Vallès\nL'Esportiu de Llinars del\nVallès podrà ser inaugurat el\ndarrer trimestre del 2009 si\nles obres continuen acomplint els terminis establerts,\ntal com està passant fins ara.\nLes obres, executades per\nl'empresa Teyco, SL es van\niniciar el maig passat, i han\nsuperat ja el vint per cent del\nDurant aquest temps, les\nfeines s'han centrat a fer el\nmoviment de terres, la fonamentació i una gran part de\nl'estructura de formigó, procés que inclou la construcció\ndels murs exteriors i els vasos de les piscines gran, petita i els spa.\nCONCESSIÓ A 35 ANYS\nD'altra banda, el plenari de\nl'Ajuntament de Llinars va\nacordar aquest octubre ampliar la concessió de la gestió\ndel poliesportiu a l'empresa\nLlinarsport, SL a 35 anys, en\ncomptes dels 25 previstos\ninicialment. La raó és que Llinarsport, SL (empresa constituïda per l'Escola Ginebró i\nla Fundació Claror per a la\ngestió de l'equipament) tingui\nmés marge per amortitzar la\nmajor inversió que haurà\nd'afrontar per construir i gestionar el centre.\nUbicat a l'avinguda de Pau\nCasals, el centre tindrà un total de cinc mil metres quadrats, amb tota mena d'espais\nper satisfer tot tipus d'usuaris.40-41_Llinars.p6541Imatge de l’estat de les obres a mitjans del mes de novembre.ACTIVITATSMés de 3.000 persones preinscrites\nLa construcció del nou poliesportiu\nmunicipal de Llinars del Vallès està aixecant una gran expectació social, no\ntan sols en aquest municipi sinó al conjunt de la comarca. Bona prova n'és la\nquantitat de persones que, a falta de\npoc menys d'un any per a la inauguració, ja estan preinscrites.\nEn el moment del tancament de la\nRevista Claror ja eren més de tres mil\nles persones preinscrites. La gran majoria van fer-ho a la carpa informativa\nque l'Esportiu va muntar a la plaça dels\nPaïsos Catalans, el setembre passat, amb motiu de la Festa Major de Llinars del Vallès.\nMoltes altres persones, però, estan fent la preinscripció al web www.llinarsport.cat, on, a\nmés, hi ha un vídeo en què es pot veure, en 3D, com serà el centre un cop acabat. La\npreinscripció no comporta el pagament de cap matrícula fins que no s'obrin les inscripcions definitives.21/11/2008, 11:5242 CAN CARALLEU\nÉS UN PROGRAMA D’ENTRENAMENT TOTALMENT PERSONALITZATRegala activitat física\ni salut aquest Nadal\nEl regal inclou una entrevista personal, una revisió mèdica amb\nun electrocardiograma i cinc sessions d’una hora d’entrenament\nSovint passa que a l’hora de\nfer regals, i especialment en\nl’època de Nadal, és difícil\ntrobar res prou útil i original\nper obsequiar els nostres\namics i familiars. Can Caralleu\nproposa regalar salut a través del Programa d’Activitat\nFísica i Salut, un servei d’entrenament totalment personalitzat, en què l’equip de tècnics del centre avalua les necessitats d’activitat física i\nentrenament, programant les\nactivitats més adients i garantint que es fan amb seguretat\n(minimitzant el risc de lesions), per optimitzar-ne així\nEs tracta d’un paquet de cinc\nsessions que inclou una entrevista personal per concretar\nnecessitats i interessos, una\nrevisió mèdica amb electrocardiograma i cinc sessions\nd’una hora d’entrenament\nEl servei s’adreça a persones amb poca disponibilitat\nde temps o amb necessitats\nmolt específiques, ja sigui per\nproblemes de salut com per\nla recuperació de lesions o\nafectacions cròniques. És ide-42Inscripcions\nper als Casals\nJa es poden fer les inscripcions per als Casals de Nadal,\nque enguany es duran a terme\ndel 22 al 24 i del 29 al 31 de\ndesembre. L’activitat s’adreça\na nens i nenes de P3 a sisè de\nprimària. Aquest any s’oferirà un sol torn de 9 a 17 hores, que inclourà el dinar. De\n8 a 9 i de 17 a 18 hores hi ha\ninclòs servei de mainadera.\nles festesal per a gent que, per falta\nd’hàbits esportius, necessitenque algú qualificat els guiï i els\nmotivi en l’activitat física.HORARISLa piscina verda restarà\noberta durant tot el NadalDurant les vacances de Nadal\nes fixarà un calendari d’activitats especial. Del 19 de desembre al 7 de gener no hi\nhaurà classes d’escola esportiva. Des del 22 de desembre, els cursos de pàdel, tennis i natació tant infantils com\nd’adults pararan l’activitat.\nEls nens i els adults de natació reinicien les classes el dia\n8 de gener, i els adults, les de\ntennis i pàdel el 7 de gener.\n○Durant les vacances de\nNadal la piscina verda estarà oberta de dilluns a divendres, de 10 a 13 hores i de\n17 a 20 hores, perquè les\nfamílies que ho vulguin puguin utilitzar la piscina petita amb els nens i nenes. Dissabte s’obrirà de 10 a 14 i\nde 17 a 20 hores, i diumenge, de 10 a 14 hores. Es recorda als usuaris i abonats que el centre tancarà dijous 25,\ndia de Nadal, divendres 26, dia de Sant Esteve, dijous 1\nde gener, dia d’Any Nou i dimarts 6 de gener, dia de Reis.CLAROR42-43_CanCa.p65BREUS21/11/2008, 15:21○○○○○○○○○○○○○Nou espai de\nEl servei de mainadera de\nCan Caralleu estrena nou espai, situat al costat del pavelló. Té parquet, tatami i jocs\ninfantils. L’horari és dilluns i\ndimecres, de 10 a 12.30 hores, i dimarts i dijous, de 9.15\na 12 hores.CAN CARALLEU 43\nPREPARACIÓ PER FER ESPORTS DE MUNTANYA I CURSES DE FONSACTIVITATSCentre d’entrenament\nd’esports de muntanyaAmpli ventall\nels mesos de\ngener i febrerEl programa permet millorar el rendiment físic mitjançant un\nentrenament adequat a les necessitats de cada esportistaDurant els mesos de gener i\nfebrer, Can Caralleu organitzarà esdeveniments, cursos i\nactivitats esportives.Can Caralleu ofereix el servei d’entrenament i preparació física d’esports de muntanya i curses de fons. Es tracta\nd’una activitat que s’adreça a\ntots els esportistes que practiquen activitats de muntanya\ni curses de fons i que volen\nmillorar el seu rendiment físic mitjançant un entrenament\nadequat a les seves necessitats, triant l’horari més convenient i la freqüència de les\nsessions d’entrenament segons la seva disponibilitat i\nESPAIS PER ENTRENAR\nLes activitats es fan en diferents espais esportius dins i\nfors del recinte de Can Caralleu. Es disposa d’una pista\nd’atletisme i zona de tartà annexa, circuit d’entrenament a\nl’aire lliure (parc de l’Oreneta, carretera de les Aigües i\nCollserola), pavelló amb tot\nl’equipament específic, rocòdrom i boulder, i sala de fitness amb material per treballar l’àmbit muscular i cardiovascular.\nTambé s’organitzen sortides per fer entrenaments especials els caps de setmana\nen espais naturals.42-43_CanCa.p6543Característiques bàsiques de\nl’entrenament de muntanya\nEs pot practicar en grup o en grup reduït. Entrenament\nintegral i específic per a totes les modalitats d’activitats\nde muntanya i curses de fons. Mètode natural i innovador que treballa les capacitats físiques de base i específiques (força, resistència, flexibilitat, potència i coordinació) tot adaptant-les\nals requeriments de les\nEs fa una entrevista personal per planificar la\ntemporada i fixar els objectius bàsics de l’entrenament.\nmitja hora abans o després de l’activitat per treballar la recuperació de lesions\ni potenciació complementària i plans individuals.\nControl i revisió medicoesportiva (recomanable però\nno inclòs en el preu).21/11/2008, 15:21GENER\nEntre els esdeveniments que\nja s’han confirmat, hi ha un\ntorneig de dobles de tennis el\ndissabte 25 de gener. El model de competició tindrà format de lliga amb play off final.\nEl torneig durarà tot el dia\namb jornada de matí i tarda i\ninclourà el dinar.\nEl dimecres 28 de gener, de\n21 a 22 hores, es farà un curs\nmonogràfic de natació en tècnica d’esquena en el qual es\nfarà un treball específic centrat en coordinació respiratòria, control del to muscular, biomecànica de gestos\ntècnics i viratges.\nEl 7 de febrer se celebrarà la\nfesta de l’Escola Esportiva del\nTennis, en què es farà una jornada d’iniciació a la competició adreçada a nois i noies\nd’11 a 16 anys. El 14 de febrer serà el torn de la festa\ndel mini tennis, adreçada a\nPer acabar, el dilluns 18 de\nfebrer es farà una caminada\nnòrdica al turó d’en Puig, de\n10 a 13.30 hores.44CLAROR44-45 Events.p654419/11/2008, 20:23ESDEVENIMENTS 45\nEN AQUESTA XV EDICIÓ NOMÉS ES COMPETIRÀ EN CATEGORIA INFANTILTorneig de Bàsquet Infantil de\nNadal el 22 i 23 de desembre\nDilluns 22 i dimarts 23 de\ndesembre es disputarà el Torneig de Bàsquet Infantil de\nNadal, que té l'objectiu de\nconvertir-se en un referent en\nl'àmbit estatal. Enguany, el\nformat de l'esdeveniment canvia, ja que a partir d'ara només es disputarà la categoria\ninfantil, mentre que la\npreinfantil es deixarà de jugar.\nCal dir que els equips Safa\nClaror que hi competiran seran infantils, però la resta de\nclubs aportaran equips\nUn altre canvi serà el nombre d'equips que hi prendran\npart. Si fins ara hi competien\nquatre equips infantils tant en\ncategoria masculina com en\nfemenina, a partir d'ara el\nnombre de clubs convidats\naugmenta al doble. Així\ndoncs, l'edició del 2008 estarà formada per vuit equips\nmasculins i vuit de femenins.\nCom l'any passat, el Torneig\npassarà a disputar-se en dos\npavellons, ja que el nou format significa un increment en\nel nombre d'enfrontaments a\ndisputar. Així, el dilluns 22 es\njugaran partits als pavellons\ndel Poliesportiu Marítim i de\nl'Esportiu Claror. Les fases finals es jugaran el dimarts 2344-45 Events.p6545mení Sant Adrià, el Ros Casares, l'Irurgi basc i el Safa Claror A i B.a l'Esportiu Claror.\nEn categoria infantil masculina estan confirmats el FC\nBarcelona, el Joventut de\nBadalona, el Pamesa Valèn-cia, el Real Madrid, l'Irurgi\nbasc i el Safa Claror A i B.\nEn categoria femenina hi\nhan assegurat l'assistència La\nBella Easo Casablanca, el Fe-ALTRES PREMIS\nEs farà una distinció especial\nal millor jugador i jugadora\natorgada pels vots de tots els\nentrenadors de cada equip.\nLa Federació Catalana lliurarà un trofeu al jugador o\njugadora, entrenador o entrenadora, o familiar que\ndestaqui per la seva esportivitat. També hi haurà un trofeu per al guanyador i la guanyadora del concurs de tirs\nlliures, del two ball i del concurs d'habilitat.RAID BARCELONA MARÍTIMÈxit històric del Raid amb 59 equips\ni més de 200 esportistes en la setena edició\nEl setè Raid Barcelona Marítim, celebrat el\npassat 19 d'octubre a l'entorn de la platja de\nla Barceloneta i el passeig Marítim, va registrar un nou èxit de participació amb 59 equips\nconcursants que van aplegar més de dos-cents\nesportistes; més de vint equips es van quedar\nen llista d'espera. Com a novetats, es van muntar dos rocòdroms i la prova de força va canviar el seu format (foto). L'equip guanyador\ndel VII Raid Barcelona Marítim va ser l'Urkels (dorsal 6), format per Gemma Russinyol,\nFerran Ballesta, Ingrid Piñol i Alexander Puig, amb una puntuació de 524,84 punts. El segon\nclassificat va ser Catacrac Team (dorsal 24), que repetia la posició de l'edició anterior,\nformat per Mònica Sirerol, Sergio Rosa, Joan Campolier i Jordi Gavaldà, i van aconseguir\nuna qualificació de 498,92 punts.19/11/2008, 20:2346 ESDEVENIMENTSCLAROR46-47_Seccions.p654619/11/2008, 20:40SECCIONS 47\nAPOSTA DECIDIDA PER TRENCAR AMB ELS PREJUDICISBÀSQUETLes arts marcials\nobren les portesEl Safa Claror\nLa secció de bàsquet del Safa\nClaror va adquirir l'octubre\npassat un marcador que substituirà el que ja hi havia al\npavelló de l'Esportiu Claror.\nD'altra banda, també va comprar dos marcadors sense\ncables de 24 segons per mesurar les possessions.\nParal·lelament, la secció va\nfer el divendres 31 d'octubre\npassat el tradicional sopar\nd'entrenadors Safa Claror\namb l'objectiu de cohesionar\nmés el grup.Del 26 al 31 de gener l’Esportiu Claror organitza una setmana\ntemàtica que consistirà en tallers oberts de totes les activitats\nUn dels objectius de la secció\nd'arts marcials de l'Esportiu\nClaror és donar a conèixer les\ndiverses disciplines que s'estan oferint i, sobretot, trencar amb els prejudicis que\nassocien les arts marcials amb\nla violència o els cops.\nPer això, del dilluns 26 al\ndissabte 31 de gener, l'Esportiu Claror organitza una setmana temàtica amb les arts\nmarcials com a protagonistes\ni que consistirà en un programa de sessions obertes de\ntotes les disciplines: judo, taekwondo, karate, hapkido i\naikido. Les sessions aniran\nadreçades tant a infants (judo\ni taekwondo) com a adults\n(totes les activitats).\nA MÉS D'ENTRENAR...\nA banda de l'entrenament al\nClaror, cada grup participa,\nvoluntàriament, en esdeveniments. Per exemple, el 4 d'octubre els practicants d'aikido\nvan assistir a una trobada\namb el Grup d'Aikido Caldes\nd'Estrach, i el 25 d'octubre\nl'Esportiu Claror va acollir una\nclasse d'aikido d'un grup de\ndojos. El hapkido també prepara una exhibició internacional per al 21 de març.46-47_Seccions.p6547○○○○○○○○○○○○○○NATACIÓBon paper en el Campionat\nd’Espanya de TaekwondoEls màsters\n16 medallesEls alumnes de taekwondo de la Fundació Claror van participar el 18 d'octubre passat al Primer Campionat d'Espanya FAMC celebrat a la població de Mollet del Vallès.\nJonatan López, que en aquesta ocasió va participar representant la Federació d'Arts Marcials de Catalunya, es\nva penjar la medalla d'or en categoria de 72 quilos júnior.\nTomás Fernández, en representació de l'equip de la Fundació Claror, va debutar en competició i va aconseguir\nuna meritòria medalla de bronze en 78 quilos júnior. En\ncategoria de 60 quilos sènior femení, Laia Ferragut va\naconseguir per a l'equip Claror la medalla de plata. Marcel\nGonzález, també representant a la Federació Catalana\nd'Arts Marcials, va fer or imposant-se en la final de 58\nquilos sènior. Marc Espart va competir com a membre de\nl'equip Claror de 82 quilos sènior i va aconseguir-hi la\nmedalla de bronze. Finalment, Adrià Fernández va caure\neliminat en primera ronda en 64 quilos júnior.L'equip Màsters de Natació\nde la Fundació Claror va\naconseguir uns grans resultats en el XIII Campionat\nMàster del CN Atlètic Barceloneta celebrat el 18 d'octubre passat. L'equip hi va\nprendre part amb un equip\nformat per tres nedadors i\ncinc nedadores, que van sumar 16 medalles, set de les\nquals van ser d'or, cinc de\nplata i quatre de bronze.PATROCINADOR OFICIAL DE L’EQUIP MÀSTERS DE NATACIÓ902 119 32119/11/2008, 20:4048 CLAROR CULTURALes noves activitats d’hivern\nde Claror Cultura, a punt\nTallers de guitarra, de piano, de temàtica mediambiental, d’Egipte\ni Mesopotàmia i aula màster sobre la memòria i la concentració\nTorna l’oferta d’activitats culturals per al trimestre d’hivern, amb algunes novetats\nCal destacar el taller d’iniciació a la guitarra, que juntament amb el taller d’iniciació\nal piano complementen l’oferta musical amb les corals\nd’adults i d’infants de la Fundació Claror. Per participar\nen aquestes activitats no és\nnecessari tenir coneixements\nprevis de solfeig ni saber tocar cap instrument. L’objectiu és apropar la música als\nque vulguin tenir-ne un primer\nS’introdueixen també dos\ntallers relacionats amb l’entorn mediambiental. D’una\nbanda, una aproximació a les\nplantes medicinals i aromàtiques, on s’aprendrà a fer infusions, ungüents antiinflamatoris, es coneixeran les herbes\nde la cuina, els olis i la ratafia.\nD’altra banda, i de la mà de\nTarpuna, es farà una iniciació\nen el cultiu urbà d’hortalisses\ni plantes medicinals. Es tractaran temes com ara tenir\nplantes al balcó, el planter, el\ncultiu en terrats, l’autoreg, el\nl’Associació de Mestres RosaLes inscripcions a\npoden tramitar a\npartir del 7 de\ngenerSensat, s’oferiran unes trobades de pares i mares d’infants\ndels zero als tres anys per\ntractar tot allò que engloba\nla vida quotidiana del menor.\nEn aquest sentit es treballarà\nl’arribada del menor a la família, les atencions bàsiques\nque requereix, el seu desenvolupament, el joc, el saber\nescoltar, l’escola, l’autonomia, els límits, el diàleg i tota\nla xarxa de relacions que s’estableixen a la família i fora\nLa bona experiència de la\ntardor porta a oferir de nou\ntallers relacionats amb Egipte\ni Mesopotàmia, entenent-les\ncom a civilitzacions bessones. Es presentaran aquestes\ncultures com les primeres civilitzacions de la història, les\nquals van desenvolupar els\nprincipis fonamentals de la\ncivilització, i es veurà de quina manera van influir en el\nmón clàssic. Enguany aquest\ntaller es complementarà, per\na qui ho vulgui, amb una sortida guiada de cap de setmana al British Museum de Londres.\nEs torna a oferir el curs d’introducció a la programació\nneurolingüística (PNL) amb\nl’acompanyament de l’Institut\nGestalt. La PNL és un dels\nenfocaments amb més èxit\nper aconseguir una bona comunicació, la consecució\nd’objectius i el camí cap a\nl’excel·lència personal. La primera experiència del trimestre passat dóna peu a pensarque la repetició d’aquest taller tornarà a ser tot un èxit,\ntant pel nombre de participants com per la qualitat dels\nLes activitats de Claror Cultura són obertes a tothom.\ntramitar a partir del 7 de gener a les oficines dels poliesportius Claror, Sagrada Família, Marítim i Can Caralleu, de\n9 a 13 i de 16 a 19 hores.Concert de Nadal de la\nCoral Claror i el Cor InfantilCom cada any la Coral Claror, sota la direcció de Lluís\nYera, celebra el tradicional concert de Nadal, el diumenge 14 de desembre a les 18 hores a l’església de Sant\nIgnasi de Loiola, situada al carrer Provença, 544.\nA banda del repertori de cançons tradicionals nadalenques, la coral també ens oferirà algunes de les cançons del\nseu propi repertori.\nEnguany els acompanyarà també el Cor Infantil Claror,\ndirigit per Juan Mario Cuéllar, amb el qual interpretaran\nconjuntament alguna nadala del programa.\nL’entrada al concert és lliure.CLAROR48-49 Cultura.p654821/11/2008, 15:22CLAROR CULTURA 49FÒRUM: TALLERSPROGRAMACIÓ\nLa programació neurolingüística és un dels enfocaments\namb més èxit i més eficaç per\naconseguir una bona comunicació, la consecució d’objectius, canvis terapèutics i el\ndesenvolupament de l’excel·lència personal.\nImparteix: Institut GestaltPLANTES MEDICINALS\nIntroducció a les plantes medicinals i aromàtiques que\npodem trobar als nostres\nboscos i camps, per tal de\ndistingir-les, preparar-les i\nconèixer-ne els usos terapèutics, aromàtics i culinaris.\nImparteix: Joan Solé, biòleg i\neducador ambientalINICIACIÓ A\nS’aprendran les bases per\ncomençar el procés teòric i\npràctic per tocar la guitarra,\nel puntejat i els acords. Cal\ndisposar d’un instrument en\ncondicions per seguir les classes.\nImparteix: Juan Mario Cuéllar,\nmúsic i compositorINICIACIÓ\npràctic per a tocar el piano.\nEn finalitzar les sessions\nl’alumne serà capaç de tocar\nuna peça breu i senzilla.\nImparteix: Mireia Cereza, diplomada elemental de música i Cristina Sans, estudiantDies: 26 de gener, 2, 9, 16 i 23 de\nfebrer, 2, 9, 16 i 23 de març\nPreu: 40 euros (9 sessions)Dies: 27 de gener, 3, 10, 17 i 24\nde febrer, 3, 10 i 17 de març\nPreu: 30 euros (8 sessions)Dies: 23 i 30 de gener, 6, 13, 20\ni 27 de febrer i 6, 13, 20 i 27 de\nPreu: 35 euros (10 sessions)Dies: 28 de gener, 4, 11, 18 i 25\nde febrer, 4, 11, 18 i 25 de març\ni 1 d’abril\nTrobada: Estudi Musical Mireia\nCereza (C/ Sicília, 360, 3r 3a)\nPreu: 35 euros (10 sessions)MÀSTER: AULAFÒRUM: TALLERSEGIPTE I\nVeurem les primeres civilitzacions de la història, Egipte i\nMesopotàmia, les quals van\ndesenvolupar els principis de\nles civilitzacions del món clàssic. Cap de setmana optatiu al\nImparteix: Felip Massó, arqueòleg i professor d’història.L’HORT\nParlarem del cultiu d’hortalisses i plantes medicinals fora\ndel sòl, en contenidors o estructures: plantes al balcó,\nplanter, cultiu en terrats, adobat a l’hort, compostatge,\nImparteix: TarpunaVIDA QUOTIDIANA\nTractarem aspectes relacionats amb l’arribada del nadó\na la família, atencions bàsiques, desenvolupament, joc,\nescola, autonomia, saber escoltar, límits, importància del\ndiàleg i xarxa de relacions dins\ni fora de la família.\nImparteix: Ass. Rosa SensatMEMÒRIA I\nS’ensenyaran exercicis pràctics per al manteniment de la\nmemòria i la concentració a\nmesura que ens fem grans, i a\nactivar la memòria través dels\nImparteix: Carla Campos,\ndocent en desenvolupament i\nconcentració de la memòria.Dies: 28 de gener, 4, 11, 18 i 25\nde febrer, 4 de març\nPreu: 30 euros (6 sessions)Dia: 5, 12, 19 i 26 de març\n(majors de 18 anys)Dia: 12, 19 i 26 de febrer\n(majors de 18 anys)Dies: 27 de gener, 3, 10, 17, 24\nde febrer i 3, 10 i 17 de març.\nHora: de 18.00 a 19.15 h\nMallorca, 425, 4t planta\nPreu: 20 euros (majors 55 anys)48-49 Cultura.p654921/11/2008, 15:2250 COOPERACIÓ\n0,7 CLAROR5a edició del Concurs Actua\nd’ajuts a projectes socials\nSe’n reformulen alguns requisits, tot i que es manté com a únic\nobjectiu la millora de les condicions de vida de la infància en risc.\nLa Fundació Claror va engegar el Concurs d’Ajuts a Projectes Socials el desembre del\n2004 i cada any ha tingut més\nbona acollida. En aquestes\nquatre primeres edicions\ns’han repartit 85.000 euros\nentre 17 entitats i s’han presentat més de 350 projectes.\nEnguany, amb la cinquena\nedició, la Fundació Claror ha\nreformulat alguns aspectes de\nles bases del concurs amb la\nvoluntat d’implicar-se més en\nels projectes, tant des del\npunt de vista de la durada\ncom de la proximitat.\nSi bé es manté inalterable la\ncondició que els projectes els\nduguin a terme entitats sense\nànim de lucre i que tinguin\nles condicions de vida de la\ninfància en risc, passa a ser\ndeterminant que ho facin mitjançant activitats de caire esportiu. També en canvia l’àmbit d’actuació, ja que només\nes valoraran el projectes que\ns’executin en l’àmbit autonòmic.\nUn altre canvi important és\nque el Concurs passa ser bianual, amb una dotació econòmica de 40.000 euros i que,\nper tant, el projecte o projectes escollits es finançaran\ndurant dos anys, independentment de la seva major o menor durada.\nUna altra novetat és quejecte que utilitzin el format\nPDF o Word i l’enviïn per\nconcursactua@claror.nettambé es valoraran les propostes en què la Fundació\nClaror pugui implicar-se\naportant recursos materials o\nD’acord amb la voluntat de\nl’entitat de treballar de manera sostenible i vetllant pelmedi ambient, enguany es vol\nreduir substancialment el\nconsum de paper que genera\nel concurs, ja que tots els\nmembres de la Comissió de\nSolidaritat disposen de tots\nels projectes per poder-los\navaluar. En aquest sentit, es\npotenciarà entre les entitats\nque vulguin presentar un pro-Lots de Nadal\nPer a aquest Nadal, la Comissió de Solidaritat de la Fundació Claror ha decidit repetir l’experiència dels dos darrers anys i dedicar prop de 5.000 euros a la compra de\nproductes d’alimentació i higiene per lliurar-los a persones grans, soles i sense recursos.\nEls 266 lots s’entregaran a la Fundació Amics de la Gent\nGran, que els lliuraran als avis el 20 de desembre en el\nmarc del dinar de Nadal.\nUn altre aspecte d’aquesta iniciativa és la implicació\nd’un bon grup de treballadors de la Fundació Claror que,\nde manera voluntària, destinen unes hores a muntar i decorar tots els lots.CLAROR50-51 Coop_CClub.p655020/11/2008, 12:09TERMINIS DE\nLes bases del concurs i el formulari per presentar el projecte es poden descarregar a\nl’apartat de Cooperació de la\nEl termini per presentar els\nprojectes finalitzarà el 15 de\nfebrer de 2009 i la resolució\ndel concurs es farà pública a\npartir de l’1 de maig.\nLa Fundació Claror signarà un conveni de col·laboració amb les entitats que\nA banda dels projectes finançats a través del Concurs Actua, la comissió de solidaritat\nseguirà destinant, aquest\n2009, gran part dels recursos al projecte Barri per tal\nde facilitar la integració dels\ninfants mitjançant les escoles\n(CEIP Tabor i CEIP Sagrada\nA escala internacional,\ntambé s’ha reservat una part\ndel pressupost a finançar un\nprojecte al Tercer Món. La\ncomissió de solidaritat té la\nmirada posada de manera\npreferent a l’Àfrica, tot i que\nencara no s’ha escollit cap\nprojecte per al 2009.51Neu, bicicleta, arquitectura,\ncastell, muntanya, vela...\nEl programa d’activitats de lleure d’aquest hivern per a tots els gustos\nAquest hivern el comencem\nplens d’activitat a la natura,\naprofitant la neu i tots els al·licients que ens ofereix.\nAl gener començarem amb\nuna sortida a Font Romeu per\na fer snow, esquí o freestyle,\non cadascú podrà escollir la\nmodalitat que prefereixi.\nTambé a la neu, al febrer us\nproposem una sortida d’esquí de fons a Aransa per iniciar-nos en aquesta modalitat\nA la muntanya, però ja sense neu, hem preparat una sortida de senderisme on farem\nun tros de la Ruta del Císter,\nel que va de Belltall a Rocafort de Queralt, que finalitzarà amb una bona calçotada\nen una masia.\nAls aficionats a la bicicleta\nels proposem una jornada a\nles vies verdes de Tarragona,\nla de la Terra Alta i la del Baix\nEbre, on farem un recorregut\nd’uns 46 km per l’antic traçat\nAprofitant les minves de\ngener dedicarem una jornada a la navegació en vela llatina i a la degustació de garotes a bord, a la vila de\nLes visites culturals del trimestre comencen amb la recuperació de la llegenda de\nsanta Eulàlia, antiga patrona\nde Barcelona. Al març visitarem els barris medievals de\nSanta Caterina i Sant Agustí, i\npassejarem per l’antic barri50-51 Coop_CClub.p6551Nou carnet\n2009Antics pous de glaç del Montseny, el novembre passat\nindustrial i obrer del\nPoblenou, copsant la darrera\ntransformació urbanística i\narquitectònica d’aquesta part\ndel barri, des de les antigues\nfàbriques del segle XIX fins a\nl’arquitectura contemporàniadel segle XXI que el convertirà\nen el 22@.\nA l’Anoia visitarem el Museu Paperer de Capellades,\non farem un taller, i el castell\nde Claramunt, que data del\nsegle X.ACTIVITATS DE LLEURE HIVERN 2009\nDs. 31 Snow, esquí i freestyle50 eurosFEBRER\nDs. 7 Vela i garotes\nDs. 14 Esquí de fons a la Cerdanya\nDs. 14 Visita BCN: santa Eulàlia\nDs. 21 Torre Agbar55 euros\nDg. 29Senderisme: Císter i calçotada\nVisita BCN: Sta. Caterina i St. Agustí 9 euros\nMuseu Paperer i castell Claramunt\nVisita BCN: 22@\n9 eurosInscripcions: a partir del 15 de desembre (places limitades)\nReserva de places trucant al telèfon 93 476 13 94, de 9 a 14 h.20/11/2008, 12:09El Claror Club és un projecte de la Fundació Claror que té com a objectiu oferir als seus membres condicions avantatjoses en activitats de lleure exclusives, esdeveniments culturals, oci, espectacles, visites guiades,\ncom també la possibilitat de comprar en establiments adherits amb\nFormen part del Claror\nClub els més de 36.000\nabonats de les instal·lacions que gestiona l’Esportiu Claror, el Poliesportiu Sagrada Família,\nel Marítim i Can Caralleu, i els seus treballadors. Podeu consultar la\nguia d’entitats adherides\nen les últimes pàgines de\nla revista. El carnet és\nanual, per la qual cosa els\nabonats que no l’hagin\nrebut encartat en la revista poden passar a recollir-lo gratuïtament\nper les oficines de la seva\nTURISME PER LA CIUTATAMB\nCLAROR CLUB9eESPORT A LA NEUBarris medievals,\nSnow, esquí i\nla llegenda de santa freestyle, tria la\nEulàlia i el 22@\nteva modalitat!Data: diverses (vegeu el text)\nHorari: per consultar\nPreu: 9 euros abonats\nInclou: visita guiada i refrigeriEl dissabte 14 de febrer recuperarem la llegenda de santa Eulàlia, antiga patrona de\nla ciutat comtal. El diumenge\n15 de març visitarem els barris medievals situats fora de\nla muralla i aixecats al voltant\nde l’antic convent de Santa\nCaterina i de l’antic monestir\nmendicant de Sant Agustí, enmig del barri medieval dels\nteixidors i dels blanquers. El\ndiumenge 29 de març copsarem la darrera transformació\nurbanística i arquitectònica\nd’aquesta part del Poblenou,\nel nou barri 22@.Navegació\nen vela llatina\ni tast de garotesAMB\nCLAROR CLUBe52Data: dissabte 31 de gener\nHorari: de 6 a 20 h\nLloc: Font Romeu\nInclou: transport, classes i\nPossibilitat de lloguer de\nmaterial (15 euros)Data: dissabte 7 de febrer\nPreu: 55 euros abonats\n80 euros acompanyants\ntast, visita al museu i dinarUn dia\nd’esquí de fons\na la CerdanyaSi us agrada caminar i voleu\ngaudir de la neu, heu de provar l’esquí de fons. Us hem\npreparat un dia complet a\nl’estació d’Aransa, a la\nCerdanya, on farem quatre\nhores de classes i pràctica\nd’aquesta modalitat nòrdica.CLAROR52-53 CClub.p6550eESPORT A LA NEUNAVEGACIÓ GASTRONÒMICAEns aproparem a la vila\nmarinera de Palamós i embarcarem en un veler de\nvela llatina del segle XIX. A\nbord farem un tast de garotes (eriçons de mar), un equinoderm molt apreciat i que\nes busca en aquesta època\naprofitant les minves de gener, quan el nivell de mar\nbaixa i les garotes queden a\nl’abast dels pescadors. Un\ncop a terra farem un bon\ndinar i a la tarda visitarem\nel Museu de la Pesca del poble, un indret que recull tota\nla tradició marinera del nostre país.Us proposem una jornada a\nla neu amb tres hores de\nclasse i pràctica lliure de la\nmodalitat que escolliu:\nsnow, esquí alpí o freestyle.\nEn funció dels participants\nes faran dos nivells per modalitat.AMB\nCLAROR CLUB19/11/2008, 20:41AMB\nCLAROR CLUB55eData: dissabte 14 de febrer\nInclou: transport, classes,\nforfait, material i dinar53\na la Torre Agbar,\nde Jean NouvelAMB\nCLAROR CLUB10eVisitarem la Torre Agbar, situada a la confluència entre la\nDiagonal i la plaça de les Glòries, que és la porta d’entrada al 22@. Inspirada en el llegat arquitectònic de Gaudí i\nles muntanyes de Montserrat,\nla Torre Agbar sorgeix de la\nterra amb la potència i la levitat d’un guèiser per arribar\nal cel blau de Barcelona.MUNTANYAAMB\nAquest camí que us proposem és el bonic recorregut\nde Belltall a Rocafort de\nQueralt, que ens durà per\ndamunt de la serra del Tallat que separa les comarques de l’Urgell i la Conca\nde Barberà.50eData: dissabte 7 de març\nHorari: 7.30 a 20.00h.\n70 euros acompanyants\nInclou: transport, ruta guiada i\ncalçotada a una masiaData: dissabte 21 de febrer\nPreu: 10 euros abonats\nInclou: visita guiadaTURISME INDUSTRIAL I CASTELLBTTAMB\nCLAROR CLUB55eMuseu del Paper\ni el castell de 45\nClaramuntRecorrerem en bici el tram\nde les vies verdes que van\nde l’estació de Lledó-Arnes\na Xerta, seguint el recorregut que feia l’antic tren i passant pels túnels i les estacions ja en desús. Es requereix bicicleta de muntanya\no cicloturisme amb marxes,Us proposem una visita guiada al Museu del Molí Paperer\nde Capellades, que forma part\nde la xarxa de museus de turisme industrial, on també participarem en un taller per fer\nun full de paper nosaltres mateixos. Tot seguit anirem fins\nla Pobla de Claramunt, on visitarem el seu castell. El castell de Claramunt data del segle X, té una extensió de 5.404\nm2 i es troba dalt d’un turó des\ndel qual hi ha una magnífica\nvista de l’entorn natural que\nl'envolta, fet que li fa ser un dels\ndeu millors castells de\nCatalunya.Foto: Sergio JarqueEn bicicleta\nper les vies verdes\nde Tarragona52-53 CClub.p6553un nivell mitjà i una bona forma física, atesa la llargada\nHorari: de 6.30 a 20 h\nInclou: transport, ruta i dinarAMB\nCLAROR CLUB19/11/2008, 20:41eData: dissabte 28 de març\nguiades i dinar54\nTEATRELLIBRESNou conveni amb\nel Teatre del Raval\nELS HOMES QUE\nRBA LA MagranaAquesta novel·la\nnegra és la primera entrega d’una\ndel difunt escriptor i periodista\nStieg Larsson. Hi\ntrobem els ingredients necessaris\nper a un èxit de\nsexe, violència i\ncorrupció. Un estil àgil i la presència de personatges\nenigmàtics enganxen el lector de la\nprimera a la darrera plana.Prenent com a fil\nconductor la història de dues germanes, ens arriben\nles de personatges\nsolitaris a la recerca d’una identitat\npròpia, que seuen\nen un bar mig buit i\ni reveladores converses mentre beuen cafè i fumen\nsense parar. Murakami reconstrueix\nuna història senzilla i captivadora,\npura essència, imprescindible.El periodista, Gabriel Pernau repassa la història de l’esport català amb\nimatges de portades de revistes especialitzades d’època, que permeten\nseguir els primers\npassos del moviment esportiu català i on trobem\nimatges de senyors\namb bigotis ben retallats practicant el\nseu esport preferit\nen unes condicions\nque avui ens poden\nsorprendre.La Fundació Claror i el Teatre del Raval, que gestiona la\nFactoria Artipolis, han signat\nun nou acord de col·laboració\nque ofereix als membres del\nClaror Club un 50 % de descompte en les entrades de la\ncartellera d'adults de totes les\nSituat al carrer Sant Antoni\nAbat, en ple barri del Raval,\nel Teatre del Raval va obrir\nles portes ara fa un any amb\nl'objectiu de crear un nou espai per a la recerca, investigació, creació i exhibició teatral. Va néixer amb esperit\ncombatiu i de servei, i amb\nuna alta exigència artística.\nEls dotze anys d'experiència\n○MÚSICA○○○○○○○○○○○○○com a programadors professionals de la Mostra de Teatre de Barcelona els avalen,\ndonant sortida creativa als\njoves professionals de les arts\nCLAROR CLUBTEATRE DEL RAVAL\n○○○○○○○○○○○50%○○○○○VACANCES ACTIVESVacances de neu\nLES MINVES DE\n2008Alguns l'han qualificat de «caprici sonor» i de «viatge\nEl cert és que\naquest tercer disc\nde Guillamino (Pau\nGillamet) barreja la\nbase de l'electrònica amb el soul, el\nbeat, el rhythm and\nblues, el jazz, el\nhip-hop, la música\nbirmana i fins i tot\nla sardana, creant\nuna fusió musical\nque sona naturalíssima, i tot sense\nrenunciar a l'acústica més intimista.El quartet de\nManchester ha editat el seu primer\ndisc després de\nmesos d'expectació. El resultat és\nun conjunt de cançons que s'escolten\nde principi a fi sota\nun prisma d'electrorock desenfrenat ideal per amenitzar les festes a\ncasa. Inclou autèntics himnes com\n«Trash», «Divebomb» o «Sister\nSiam», que ja han\nesdevingut rebentapistes.Els barcelonins\ndebuten amb un\ndisc amb influències de les bandes\nde rock anglosaxones més ballables\ndels darrers anys,\nperò se'n distingeixen apostant en alguns temes per a\nen les guitarres i la\ncom ara «Myriana»\no «The substitude».La Fundació Claror ha signat\nun nou conveni de col·laboració amb l'Alberg Abrigal i l'Hotel Alp de la Masella,\nClaror Club un 10 % de descompte en l'allotjament en\naquests establiments i en el\nforfait per a l'estació d'esquí.\nEl complex està a la comarca de la Cerdanya, a 1.600 m\nd'altitud, rodejat de pins i a 7\nkm del poble d'Alp. Situat a\npeu de pistes, es converteix\nen el lloc ideal per als practicants d'esquí que vulguin passar uns dies amb la família i\nA part de l'esquí, a la zona\nes poden practicar diversesCLAROR54-55 CClubcult.p655419/11/2008, 20:46activitats durant l'any: esports\nd'aventura, vol en globus, hípica, escola de vol, senderisme i visites culturals, tot gaudint de la seva gastronomia.\nHOTEL ALP-ALBERG ABRIGALL\nMUSEURetrospectiva de l’escultor\ncatalà Juli González al MNAC\nJuli González Pellicer\n(Barcelona, 1876 – Arcueil,\nFrança, 1942) està considerat el pare de l'escultura moderna en ferro. I malgrat ser\nun dels grans noms que\nCatalunya ha donat a l'art universal –com Gaudí, Dalí o\nMiró– no gaudeix de la mateixa popularitat.\nInstal·lat a París al principi\ndel segle XX, Juli González es\nva dedicar a la pintura i a l'orfebreria, i no va ser fins al final de la dècada dels anys vint\nque va optar definitivament\nper l'escultura. Malgrat\naquesta incorporació tardana, González ocupa un lloc\nmolt destacat en l'escultura\ninternacional del segle XX. El\ndomini del dibuix, la sòlida\nformació artesanal adquirida\nen la metal·listeria que el seu\npare tenia a Barcelona i el\nconeixement de la soldaduraautògena van ser elements\ndecisius en la seva obra escultòrica. La seva principal\naportació plàstica va ser l'experimentació amb noves tècniques adequades al treball\nescultòric del ferro. Així mateix, va superar la concepció\ntradicional del volum amb la\nincorporació de l'espai al volum mateix, i va crear un nou\nllenguatge líric, molt personal,\namb la projecció de línies\nÉs amb l'objectiu de difondre\nla seva obra que el Museu\n(MNAC), en coproducció\namb el Museo Nacional Centro de Arte Reina Sofía (MNCARS), n'ha organitzat la retrospectiva més àmplia que\nse n'ha fet mai fins ara al nostre país. S'han reunit més de© Juli González, VEGAP, Barcelona, 2008L’exposició de l’artista internacional es podrà visitar fins el 25 de generDetall de Gran maternitat, Juli González, 1934\ndues-centes obres de l'autor:\nescultures en ferro, bronzes\nforjats, pintures, dibuixos i\npeces decoratives procedents\ndel MNAC, el MNCARS,\nl'Institut Valencià d'Art Modern (IVAM), el Centre\nPompidou i altres museus i\ncol·leccions privades d'Europa i els Estats Units.Juli González va crear un\nnou llenguatge escultòric, que\nha estat qualificat d'abstracte, basat en la fusió entre matèria i espai; una nova manera d'entendre l'escultura que\nel públic pot admirar a través d'obres mestres com La\ndona davant del mirall, La dona\npentinant-se o La Dafne.RECOMANACIONS TEATRALS\nTRAMPA PER A RATOLINSentrada\nA partir del 12/12PASTORETS TITELLES\nFins el 30/12TERROR I MISÈRIA EN...\nDel 17/12 al 18/01-25CUTTLAS, ANATOMIA...\nFins l’11/01-50LA REVOLTA POÈTICA...\nDel 19/12 a l’11/1%%-25%LA GRAN NIT DE LURDES G\nFins el 28/1254-55 CClubcult.p6555SPAMALOT\nDe dimarts a divendres-20entrada\nDesembre (consultar claror.cat)EL PROJECTE ALFA\nDel 15/01 al 8/2-50INVENTOR D’IL·LUSIONS\nViu el teatre al Poliorama -20%\nDel 1/2 al 22/2entrada\nDesembre (consultar claror.cat)CABARET VOLTAIRE\nDel 16/1 al 22/2-25CALL CENTER\nDel 12/2 al 29/3-50entrada\nDesembre (consultar claror.cat)FINS QUE LA MORT...\nDel 21/1 al 15/3-25UN MATRIMONI A GOA\nDel 19/2 al 15/3-25OLIVER TWIST\nDel 2 al 25/01LA REVOLUCIÓ\nFebrer (consultar claror.cat)entrada5,5e-20%%%%%19/11/2008, 20:46PAGANINI\nFebrer (consultar claror.cat)%%LA INFANTICIDA\nMarç (consultar claror.cat)56CENTRES DE LLEURE, MUSEUS, TEATRES...MUSEUSMUSEUS30\nTel. 936 220 376 · www.mnac.es20\npassió per Egipte.\nDesc. en l’exposició permanent.\nValència, 284 · Barcelona\nTel. 93 488 01 88 · www.fundclos.com%FUNDACIÓ MIRÓ\nTel. 934 439 470 · www.bcn.fjmiro.es50\nTel. 93 476 86 35 · www.lacaixa.es%50\nMuseu de la ciència de l’Obra\nsocial de ‘la Caixa’ .\nTeodor Roviralta, 57-61\nTel. 932 126 050 · www.lacaixa.es%HISTÒRIA\nla nostra història.%%MACBA\nAragó, 140 · Barcelona\nTel. 93 451 34 62 · www.guaschteatre.com\n%20 %TEATRE DEL RAVAL 50\nde la programació d’adults de la\ntemporada 2008-2009.%Sant Antoni Abat, 12 · BCN\nConjunt monumental Plaça del\nRei, Casa Verdaguer, Pavelló Parc\nGüell.%%Tel. 933 151 111 · www.museuhistoria.bcn.es%\nEntrades a 12e.\nConsultar sessions amb\ndescompte a www.claror.cat\nwww.teatreromea.com2x1Passatge la Banca, 7 · Barcelona\nTel. 93 317 26 49 www.museocerabcn.com%\nLes Flors, 22 · Barcelona\nTel. 932 687 878 · www.pastisseria.com25\nde dimarts a divendres. Consultar\nles sessions amb descompte.%10 %Lepant, 150 · Barcelona\nTel. 93 247 93 00 · www.auditori.catAv. Paral·lel, 67 · Barcelona\nTel. 93 329 91 89 · www.teatrevictoria.com%\nEntrades a 12 euros.\ndescompte a www.claror.cat.\nTel. 93 315 15 96 · www.espaibrossa.com56%Castillejos, 179 · Barcelona\nTel. 93 232 31 84 · www.versusteatre.comL’AUDITORI\nl’OBC de la temporada 2008-09.56-58 Guia.p65%20\nde dijous i divendres. Consultar\nsessions amb descompte a\nwww.teatrepoliorama.comPlaça dels Àngels, 1 · Barcelona\nTel. 93 412 08 10 · www.macba.esMUSEU DE CERA\nJoaquim Costa, 68 · Barcelona\nwww.focus.es2x1Plaça Pau Vila, 3 · Barcelona\nTel. 93 225 47 00 · www.mhcat.net100\nUn dels millors exemples de gòtic\nBaixada del Monestir, 9 · Tel. 932 039 282\nCUPONS DESCOMPTEPg. Sta. Madrona (Parc Montjuïc)\nEntrades a 12e Consultar sessions\namb descompte a www.claror.cat\nwww.unicsproduccions.com19/11/2008, 21:41%57GUIA DE SERVEIS I COMPRES...CENTRES DE LLEURE5\nTel. 93 710 19 52 · www.aeroclub.esCENTRES DE LLEUREBOÍ TAÜLL RESORT 10\namb plenitud de la natura.%%Ctra. de la Mina, s/n · Cardona (BCN)\nTel. 93 869 24 75 · www.salcardona.com20%Dos de Maig, 311 · Tel. 93 347 61 65\nJoieria - Plateria - Rellotgeria\n“Ara no facis el mussol i vine a Can Pujol”\n(Li regalem la perla de la sort i...)%Travessera de Gràcia, 248 · 08025 · BCN\nTel. 93 457 37 49 · www.angelapujol.com10\nAllotjament, pensió completa,\nactivitats esportives i miniclub.\nCentre de busseig.%%DISCOTECA-KARAOKE%ALMODO-BAR\nGrassot, 36Sortida 202 Eix Transversal C25\nTel. 626 799 335 · www.selvaventura.com10\nAllotjament i forfaits a La\nPla de Masella · Girona\nAbrigall: 972 89 17 60\nAlp hotel: 972.144201JOIERIA SANT PAU\n• Taller de joieria i rellotgeria\n• Transformació • Piles • CorretgesAmigó 14-16 · Barcelona\nLa muntanya de sal de Catalunya,\nvine a conéixer-la!10\nmico entre els arbres.%Cap de Creus· Ctra. Roca, s/n · Roses\nTel. 972 256 212 · www.montjoi.com30 %%ALMO 2BAR\nBruniquer, 59-61 (Pl. Joanic)\nOberts tots els dies de 23:00 a 5:00\nwww.grupalmodobar.es5%ESTÈTICAELEMENTS STATION 10%\nde material i botiga.%\np.60Plaça Pista Llarga s/n · Edifici Resort Alp\nTel. 902196559 o 902190415 · ww.station.es%\nAdults: 19 eur. Infantil: 11,60 eur.AUTOMOCIÓ%Aparcament gratuït · Platja d’Aro\nwww.aquadiver.com Tel. 972 82 82 83%\nAdults: 19 eur. Infantil: 11,60 eur.Provença, 455-457 · 08025 Barcelona\nTel. 93 436 76 49 · www.cota.esAparcament gratuït · Lloret de Mar\nwww.waterworld.es · Tel. 972 36 86 13\nCAMPUS CERDANYA 10\nPirineus.• Una xarxa d’autoescoles al teu servei\n• Camió • Autocar • TrailerENSENYAMENT%20%INSTAL·LACIONSProjectes i treballs de remodelació de\nProjectes de decoració i execució obres\nEduard Gibert, 8, 1r.\nTel. i Fax 93 474 44 81Informació i reserves: 902 880 810\nwww.illafantasia.com · Tel. 93 751 45 53%10\nCursos, excursions guiades p.52\nwww.nootka-kayak.com · Tel. 93 810 02 56\n%10%Indica el descompte que s’ofereix56-58 Guia.p6557%JOIERIA-RELLOTGERIA\n•Taller propiMarina, 307 - Tel. 93 456 29 23\n08025 Barcelona%Descompte variable segons producte• Construcció de piscines\nAv. Sant Vicenç, 48 A\nTel. 977 665 960 · Fax 977 665 453p.48 Consulteu anunci a la pàgina indicada19/11/2008, 21:4158GUIA DE SERVEIS I COMPRES...10%REGALS\nGIRBAU REGALS45%10%Mil detalls per a tu\nTel. 93 207 45 22RESTAURANT10%• Ulleres graduades\n• Ulleres per a tot tipus d’esports\nSardenya, 365 · Tel./Fax 93 458 39 33\np.1940%• Menú (migdia i nit) i especials grups\nDescompte 10% per carnetServeis a les empreses\n• Reformes i instal·lacions\n• Manteniment d’ImmoblesValència, 443 (xamfrà Marina)\nTel. 93 232 59 07 ww.xamfragaudi.comC/Pamplona, 54 bxs · 08005 Barcelona\nTel. 93 356 85 88 · www.integra.catCuina catalana-gallega\n• Esmorzars,dinars i pica-pica\n• Productes d’aglà, pop, lacón...\n• Carns de Girona\n• Menú laboral diari\n• Menús concertats per a grupsRESTAURANT\nEL PÓRTICOLLAR%• Papereria i llibreria\n• Material d’oficinaDiputació, 468 · 08013 Barcelona\nTel. 93 265 41 01· www.PREBAC.com\nTel. i Fax 93 456 56 17%SALUT: MASSATGES10\nSALUT: ODONTOLOGIANETEJA5%• Neteges de finques urbanes i industrials\nTel. 93 207 30 74 · Fax 93 511 86 09Indica el descompte que s’ofereix56-58 Guia.p6558%20%\np.2• Tot tipus de tractaments odontològics\nRamon Turró, 246 · Tel. 932 247 770PERRUQUERIAKHENNA PELUQUERÍAS\nMandri, 11 · www.khenna.com10%Muntaner, 134 · Tel. 93 454 61 08\nSALUT: PSICOLOGIAGrassot, 15 · Reserves al 93 435 23 40\nPAPERERIA XEITOAra 24 mesos sense interessos!!\n• Sostres, pladur, terres...BCM, SL%SALUT: ÒPTICA\n• Revisions visuals gratuïtes\nTel. 93 207 77 51%Descompte variable segons producte• 40% dte. Muntura i vidres\nPressupost a mida i sense compromís.40%%\n20% en les següents visites.\nTel. 93 435 23 40PSICOESPAI BCN%Assessorament psicològic i teràpia en:\n• Depressió, estrès i ansietat\n• Anorèxia, bulímia, obesitat ansiosa.\n• Problemes de relació social, timidesa.\n• Separacions, relacions de dependència...\n• Fòbies i altres problemes emocionals...\nDescompte del 50% la primera visita i\nPl. Gala Placidia 10-12, 5º 2ª Tel: 93\n435 32 24 / 661 30 37 16\nLogopèdia i serveis pedagògics.\nSelectivitat personalitzada, reforç primària,\nRosselló, 367 principal 1a A\nc.e.encaix@e-encaix.comp.48 Consulteu anunci a la pàgina indicada19/11/2008, 21:41%Cobertes.p65320/11/2008, 12:55Cobertes.p65420/11/2008, 12:55All pages:345691011131415171819202223242526272829313233353637383941424345474849505152535455565758InfoSaveLikeShareDownloadMoreRevista Claror Sports nº 63 Published on Dec 8, 2008 Publicació trimestral editada per la Fundació Claror sobre esport, salut, cultura i lleure.fundacio_clarorFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore