Cinema Jove mira al futur amb una secció dedicada a continguts transmèdia, Digital Jove - Cinema Jove\nCinema Jove mira al futur amb una secció dedicada a continguts transmèdia, Digital Jove\nDigital Jove reunirà propostes de realitat augmentada, mons virtuals, robòtica, experiències inmersives i inteligència artificial del 20 al 24 de juny\nL’esdeveniment acollirá xarrades magistrals amb convidats nacionals i internacionals, tallers, espais de ‘networking’ i zona de ‘showroom’\nCinema Jove mira al futur en la seua 33ª edició amb la incorporació d’un forum de debat dedicat a les noves narratives digitals de creació, Digital Jove. En aquesta nova secció s’aprofundirà en la convergència entre art, ciència, tecnologia i comunicació, i es reflexionarà sobre el seu impacte social.\nL’esdeveniment, programat entre el 20 i el 24 de juny, servirà de preludi al Festival Internacional de Cine de València, que se celebrarà del 22 al 29 de juny. Digital Jove inclourà xarrades magistrals amb convidats nacionals i internacionals, taules rodones, presentacions de projectes innovadors, tallers, espais de ‘networking’ i zona de ‘showroom’ per a profesionals i empreses.\n“El nostre objectiu és convertir València en un dels epicentres destacats del panorama creatiu digital transmèdia actual, posant el focus de manera especial en aquells sectors estratègics que més puguen ajudar a les nostres empreses i als nostres jóves a crèixer profesionalment i adaptar-se als nous models de negoci emergents, sense por al canvi digital”, ha declarat el coordinador de Digital Jove, Fernando Carrión.\nLa innovadora proposta naix amb caràcter internacional, però amb una clara intenció de crear valor local, amb un enfocament transversal i multidisciplinari. La seua oferta anirà dirigida principalment a joves creadors, professionals i ‘startups’ del món dels continguts digitals, investigadors i científics creatius, pensadors, desenvolupadors de videojocs, col·lectius ‘makers’, crítics, educadors i professionals dels mitjans de comunicació.\nLa sessió inaugural de Digital Jove tindrà lloc a la Ciutat de les Arts i les Ciències el dia 20 de juny de 2018. Les jornades posteriors es desenvoluparan a la Filmoteca de València i a Las Naves Centre d’Innovació.\nLa importància d’una bona història\nEn Digital Jove es parlarà de reptes tecnològics, de visions i desafiaments de futur, però també de continguts. Així ho detalla Carrión: “S’hi abordaran històries que utilitzen les noves tecnologies per a crear un món millor, històries que permeten eliminar barreres, històries cooperatives que es transformen en experiències col·lectives, històries que construeixen dia a dia la nostra societat i que conformen el nostre futur com a éssers humans”.\nUna altra fita destacada de les jornades serà la presentació de la iniciativa #Valencia2050, un concurs creatiu multiplataforma i multidisciplinari en el qual es demanarà a creadors i visionaris que compartisquen les seues visions de futur.\nEn les taules redones programades destaca l’èmfasi en l’autoria femenina, els reptes i oportunitats que plantegen les ciutats intel·ligents, las experiències geolocalitzades i el futur de l’entreteniment digital\nEntre els ponents hi ha figures de talla internacional, com ara l’enginyera de computació nord-americana Carolina Cruz-Neira, directora de l’Emerging Analytics Center de la Universitat d’Arkansas; l’escriptor i productor anglés especialitzat en projectes interactius David Varela, que compta entre els seus treballs amb el desenvolupament de l’aplicació Sherlock: The Network; la creadora transmèdia espanyola Belén Santa-Olalla, que ha participat en una llarga llista d’iniciatives escèniques immersives i de gamificació de projectes per a televisió al nostre país; l’antropòleg visual José Ignacio Galán Ugartemendia, i la filòsofa espanyola especialista en filosofia de la tecnologia Eurídice Cabañes, presidenta d’Arsgames a Mèxic.\nDigital Jove també inclourà la projecció de dos documentals que plantegen alternatives distòpiques optimistes davant la tendència a les habituals visions de futur apocalíptiques: ‘More Human Than Human’ (Tommy Pallotta i Femke Wolting, 2018) i ‘Mañana’ (Cyril Dion i Mélanie Laurent, 2015).\nEl primer llargmetratge és una exploració de l’estat actual de la intel·ligència artificial que obri incògnites com ara la possibilitat de presenciar el naixement d’una nova espècie o la possibilitat que creacions infinitament més intel·ligents, interconnectades i autoconscients puguen deixar obsoleta la humanitat.\nPer la seua banda, ‘Mañana’ és una ‘road movie’ ecologista que fou reconeguda amb el César al millor documental 2016. La pel·lícula tracta de contrarestar els mals presagis abocats el 2012 per la revista ‘Nature’, segons els quals el 2100 desapareixerà gran part de la humanitat com a conseqüència de la crisi econòmica, ecològica i social.\nEl filme francés és un recorregut pels cinc continents a la recerca de persones innovadores que lluiten contra el canvi climàtic. Els seus protagonistes són actors grans i menuts de moviments esperançats com ara els britànics Transition Towns i Incredible Edible.\nDigital Jove está organitzat per l’Institut Valencià de Cultura – GVA, dins del Festival Cinema Jove, amb la colaboració de la Ciutat de les Arts i les Ciències i l’Ajuntament de València.


Fisioteràpia | Centre Kinevilar\nHome Teràpies Fisioteràpia\nÉs una branca de les ciències de la salut que consisteix en utilitzar elements de la natura o accions mecàniques com moviments corporals o exercicis físics. El seu objectiu és acompanyar a un teixit corporal afectat a la restauració de la seva funció normal. L’Organització Mundial de la Salut (OMS) ja la definia en el 1958 com “l’art i la ciència del tractament per mitjà de l’exercici terapèutic i agents naturals. A més la Fisioteràpia inclou proves manuals per valorar les afectacions musculars, funcionals, articulars i sobre la capacitat vital, així com ajudes diagn stiques pel control de l’evolució”. Per tant, identifica lesions i ajuda a la rehabilitació del teixit afectat.\nLesions musculars i tendinoses: Tendinitis, esquinços, ruptures fibril•lars, sobrecàrregues o contractures musculars,…\nReumatologia: Patologies degeneratives o inflamat ries (artrosi, artritis, desgast de cartílag), fibromiàlgia,…\nVasculars: Cames cansades, problemes de retorn venós, edema venós o limfàtic…\nTraumatologia: Fractures, luxacions, rehabilitació post-quirúrgica, problemes de columna vertebral (cervicàlgies, lumbàlgies, ciàtiques, protrusions o hèrnies discals, escoliosi)…\nHi ha múltiples processos on pot intervenir la fisioteràpia i te moltes especialitzacions. Dins de les tècniques emprades en fisioteràpia podem destacar els estiraments, la massoterapia, el drenatge limfàtic, el massatge transvers profund (o Cyriax), els embanats neuromusculars, el treball sobre punts gatell, manipulacions,… Les sessions de Fisioteràpia són totalment individualitzades i combinat amb el treball del fisioterapeuta per ajudar a la correcte evolució de les diverses lesions, molt cops s’indica una pauta d´exercicis que la persona podrà realitzar tant a la pr pia sessió així com a casa.\nQuè és la Fisioteràpia Respiratòria Pediàtrica? És una especialitat de fisioteràpia en la qual són tractats aquells nens que pateixen simptomatologia o patologia respiratòria.\nÉs un tractament reconegut pels professionals de l’àmbit sanitari d’arreu d’Europa. A països com França, Bèlgica, Regne Unit és àmpliament utilitzada tant en el sector públic com privat i valorada per la seva eficàcia.\nA Espanya no és molt coneguda fins l’actualitat però els professionals formats en aquesta disciplina estem fent un esforç que es doni a conèixer i d’aquesta manera evitar l’ús abusiu de medicació, ja siguin antibiòtics, broncodilatadors, mucolítics,… tan emprada al nostre país.\nEl sistema respiratori és un dels últims en madurar en l’etapa intrauterina i quan els nadons venen al món encara està en ple desenvolupament. És per això que la majoria de nens entre 0 i 3 anys pateixen infeccions de les vies respiratòries superiors que es transformen en bronquiolitis, bronquitis o alveolitis per una carència de la funció respiratòria arribant inclús a patir Pneumònies.\nLa fisioteràpia respiratòria mitjançant tècniques manuals molt suaus i gens invasives, aconsegueix desenganxar les secrecions de la paret bronquial per dirigir-les a vies superiors i així poden ser expulsades mitjançant l’expectoració. Això s’aconsegueix realitzant lleugeres pressions a la caixa toràcica del nen.\nAixò assegura l’evacuació de la mucositat infectada, evitant les infeccions recurrents i l’administració d’antibiòtics i altres medicaments quan no és necessari.\nÉS CONVENIENT REALITZAR UNA SESSIÓ EL MÉS AVIAT POSSIBLE!\nD’aquesta manera ajudem a que el tractament mèdic sigui més eficaç, reduïm al màxim la presa de medicació i prevenim possibles seqüel·les.\nAbans de tractar al nen es faran una sèrie de preguntes relacionades amb l’embaràs i el part. Això ens donarà informació de possibles afectacions sobre el sistema respiratori. Fem una valoració del nen que determini la dinàmica respiratòria mitjançant l’auscultació pulmonar i un examen manual. Només reconeixent l’abast i el nivell pulmonar a on es troba l’afectació del nadó es poden escollir les millors tècniques.\nLes tècniques són totalment manuals i respecten la fisiologia de l’aparell respiratori, desenganxant, transportant i per últim eliminant les secrecions del sistema pulmonar.\nL’auscultació final permet saber els canvis dins d’una sessió, que sempre son molt evidents.\nLes sessions duren entre 30 i 45 minuts, temps suficient per explorar, diagnosticar i tractar el nadó. La quantitat de sessions normalment són molt poques per la gran efectivitat del tractament, però sempre dependran de l’afectació que es presenti.\nLa Fisioteràpia Respiratòria Pediàtrica només es pot aplicar per un professional titulat!\nConstipats amb mocs\nEn definitiva, totes aquelles afeccions respiratòries que presentin alteració del diàmetre bronquial i/o presentin ocupació de l’espai aeri amb secrecions, infeccions,…\nLa simptomatologia respiratòria que pot presentar el nadó és:\nPresència de secrecions\nPèrdua de gana, vòmit, reflux\nRestablir el funcionament correcte de l’aparell respiratori del nadó.\nEvacuar les secrecions de l’arbre bronquial evitant així les complicacions que d’elles se’n deriven.\nEvitar el col·lapse o la hiperinsuflació pulmonar.\nPreparar els pulmons del nadó per una millor resposta davant de l’increment d’agents nocius com la contaminació i el tabac.\nPrevenció de danys estructurals. Evitant cicatrius i la pèrdua d’elasticitat que pugui provocar les infeccions broncopulmonars.\nReduir al màxim la necessitat de prendre medicació i els seus efectes secundaris com la resistència bacteriana (antibiòtics), taquicàrdia i alteracions intestinals (broncodilatadors), irritació de l’arbre bronquial (fluïdificants)\nBaixar el Tríptic PDF (530Kb):


L'insospitat origen de l'ambre gris\tL'insospitat origen de l'ambre gris\nLa llavor de 'La Evolución'\tLa llavor de 'La Evolución'\nL'autopista del Sistema Solar\tL'autopista del Sistema Solar\nAvançament editorial: 'Estimats volcans'\tAvançament editorial: 'Estimats volcans'\n'Estimats volcans', una obra per descobrir la vulcanologia\t'Estimats volcans', una obra per descobrir la vulcanologia\nUna revolució per a l'òptica\tUna revolució per a l'òptica\nPer què veiem blava la mar?\tPer què veiem blava la mar?\nInfermeres de pel·lícula\tInfermeres de pel·lícula\nLa ciència no facilita el periodisme científic\tLa ciència no facilita el periodisme científic\nEntrevista a Charles Forceville, expert en comunicació visual\tEntrevista a Charles Forceville, expert en comunicació visual\nPer: Josep Roselló i Oltra\nL’all porro (Allium porrum L.) és una espècie mengívola coneguda des de molt antic. És una planta de la família de les liliàcies, com les cebes i els alls. S’aprofita en verd, tant pel bulb, que no és gran cosa comparat amb les cebes, com per la part baixa de les fulles, on acumula reserves. Aquesta part sí que té una ressemblança a les cebes quant a gust i ús culinari. Botànicament parlant, l’all porro cultivat està molt prop del tipus espontani dels nostres camps, Allium ampeloprasum L., que té un ús ocasional en la gastronomia tradicional.ciencia\nLes fulles són la part més interessant del porro, ja que la tija és un disc subterrani d’on naixen totes elles de forma compacta, però no estan soldades sinó que s’embeinen entre si. Una fulla pot arribar a fer prou més de mig metre i té una part baixa on acumula reserves, que és més preuada i valorada si està blanquejada, i una part aèria: una làmina verd-blavosa que, bàsicament, realitza la fotosíntesi per a la planta. Els llauradors han aprofitat aquesta circumstància, tapant amb terra un bon tros de la part baixa de la planta per a tindre més zona blanquejada, i també buscant varietats que genèticament tingueren la part de fulles embeinades més allargada. Ara als mercats poden trobar-se alls porros amb un pam –a vegades dos– de porro blanc.\nEl porro és quasi tot aigua i té pocs hidrats de carboni; per tant, és molt adequat en dietes d’aprimament. Al mateix temps és ben ric en vitamina C, potassi i substàncies antioxidants de valor funcional; ajuda a modular els nivells de colesterol i la pressió sanguínia, i pot previndre malalties cardíaques i digestives. També és laxant pel seu contingut en fibra.\nJosep Roselló Oltra és tècnic agrícola de l’Estació Experimental Agrícola de Carcaixent.


Bonviure: 30 març- 5 abril. Setmana Santa a LA GOMERA. Selves, platges i muntanyes volcàniques.\n30 març- 5 abril. Setmana Santa a LA GOMERA. Selves, platges i muntanyes volcàniques.\nTitle: 30 març- 5 abril. Setmana Santa a LA GOMERA. Selves, platges i muntanyes volcàniques.\nCaminar per la Gomera és com fer-ho per l´Era Tèrciaria al costat de llorers gegants, envoltats de falgueres enormes enmig de les boirines. Gaudirem d´una illa de contrastos: la selva perenne, bells indrets pel bany, espatarrants paisatges a peu, la fantàstica gastronomia... sublim!!\nLa Gomera és una de les Illes Afortunades, d´origen volcànic n´ha vist de tots colors.\nEt proposem, des de dos enclavaments fantàstics com són Chipude a l´interior i Valle de Gran Rey a peu de mar, descobrir totes les vessants de l´illa. La seva espectacular selva perenne, els seus millors i més tranquils racons, els seus barrancs, el silbo, el tambor i las chacras, la gastronomia tradicional i local ... Bons senders per caminar amb els vents suaus alisis a flor de pell.\nDia 1, dilluns 30/03.\nVol des de Barcelona a Tenerife Nord. Trànsfert del grup fins al moll de los Cristianos, al sud de Tenerife. Allà agafarem un ferry fins a San Sebastian de la Gomera, a on arribarem a la tarda. Trasllat fins al centre de l´illa, a Chipude.\nNit en Hostal familiar a Chipude.\nDia 2, dimarts 31/03.\nRoque de Agando i Roque Carmona, dues perles en brut que parlen i expliquen la història i el passat volcànic de l´illa. Descens per la vall de Benchijigua i Imada. Flora endèmica, llogarets encantadors i vida tradicional gomera envoltats de palmeres, sota la mirada imponent dels Roques i els barrancs. Final amb opció de banys a Playa de Santiago.\nTrasllat en mini bus a l’hostal de Chipude.\nDesnivell: +300m -1000m.\nDia 3, dimecres 01/04.\nCamí que travessa el Parc Nacional del Garajonay des del punt culminant de l´illa, l’Alto de Garajonay, a 1.487m. Baixarem per la selva encantada de El Cedro seguint un recorregut temàtic que ens permetrà descobrir i conèixer les principals espècies de llorer i altres arbustos i arbres que conviuen dins el bosc de laurisilva. El camí continua fins a la preciosa vall d´Hermigua, passant per l´elegant salt d´aigua del Chorro.\nDia 4, dijous 02/04.\nAmb força a l´illa del ´silbo´, seguint les velles petjades dels seus habitants. Camí d´Epina fins a Vallehermoso. Llegenda i preciós camí ral entre palmeres amb el mar sempre present fins als penya-segats i platges de la vessant Nord de l´illa. La “miel de palma” i un paisatge brau de costa amb petits llogarets penjats al barranc.\nDesnivell: +150 -900m.\nDia 5, divendres 03/04.\nValle del Gran Rey. Un paradís de camperols que han fet de la inhòspita terra un complex verger de feixes esgraonades en indrets increïbles. Seguirem un camí espectacular, amb el mar com altar sempre davant, amb la silueta de l´illa del Hierro retallada a l´horitzó. Camí entre Chipude i Valle de Gran Rey. Banys opcionals a la Playa del Inglés.\nNit en Apartaments a prop del mar.\nDia 6, dissabte 04/04.\nCamí entre Arure i Valle de Gran Rey. Espatarrant camí pel damunt dels penya-segats i el mar. Vsites panoràmiques al•lucinants.\nSopar final d’acomiadament i segona nit en Apartaments.\nDia 7, diumenge 05/04.\nAl matí prendrem el ferry fins a Los Cristianos (Tenerife). Trànsfer fins a l’aeroport i vol de tornada a la Península.\nSuplement habitació individual: 130€ (places limitades, consulteu disponibilitat).\nVols d´avió directes entre Barcelona-Tenerife, Tenerife-Barcelona, sense taxes (NOMÉS PER L’OPCIÓ AMB VOLS INCLOSOS, places amb vols inclosos limitades, consulta’ns disponibilitat).\nEl ferry d’anada i de tornada entre Tenerife i La Gomera.\nEls sopars dels 4 primers dies.\nEls dos trànsferts entre l´aeroport de Tenerife Nord i el Port de Los Cristianos al Sud de Tenerife.\nTots els trànsferts en mini bus per La Gomera per a realitzar els itineraris a peu descrits en el Dia a Dia.\nAssegurança en viatges.\nLes taxes aèries (101€ a 26/10/14). Els 2 darrers sopars, preu mig per dia 15-25 €. Els pícnics, que podreu comprar als comerços de les poblacions. Tot allò no especificat en l´apartat anterior.\nDesnivells mitjans de pujada de +100m i de baixada de -950m. Màxim +300m / -1000m. De 4-6 hores efectives de marxa. Desnivells d´entre +300 m i -1000 m majoritàriament de baixada seguint senders de dificultat tècnica baixa. Alguns trams pedregosos i per terrenys de lava.\nQuatre nits en hotel familiar a Chipude. En habitacions dobles amb bany.\nDues nits en apartaments a prop del mar en Valle del Gran Rey. Cada apartament té una habitació doble, 1 bany i 1 sala d’estar.\nIgualment, si esteu interessats en contractar una ASSEGURANÇA DE CANCEL•LACIÓ DEL VIATGE, Bonviure us la pot proporcionar (cost a partir de 25€). Per tal que tingui validesa legal, CAL QUE ENS LA SOL•LICITEU AL MATEIX MOMENT EN QUÈ FEU EL PAGAMENT DE LA PRIMERA BESTRETA O COM A MÀXIM 4 DIES MÉS TARD.\nBotes de senderisme, vestimenta de muntanya per capes amb impermeable-paravent, folre polar, guants, barret. Gorra, ulleres de sol, cremes solars. Pals per caminar, recomanables. Motxilla petita per les excursions. Bossa de viatge on podreu posar la resta de la roba i objectes personals.\nUn cop sapigueu si disposem de places en aquest viatge i voleu reservar-ne una/es cal fer un ingrés d´una bestreta de 300 € per persona al nº de " La Caixa ": IBAN ES97 2100 3076 1522 0036 1367, titular BONVIURE TREK, posant el vostre nom i cognom i “GOMERA”.\nInformation updated by Bonviure at 19/12/2014


BARCELOFÍLIA : ZACARIAS. Restaurant-Discoteca. Club Privat. (1973-1990)\nDurant el mes de juny de 1973 va obrir portes al mig de l'illa delimitada pels carrers Urgell, Buenos Aires, Villarroel i la Diagonal, el restaurant Zacarías, un local no massa gran, soterrat i que des del primer moment va voler donar una imatge de selecte, orientat a un públic benestant. L'oferta gastronòmica, molt internacional (com es deia aleshores), es complementava amb la possibilitat de prendre senzillament una copa i fins i tot ballar fins a altes hores de la matinada.\nEl local era discret, gairebé imperceptible des de l'exterior, amb accés des del bell mig d'un pati interior i sempre va traspuar una atmosfera d'elitisme i d'espai reservat a una clientela d'una afavorida posició social, molt en sintonia amb l'ambient que es movia a l'entorn de la plaça Calvo Sotelo (avui Francesc Macià).\n*1973.- Retall de premsa publicat a La Vanguardia del dia 28 de juny en el que s'expliquen les excel·lències del nou local.\nAquest caràcter selecte i exclusiu es va acabar de fer palès quan a el 18 de gener de 1979 Zacarías va optar per esdevenir club privat, (s'anunciava com el primer d'Espanya d'aquestes característiques) i feia circular una targeta de soci per als seus membres, que entre d'altres avantatges, permetia una sèrie de descomptes i preus especials en alguns acreditats comerços de la ciutat. El local era també lloc habitual per a presentacions de llibres, d'espectacles, actes comercials i reunions d'empresaris.\n*1979.- Aquell any va començar amb la conversió de Zacarías en club privat com es feia palès en aquest retall de premsa publicat el mes de gener. (Font: Hemeroteca de La Vanguardia).\nLa historia de Zacarías es perllongaria fins al començament de la dècada dels 1990's. Els germans Mas van llogar el local per condicionar-lo com a sala de música en viu i al 1991 hi van obrir La Boîte, una proposta d'oci oberta a tothom que marcaria una època en les nits musicals barcelonines.\nPosteriorment al tancament de La Boîte un nou local de música en viu, el Zac Club, va recuperar una part del nom original de Zacarías.\nPublicat per bar.cel.ona.uta a 7:06\nEtiquetes de comentaris: Anys 1970's, Diagonal, Discoteques, Plaça Francesc Macià, Restaurants\n▼ d’ag. 16 (2)\nXALET COSTA. Via Augusta/Amigó. (1900's-1968)\nZACARIAS. Restaurant-Discoteca. Club Privat. (1973...


L'art de portar gavardina (exemplar signat) - Quaderns Crema\nEdició esgotada (14 €)\nCol·lecció: Narrativa > Mínima Minor (106)\nEdició: 5a (Març 2019)\nPremi Crítica Serra d’Or 2019 de Narrativa\nPremi de la Crítica 2018 en llengua catalana\nEntrevista a l’Ara amb Antoni Bassas (29/12/2018)\nEntrevista al Més324 amb Xavier Graset (04/10/2018)\nEntrevista al Terrícoles, de Betevé, amb David Guzmán (28(09/2018)\nEntrevista a El Periódico amb Anna Abella (12/09/2018)\nEntrevista a El País amb Carles Geli (07/09/2018)\nEntrevista a La Razón amb Víctor Fernández (06/09/2018)\nEntrevista a El Nacional amb Joan Safont (06/09/2018)\nEntrevista al Nació Digital amb Toni Vall (05/09/2018)\nEntrevista a El Mundo amb Matías Néspolo (09/09/2018)\nEntrevista a La Vanguardia amb Magí Camps (26/08/2018)\nEntrevista a TV3. Els matins (06/09/2018)\nEntrevista a l’Ara amb Jordi Nopca (08/09/2018)\nEntrevista a l’ABC amb Sergi Doria (09/09/2018)\nEntrevista a Llegir en cas d’incendi (13/09/2018)\nEntrevista a TV3. Al cotxe amb Eloi Vila (15/10/2018)\nEntrevista a La Vanguardia (23/11/2018)\nEntrevista a VilaWeb amb Montserrat Serra (08/09/2018)\nEntrevista a TV3. Telenotícies (10/09/2019)\nEntrevista al Librújula (12/09/2018)\nEntrevista a Catalunya Ràdio – Els experts (18/09/2018)\nEntrevista a TV3. Quan arribin els marcians (09/01/2019)\nEntrevista a Ràdio Estel (12/12/2018)\nEntrevista a Catalunya Ràdio – L’ofici de viure (18/02/2019)\nEntrevista a TV3 – Tot el temps del món (31/03/2019)\n«El seu millor llibre. El podria haver titulat perfectament “El gran llibre de Sergi Pàmies”».\n«Sergi Pàmies s’allibera definitivament dels seus vincles per alliberar-nos també a nosaltres dels clixés d’una època i els seus mites».\n«És impossible llegir els seus llibres i no trobar un personatge que s’assembli a nosaltres, ficat en una situació que ens resulta familiar. La ironia i el pessimisme mediterrani traven el seu món inventat, històries que cobren vida a partir d’una realitat íntima i secreta que es desplega en frases d’una gran efectivitat comunicativa».\n«És un llibre que pot fer-te plorar i riure alhora i això demostra que el seu autor es troba en un dels moments més creatius de la seva trajectòria».\n«Els contes de Pàmies, perfectes com a gavardines o vestits a mida, barregen ficció i autobiografia, perquè la segona no es pot articular sense els mecanismes de la primera i la primera seria un cadàver sense esclats de la segona».\n«Sergi Pàmies sap dur, en la literatura i en la vida, una trajectòria d’una honestedat impecablement elegant».\n«Pàmies se submergeix en un escrutini impecable, de refinada matisació expressiva i psicològica. A les pàgines de L’art de portar gavardina molts lectors hi trobaran l’estremiment o el vertigen de la felicitat de llegir».\n«Un barroquisme de la tristesa, entenent el barroc com un joc d’oposicions, matisos i contraris. El lector es trobarà atrapat en un laberint emocional i mental».\n«La narrativa de Pàmies es caracteritza per la síntesi precisa i la lucidesa moral. Tot i que la seva mirada és plena de compassió, la forma en què s’expressa és d’una fredor quirúrgica».\n«La seva capacitat d’observació, l’obsessió pels detalls, l’afany per trobar la paraula precisa, l’exigència extrema que Pàmies aplica a tot allò que fa… L’art de portar gavardina és un llibre preciós i memorable».\n«El llibre més consanguini de Pàmies en què parla de la gent que estima i sota la gavardina, va despullat».\n«El que impressiona dels contes de Pàmies és la capacitat d’observació i, sobretot, d’expressió, que els situen a la frontera de la poesia».\n«Quan més brutalment autobiogràfic es mostra Pàmies, més ficció és el que llegim».\n«Sergi Pàmies inventa un gènere propi per a les seves necessitats literàries. És nou, híbrid i, per damunt de tot, literàriament útil i brillant».\n«Sergi Pàmies reincideix l’art de la brevetat narrativa amb un alè poètic desposseït de la pretensió de ser-ho».\n«L’art de portar gavardina és un artefacte gloriós l’autor del qual es despulla metafòricament i mostra les seves entranyes al lector».\n«Francament, si voleu una esplèndida peça sobre les relacions entre pares i fill, i moltes coses més, llegiu L’art de portar gavardina. Dur. Commovedor».\n«Sergi Pàmies no mastega les farinetes al lector. Al contrari, l’activa, l’abandona en el lloc en què tot lector mereix ser abandonat: a prop dels centres de revelació, deliberadament plurals, definidament incerts. Per això en aquests relats és molt important allò que no s’explicita, però que és allà. Els aplecs de relats de Pàmies representen un cim del conte contemporani».\n«Sergi Pàmies és un geni que es disfressa per no semblar-ho. La seva observació de la realitat és una tesi doctoral de la quotidianitat. Com Clark Kent, s’ha tret la gavardina per mostrar-nos la fortalesa de la seva personalitat humana i literària».\n«Llibre d’innovació i plaer de narrar. Un llibre senzill però preciós».\n«Aquests contes es llegeixen en suspens, tement, perquè el discurs d’aquest fraseig sec és tan personal com antropològic i perquè el que més importa a cada un es fa servir, s’observa i s’analitza amb fredor de cirurgià que amb les millors intencions saja amb la fulla de bisturí la seva pròpia i estimada carn».\n«En aquest recull, Pàmies és diferent: hi ha afegit un element que li era absent, la tendresa, la sensibilitat. M’encanta aquest llibre, que llisca, entre ironies i tremolors feliçment fugaces».\n«És un llibre molt cru, ple de personatges derrotats. Més que escèptic, amarg, amarguíssim».\n«La noció de conte en el conjunt de relats s’acosta a la crònica, com si es tractés d’un article esquitxat per dosis d’ironia i de reflexions sobre el mateix art de narrar. Sergi Pàmies aconsegueix dibuixar la tristesa en el traç d’un autoretrat a L’art de portar gavardina».\n«Els contes de Sergi Pàmies exciten el nostre psicòleg amagat. Llegim els contes amb l’esperit irònic de qui comprèn, a hòsties, la gran distància entre la realitat i el desig».\n«Artesà perseverant de l’evolució del propi estil, un Pàmies lúcid, irònic i reflexiu».\n«Un dels èxits literaris de la temporada. Són tretze contes amb aquella ironia que destil·la tendresa».\nJofre Font, Quan arribin els marcians. TV3\n«La seva mirada es reparteix en els papers que la vida li ha donat per viure, el de pare, el d’escriptor, el de ciutadà d’uns temps turbulents. Les seves línies confonen realitat i ficció. Una combinació perfecta de reflexió, ironia i lucidesa».\n«Pàmies és sempre concís i clar, no s’hi entreté, en floritures. És lúcid i sempre et demana que hi posis de la teva part».\n«Un viatge entre el present i el passat que converteix la realitat en l’escenari honest d’una mirada interior incorrupte».\n«Al seu darrer llibre, L’art de portar gavardina, en parla molt, dels pares, per oferir-nos una panoràmica del seu jo més íntim i familiar a través de tretze capítols magistrals. Són contes, en diuen, però reunits podrien ser qualsevol cosa».\n«Per llegir l’últim llibre de Sergi Pàmies és recomanable tenir un bolígraf al costat -per marcar o anotar les múltiples frases que valen la pena- i potser, per a aquells que tinguin la sensibilitat a flor de pell, un paquet de mocadors de paper».\n«Sin sentimentalismos, pero con ternura distante y evocadora, Pàmies nos abre un cajón de sastre de reflexiones, observaciones, impresiones y aprensiones de un siglo XXI que viaja directo al más allá de los absurdos. Pàmies da sentido a este desajuste emocional de un siglo que necesita sus cuentos más que nunca. ¡Hay que leerlos!».


El entorn que afecta i condiciona especialment les circumstancies de la vida de las persones o la societat en el seu conjunt s’entén con a MEDI AMBIENT. Compren el conjunt de valors naturals, socials, culturals existents en un lloc i un moment determinat que influeix i compromet la vida del esser humà actual i el de les generacions futures. Això compren els essers vius, els objectes, l’aigua, el sol, l’aire i les relaciones entre ells, així com elements tan intangibles com la cultura.\nAvui se’n parla molt, de la biosfera, de l’ecologia, del medi ambient. Se’n parla més que no se’n sap, com passa amb tot allò que es posa de moda, i es fa amb una estranya barreja de frivolitat desfermada i terror reverencial, confonent biosfera amb parcs naturals, ecologia amb contaminació i medi ambient amb meteorologia. Això en els casos més favorables, perquè tampoc falten els apocalíptics (i els aprofitats) de tots els colors, des dels que parlen de la biosfera com si fos una amenaça per al progrés i de l’ecologia com una ideologia extremista i subversiva, fins els que fan de la biosfera una divinitat i dels ecologistes el clergat de la nova fe perseguida pels infidels. Pocs perceben, segurament perquè no ha estat prou divulgada, la veritable dimensió del concepte de biosfera, tal com la va definir Vladimir Vernadskij, amb la seva obra sobre la biosfera (al 1926 en rus i al 1929 en francès), i tal com avui és entès pels ecòlegs de tots el món: La de la indissoluble solidaritat funcional de tots els éssers vius i la de la inevitable dependència d’aquests, sense excloure l’espècie humana, dels grans fluxos d’energia i de materials que afecten la globalitat de la Terra.\nEl mon globalment esta sofrint un canvi radical a on per damunt de tot imperen els diners i el consumisme. Això ha comportat lo que es diu FACTOR ANTROPOGÈNIC (Activitat humana) amb la emissió de milions de gasos tòxics a l’atmosfera, producte de la combustió i la producció industrial; la desforestació massiva de grans extensions de selves i boscos productores del gas vital, EL OXIGEN ; així com el desplegament de substancies i residus tòxics als rius i mars. Tot plegat han incrementat el deteriorament del MEDI AMBIENT. Es veritat que necessitem la industrialització però també es cert, que sense renunciar al progrés, hi ha que adoptar mides preventives per evitar el risc d’extinció de les especies , pricipalment la humana de la qual la supervivència ha d’estar per damunt dels interessos individuals i de grups. Tot i amb les moltes reunions, conferencies i acords que s’han celebrat a nivell internacional, regional i local, el problema de la contaminació ambiental i el seus efectes nocius segueix el seu curs destructiu.\nLas acalorades discussions dels últims temps, per exemple, sobre las causes de la pluja àcida, l'energia renovable o sobre el canvi climàtic han posat de manifest que , per una part, la ecologia no satisfà les expectatives de la opinió pública i per un altre, que el pensament ecològic no ha arrelat suficientment a la política, la economia i la societat.\nLa ecologia estudia els essers vius i la relació que existeix entre aquets i el medi a on hi viuen. La ecologia com a ciència pot investigar bases i relacions, pot revelar causes estructurals del deterior del medi ambient i pot advertir sobre possibles catàstrofes ecològiques. Però la ecologia per si sola no està en situació de resoldre cap de tots aquest problemes que ens afecten. Les mides immediates exigides per a tothom contra la mort lenta dels mars i oceans, contra la desforestació i les amenaçadores catàstrofes climàtiques deuen aplicar-se a tot el mon a partir de la presa de decisions polítiques per governs valents i responsables, tot i tenint que això comporta de entrada decisions impopulars i per lo tant a costa de perdre o de deixar de guanyar vots.\nLa mida demogràfica ha augmentat dràsticament durant les darreres centúries i continua actualment fent-ho. Aquest creixement poblacional pot ser considerat la causa central de la crisi ambiental. L'impacta antropogènic sobre l’ecosfera és en funció de dos factors: la mida de la població humana i l'impacta ambiental de cadascuna de les persones, el qual varia fortament segons els països, i depèn sobretot de la natura i el grau d’industrialització.\nEls recursos naturals que són accessibles per al sosteniment humà inclouen temptativament els no renovables, els quals representen un abastament finit que disminueix per explotació i ús (encara que la disponibilitat d’alguns d’ells pot ser de més llarga durada per reciclatge), i els renovables, els quals, si es gestionen adequadament, poden subministrar materials i/o energia de forma sostenible al llarg de molt de temps.\nL’ambient on es desenvolupen els éssers vius i, entre ells, els éssers humans és fonamental per a la seva subsistència. Per tant, els efectes de les pertorbacions d’aquest ambient, moltes d’elles de tipus antropogènic, poden ocasionar la desaparició d’espècies i fàcilment, entre elles, de l’espècie humana.\nEl fort desenvolupament de la societat humana ha desencadenat, òbviament, la necessitat d’abordar l’estudi i la comprensió de les ciències ambientals, en qualsevol dels àmbits esmentats i moltes vegades considerant la conjunció de tots ells, i també la tasca d’anàlisi i gestió mediambiental. Ambdues coses, els estudis i les tasques dels professionals del “medi ambient”, es mostren ara més que mai com a requisits indispensables al “desenvolupament sostenible” de la biosfera.\nLes Ciències Ambientals, idènticament a l’Ecologia, són multidisciplinàries i interdisciplinàries. Les tres disciplines (subdisciplines) a tractar o àmbits fonamentals a considerar en aquestes Ciències Ambientals són de ben segur (Ehrlich et al., 1977):\nEl poblament humà,\nEls recursos naturals i\nSi ens centrem en el Moianès que es el que aquí pertoca, ens trobem amb un territori singular, a on es concentren factors mol propis d’identitat, recursos econòmics , ambientals i de qualitat de vida que també cal preservar i potenciar. N’obsta’n hi ha algun municipi que també ha caigut amb la temptació de estimular el creixement demogràfic i industrial amb afany recaptatori sense tenir en conte si aquet es prou gran i reuneix las condicions i reserves adequades per poder-ho mantenir sense esgotar-lo o malmetre'l?. Penso que avui una bona gestió es saber fer-lo progressar mantenint els factors propis esmentats que la caracteritzen i saber fins a on arriben els límits. Es evident que això no es fàcil . Cal preguntar-nos si ho fem be. Jo en tinc dubtes.\nUn element essencial, es sense cap dubte el aigua. I em pregunto:\nHi ha prou aigua per mantenir un augment de població sense esgotar els aqüífers?.\nUn cop emprada per la població. En corre prou per mantenir el caudal ecològic?\nSi ens centrem en les noves activitats, sobre tot industrials, pot sembla que també totes hi caven sense tenir, moltes vegades, en conte uns altres aspectes també molt importants :\nSón pernicioses per el entorn?.\nCom tractarem els residus que produeixen aquestes?\nRespecte al augment desmesurat dels habitants\nHi ha prou capacitat pròpia per eliminar els residus domèstics que no siguin en el futur un problema o malmetin la qualitat de vida del territori?\nAprofundint en l’actualitat i futur del Medi Ambient que en realitat es el objectiu d'aquet treball, en lo successiu d’aquesta secció, el Moianès te unes característiques que no tenen res a veure amb les comarques veïnes metropolitanes i multi industrials. La seva situació geogràfica prop dels Parcs Naturals del Montseny i de Sant Llorenç del Munt l'emplaça'n en un lloc privilegiat que cal saber aprofitar-ho.\nDe moment i de forma directa ajudat per aquets excessos hi han factors aliens a la comarca que son generals a tot el mon però que directa o indirectament ens afecten. Em refereixo a les substancies tòxiques en els aliments, excés de gasos tòxics i elements al·lèrgics en el aire que respirem, espècies de plantes i animals en perill d'extinció, incendis forestals, tempestes mes agressives, períodes de sequera mes espaiats, hiverns i estius amb temperatures canviants, i per acabar-ho d'adobar un anunciat canvi climàtic potser ;ajudat per els excessos i a la fam egoista dels homes en nom del progrés.\nEl Moianès tampoc se escapa i actualment existeixen un nombre considerable d'activitats que contribueixen a malmetre el territori: La contaminació en el aigua de les fonts naturals; rius i rieres seques o sense depurar; Cursos fluvials i aquàtics sense peixos, plens d'objectes de plàstic i altres elements; deixalles i runes domèstiques a qualsevol racó dels nostres boscos i pobles; esgotament dels aqüífers; contaminació acústica i del aire; excés de circulació motoritzada sense reglar en llocs sensibles; piles de branques i residus en mig del bosc produïts per les tales dels arbres; tales il·legals sen se ser penalitzades; acotats de caça mal gestionats; caça i pesca furtiva; espècies vegetals i animals emblemàtiques desaparegudes...... etc .\nTot això ens porta a fer una reflexió generalitzada que:\nLa conscienciació mediambiental no es propietat ni patrimoni de cap ideologia extremista, subversiva, d'àmbit polític ni de cap govern. Es, simplement, responsabilitat de tots, desde els que governen fins els ciutadans, i tenir sentit comú en saber mesurar fins a on podem arribar en els aprofitaments dels recursos que obtenim del planeta sense posar en perill el futur d'aquest, de la pròpia humanitat i sense renunciar al progrés i a les noves tecnologies.\nREFERÈNCIES i BIBLIOGRAFIA Christiane Wagner, Josep Turet de la UVIC ,Consorci del Moianès


Cc Arrendaments Osona Sl - CIF y dirección | Empresite\nCc Arrendaments Osona Sl en vic BARCELONA. Conozca el teléfono de contacto, dirección, NIF y más información de Cc Arrendaments Osona Sl\nCc Arrendaments Osona Sl - Vic\nRazón Social: Cc Arrendaments Osona Sl\nCalle sant pere, 84\nObjeto Social: La adquisicion, tenencia, explotacion en forma de arrendamiento (excepto el arrendamiento financiero activo) o en cualquier otra forma de administracion y enajenacion de terrenos, etc.\nConsulta los datos comerciales y CIF de Cc Arrendaments Osona Sl\nAcceda a toda la información de Cc Arrendaments Osona Sl\nLocalización Geográfica de Cc Arrendaments Osona Sl\n¿Quiere saber cómo llegar a Cc Arrendaments Osona Sl?\nVe el Informe ampliado de Cc Arrendaments Osona Sl. ¡Es gratis!\nVer Informe Ampliado de Cc Arrendaments Osona Sl\nVer el Informe Ampliado de Cc Arrendaments Osona Sl\nInformación sobre Cc Arrendaments Osona Sl\nLa empresa Cc Arrendaments Osona Sl acumula 12 años de antigüedad. Cc Arrendaments Osona Sl está emplazada en Calle sant pere, 84, VIC, BARCELONA. Centra su actividad CNAE como 6820 - Alquiler de bienes inmobiliarios por cuenta propia. La empresa Cc Arrendaments Osona Sl es Sociedad limitada.\nVer Informe de Cc Arrendaments Osona Sl


Qui és Rauw Alejandro, la nova parella de Rosalía? - Regió7\nNascut a Puerto Rico, l'artista triomfa amb cançons com "Todo de ti", un dels èxits d'aquest estiu\nManresa | 15·10·21 | 14:20 | Actualitzat a les 14:29\nRosalía i Rauw Alejandro, junts en una imatge penjada pel cantant a Instagram INSTAGRAM / RAUW ALEJANDRO\nLa cantant de Sant Esteve Sesrovires, Rosalía, presentava el 25 de setembre oficialment la seva nova parella, Rauw Alejandro. La seva relació ve precedida de molts mesos de rumorologia, que ha estat alimentada de missatges públics en clau entre ambdós cantants o fotografies robades on se'ls ha pogut veure sortint junts d'un restaurant a Los Angeles. Una d'aquestes imatges data del mes d'agost, quan la relació era un secret a veus, però encara no havia estat oficialitzada.\n.@rosalia y @rauwalejandro ayer en Los Ángeles pic.twitter.com/G23sNW9rZu\n— Rosalía España (@rosalia_espana) 21 de agosto de 2021\nUn cop la relació ja és oficial i es postulen per posicionar-se com una de les parelles de l'any, els dos cantants han anat un pas més enllà. Si la comunicació oficial del seu romanç es feia via xarxes socials, el seu primer petó públic no podia ser menys. En aquesta ocasió, TikTok ha servit de plataforma per demostrar a tothom com avança la seva relació. Però, qui és Rauw Alejandro?\nUn fenomen porto-riqueny\nLa parella de Rosalía va néixer a Puerto Rico i encara que és conegut com a Rauw Alejandro, s'anomena Raúl Alejandro Ocasio Ruiz. Té 28 anys i el seu estil musical se centra en el trap i el reggaeton. El gran últim èxit de Rauw Alejandro s'anomena 'Todo de ti', un tema que és considerat per molts com la cançó d'aquest estiu i que ja suma més de 500 milions d'escoltes a Spotify i 380 milions de reproduccions a YouTube. La cançó va aconseguir sis discs platí als Estats Units, quatre a Espanya i diversos discs d'or a Llatinoamèrica.\nEl porto-riqueny va iniciar la seva trajectòria amb la cançó 'Inevitable' i ha anat sumant col·laboracions amb artistes reconeguts al sector de la música urbana com Myke Towers, Joyce Santana, Nicky Jam, Farruko, Camilo o J Balvin, entre d'altres.\nEntre els més nominats als Latin Grammy 2021\nEls temes de Rauw Alejandro s'agrupen a dos discs, 'Afrodisíaco', que va ser publicat el 2020 i 'Viceversa', que va veure la llum el 2021. El tema més popular del segon disc és 'Todo de ti', i fruit d'aquest reconeixement, el single de 'Viceversa' està nominat en la categoria "millor cançó de l'any" i "gravació de l'any" en un dels certàmens més prestigiosos de la indústria musical en espanyol, els Latin Grammy. El porto-riqueny també compta amb una nominació en la categoria "millor fusió/interpretació urbana" pel tema 'Tatto', una col·laboració amb Camilo.\nA l'espera de conèixer si s'endurà els premis de la gala del pròxim 18 de novembre, la parella de Rosalía ja ha guanyat d'altres com el de "millor nou artista llatí" als iHeartRadio Music Awards 2021, reconeixement que també van concedir-li aquest mes d'abril els Latin American Music Awards.


-Detalls o comentaris\nL’objecte d’aquesta línia de subvencions és la modernització de la llibreria, entesa com a establiment obert al públic adreçat principalment a la venda de llibres, mitjançant la realització d’obres, l’adquisició de béns i equipaments, la incorporació de noves tecnologies, l’elaboració d’auditories de qualitat de servei, i la realització d’accions de promoció del llibre i la lectura. Les activitats objecte de subvenció han de tenir una repercussió directa en la qualitat del servei prestat a l’usuari i en la comercialització del llibre.En el cas que l'empresa tingui diversos establiments oberts al públic, cal presentar una sol·licitud per establiment, fins a un màxim de cinc sol·licituds. Aquestes subvencions tenen la consideració d’ajuts de mínims.\n-Termini de presentació Del 18 de febrer al 10.03.2020


TABLE 1s. Weekly cases* of notifiable diseases, United States, U.S. Territories, and Non-U.S. Residents weeks ending January 12, 2019 (week 02)\n246 785 545 1,485 6 13 10 19\n9 51 17 97 - 2 - -\n- 14 - 25 - 0 - -\n7 10 13 16 - 0 - -\n- 22 - 40 - 2 - -\n- 6 2 9 - 1 - -\n- 10 - 1 - 0 - -\n2 5 2 6 - 1 - -\n47 98 96 190 1 4 1 4\n6 30 23 56 1 3 1 -\n17 59 18 35 - 1 - -\n24 29 50 55 - 2 - -\n- 24 5 44 - 2 - 4\n49 128 135 252 2 3 5 5\n- 35 - 60 - 0 - -\n3 37 9 43 - 1 - 3\n43 68 111 121 2 3 5 2\n3 25 15 28 - 0 - -\n19 53 38 108 2 6 3 4\n- 12 - 18 - 2 - -\n16 32 33 63 2 5 3 3\n- 9 - 13 - 1 - 1\n3 6 4 7 - 1 - -\n42 157 89 280 - 3 - 4\n18 52 36 70 - 2 - 1\n14 55 37 71 - 0 - -\n10 27 15 41 - 1 - 1\n- 29 - 61 - 2 - 2\n- 14 - 30 - 1 - -\n13 97 39 192 - 1 - -\n- 32 - 62 - 1 - -\n- 21 10 21 - 1 - -\n13 16 29 25 - 0 - -\n- 43 - 84 - 1 - -\n18 174 22 100 1 2 1 -\n2 24 2 20 - 1 - -\n- 27 2 39 - 2 - -\n16 140 18 41 1 2 1 -\n46 132 105 253 - 2 - 2\n30 55 62 110 - 2 - 2\n14 37 32 68 - 1 - -\n- 7 - 9 - 1 - -\n- 11 - 24 - 0 - -\n1 20 5 23 - 0 - -\n1 11 6 16 - 1 - -\n3 9 4 13 - 0 - -\n3 7 4 7 - 0 - -\n246 785 547 1,490 6 13 10 19


formació ocupacional beques Idiomes mobilitat europea concurs ofertes de treball a l'estranger formació emprenedoria participar estranger L'Hospitalet de Llobregat ajuts art cultura pràctiques a l'estranger feina Treballar a l'estranger ofertes de treball Estudiar a l'estranger pràctiques estiu educació treball habitatge estudiants premis lloguer tallers Santa Coloma de Gramenet recerca casal universitat cursos Voluntariat a l'estranger Badalona europa voluntariat ocupació solidaritat cooperació\nOferta de Treball: Oferta Operari/ària de cadena de muntatge Ref -73167\nCaracterístiques del lloc a ocupar: Home o dona, preferible jove i amb residència a BADALONA, per treballar en una cadena de producció de lents òptiques. NO es tindran en compte les candidatures que no adjuntin el seu CV en format Word o Pdf.\nTasques i funcions: producció lents òptiques en cadena de muntatge, control de la fabricació per ordinador.\nTipologia de contractació: Temporal (3 mesos).\nHorari: Jornada completa en torns rotatius.\nRetribució: Sou segons conveni sector del vidre\nCompetències i habilitats: permís de conduir, tenir coneixements informàtics.\nDades de contacte: http://bit.ly/29isN1G\nOferta gestionada per: FEINAACTIVA


Roses dona veu als joves per decidir les polítiques de joventut dels pròxims 4 anys - Empordà\nRoses dona veu als joves per decidir les polítiques de joventut dels pròxims 4 anys\nL'Ajuntament ha iniciat una diagnosi que radiografia les necessitats i els recursos disponibles\nEMPORDA.INFO 23.12.2019 | 09:15\nLa primera trobada s'ha celebrat al CAR Jove. AJUNTAMENT DE ROSES\nLa primera trobada s'ha celebrat al CAR Jove.\nEl CAR Jove de Roses va acollir divendres, 20 de desembre, la primera trobada amb joves del municipi per a la realització de la diagnosi del Pla Local de Joventut, document que planificarà les polítiques de joventut a la població per al període 2020-2024 i que es basa en una radiografia prèvia sobre necessitats existents i recursos disponibles en tots els àmbits de la vida dels joves.\nPer realitzar el Pla de Joventut es duu a terme un extens procés participatiu pensat per incorporar l'anàlisi i les propostes dels diferents agents implicats: tècnics de les diverses àrees de l'Ajuntament de Roses relacionades, representants polítics, professionals que tenen la població juvenil com el seu àmbit d'estudi o treball (professors d'institut, educadors,...), entitats, serveis i, molt especialment, de la pròpia població jove que finalment serà la destinatària dels programes i actuacions que s'estableixin.\nEls joves, responsables i protagonistes\nDivendres a la tarda, un cop realitzada la fase prèvia de trobades i entrevistes amb tècnics i professionals que ha permès obtenir una primera radiografia de la realitat en matèria juvenil a la població, va tenir loc la primera trobada amb l'anomenat "grup motor" del Pla. El grup està format per nois i noies representatius del jovent rosinc, amb participants de diferents perfils i edats, nivells d'estudis, ocupacions laborals, procedències i cultures.\nAquest grup motor serà, a partir d'ara, l'encarregat de debatre i aportar propostes al Pla Local de Joventut, el qual marcarà les actuacions i polítiques a realitzar durant els propers 4 anys. El següent pas que es durà a terme serà una trobada oberta amb tots els i les joves que vulguin participar, per presentar la diagnosi, validar-la i prioritzar els temes que més els importen per planificar les accions i programes que ells i elles considerin més importants.\nD'altra banda, el Pla Local de Joventut es planteja com un document viu i flexible, que s'anirà adaptant a la realitat canviant dels joves. Per tant, els programes que s'estableixin es revisaran cada any amb el grup de seguiment dels propis joves per anar-los valorant i adaptant a les necessitats emergents que puguin sorgir.


TALLERS PER PREPARAR LA JORNADA D’OCUPACIÓ – Pirineus TV\nTALLERS PER PREPARAR LA JORNADA D’OCUPACIÓ\nEl Consell Comarcal de Cerdanya organitza el proper dilluns 7 d'octubre a Puigcerdà una nova edició de la Jornada d'Ocupació i Emprenedoria. Per poder preparar bé la jornada, aquest dijous s'han ofert tres tallers diferents adreçats a aquells que cerquen feina. Així, els assistents han après com fer una presentació personal, com preparar una entrevista o com redactar un currículum.\nAls tallers hi han participat unes 10 persones de perfils ben diversos però amb l'objectiu de millorar la seva situació laboral.\nAixí doncs, el Campus Cerdanya acollira dilluns la Jornada d'Ocupació i Emprenedoria, on ja hi han inscrites una vuitantena de persones i una quinzena d'empreses de diferents sectors i tant de l'Alta com de la Baixa Cerdanya. L'objectiu de la trobada és posar en contacte aquells que busquen feina amb empreses que cerquen personal.\nParlen al vídeo: CLÀUDIA SALA, REFERENT D'OCUPACIÓ JUVENIL CC CERDANYA


4,413.50 m.ca. Terrain\nMLS® #: 21197081\nID de propriété: SIRC759033\nGrandeur du terrain: 4,413.50 m.ca.\nVERT VALLÉE - Lot #7C


actor de televisió, actor de teatre, actor, actor de veu, actor de cinema, presentador de televisió\n4.1 Globus d'Or\n4.3 European Film Awards\nJames McAvoy va néixer el 21 d'abril de 1979 a Glasgow (Escòcia). El seu pare és James McAvoy Sr. i la seva mare Elizabeth McAvoy (de soltera Johnstone; va morir l'any 2018). Després que els seus pares se separéssin, va anar a viure amb els seus avis materns (Mary i James Johnstone). Té una germana que es diu Joy i un germanastre, en Donald. No ha tingut contacte amb el seu pare des de la seva infantesa i no ha conegut el seu germanastre.\n1995 The Near Room Kevin David Hayman\n1997 Regeneration Anthony Balfour Gillies MacKinnon\nAn Angel Passes By Noi local David Baillie Curtmetratge\n2000 Lorna Doone Sergent Bloxham Mike Barker Pel·lícula de televisió\n2001 Swimming Pool - Der Tod feiert mit Mike Boris von Sychowski\n2002 White Teeth Josh Julian Jarrold Pel·lícula de televisió\nBollywood Queen Jay Jeremy Wooding\n2003 Bright Young Things Simon Balcairn Stephen Fry\n2004 Inside I'm Dancing Rory O'Shea Damien O'Donnell\nWimbledon Carl Colt Richard Loncraine\n2005 Les Cròniques de Nàrnia: el lleó, la bruixa i l'armari (The Chronicles of Narnia) Sr. Tumnus, El Faune Andrew Adamson\n2006 Starter for 10 Brian Jackson Tom Vaughan\nPenelope Johnny/Max Mark Palansky\nThe Last King of Scotland Dr. Nicholas Garrigan Kevin Macdonald\n2007 Expiació (Atonement) Robbie Turner Joe Wright\nLa jove Jane Austen (Becoming Jane) Thomas Lefroy Julian Jarrold\n2008 Wanted Wesley Gibson Timur Bekmambetov\n2009 L'última temporada (The Last Station) Valentin Bulgakov Michael Hoffman\n2010 La conspiració (The Conspirator) Frederick Aiken Robert Redford\n2011 Gnomeo & Juliet Gnomeo Kelly Asbury Veu\nX-Men: First Class Professor Charles Xavier Matthew Vaughn\nArthur Christmas: Operació Regal Arthur Sarah Smith Veu\n2013 Creuant el límit (Welcome to the Punch) Max Eran Creevy\nTrance Simon Danny Boyle\nFilth Bruce Roberston Jon Baird\n2014 El Tour dels Muppets Repartidor James Bobin Cameo \nX-Men: Days of Future Past Professor Charles Xavier Bryan Singer Paper compartit amb Patrick Stewart\nThe Disappearance of Eleanor Rigby Conor Ludlow Ned Benson\n2015 Victor Frankenstein Victor Frankenstein Paul McGuigan\n2016 X- Men: Apocalypse Professor Charles Xavier Bryan Singer\nSplit Kevin Wendell Crumb M. Night Shyamalan\n2017 Atòmica David Percival David Leitch\nSubmergence James Moore Wim Wenders\n2018 Sherlock Gnomes Gnomeo John Stevenson Veu \nDeadpool 2 Professor Charles Xavier David Leitch Cameo no acreditat \nThe Beast M. Night Shyamalan\nDark Phoenix Charles Xavier / Professor X Simon Kinberg\nIt Chapter Two Bill Denbrough Andy Muschietti\nTBA My Son Edmond Murray Stephen Daldry Post-producció \n(Referència: United Agents)\n1999 Romeu i Julieta Romeo Courtyard Centre for the Arts Hereford\n1999 La Bella i la Bèstia Bobby Buckfast Adam Smith Theatre \n2000 La Tempesta Ferdinand Brunton Theatre \n2007 BAFTA al millor actor secundari The Last King of Scotland Nominat \n2008 BAFTA al millor actor Expiació Nominat \n↑ 3,0 3,1 3,2 «James McAvoy Biography - Yahoo! Movies», 18-10-2012. [Consulta: 12 juliol 2021].\n↑ 4,0 4,1 «Actor James McAvoy's father and half-brother face drug charges» (en anglès). BBC News, 17-12-2013.\n↑ SensaCine. «Reparto de El tour de los Muppets : Equipo Técnico, Producción y Distribución» (en castellà). [Consulta: 12 juliol 2021].\n↑ «Sherlock Gnomes» (en anglès). [Consulta: 12 juliol 2021].\n↑ G, Víctor López. «'Deadpool 2': 53 referencias, cameos y guiños para disfrutarla a fondo» (en castellà), 14-08-2018. [Consulta: 12 juliol 2021].\n↑ D'Alessandro, Anthony; D'Alessandro, Anthony. «James McAvoy & Claire Foy To Star In STXfilms’ ‘My Son’, English-Remake Of French Thriller» (en anglès americà), 05-10-2020. [Consulta: 12 juliol 2021].\n↑ 10,00 10,01 10,02 10,03 10,04 10,05 10,06 10,07 10,08 10,09 10,10 «James McAvoy | United Agents». [Consulta: 12 juliol 2021].\n↑ «X-Men star James McAvoy's unknown role as Bobby Buckfast in panto at Fife theatre» (en anglès). [Consulta: 12 juliol 2021].\n↑ «Theatre review: Out In The Open» (en anglès), 22-03-2001. [Consulta: 12 juliol 2021].\n↑ «Privates on Parade, Donmar Warehouse, London» (en anglès), 11-12-2001. [Consulta: 12 juliol 2021].\n↑ «Breathing Corpses, Royal Court, London» (en anglès), 01-03-2005. [Consulta: 12 juliol 2021].\n↑ «Theatre review: Three Days of Rain / Apollo, London» (en anglès), 11-02-2009. [Consulta: 12 juliol 2021].\n↑ «Macbeth – review» (en anglès), 24-02-2013. [Consulta: 12 juliol 2021].\n↑ «The Ruling Class review – James McAvoy saves the show» (en anglès), 08-02-2015. [Consulta: 12 juliol 2021].\n↑ «Cyrano de Bergerac review – James McAvoy is fierce in radical reboot of romantic classic» (en anglès), 09-12-2019. [Consulta: 12 juliol 2021].\n↑ «▷ Premios Globo de Oro 2008 ✅ Nominados y Ganadores por Categorías» (en castellà). [Consulta: 12 juliol 2021].\n↑ «Film in 2006 | BAFTA Awards». [Consulta: 12 juliol 2021].\n↑ «Film in 2007 | BAFTA Awards». [Consulta: 12 juliol 2021].\n↑ «Film in 2008 | BAFTA Awards». [Consulta: 12 juliol 2021].\n↑ «Archive - European Film Awards». [Consulta: 12 juliol 2021].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=James_McAvoy&oldid=28639077»\nDarrera modificació: 21 nov 2021 a les 22:21\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 nov 2021 a les 22:21.


L'àrab del futur | L'Accent - Informació i comunicació popular dels Països Catalans\nEscrit per Marc Pastor i Sanz Publicat el 23/09/2015\n160 pàgines, bitò, cartoné\nSerà que no entenc l’humor francès però “L’arab del futur” m’ha semblat gairebé un pamflet islamòfob. Com si Riad Sattouf hagués volgut soltar tota la rancúnia cap a la seva infantesa a Líbia i Síria en una novel·la gràfica on no salva res d’aquella experiència. Bàsicament allò per ell és l’infern, i els àrabs que hi viuen són ganduls, bruts, maleducats, supersticiosos i estan tots ben bojos. Malgrat el que alguna crítica ha dit, qualsevol comparació amb “Persèpolis” i els ideals republicans de la seva autora, Marjane Satrapi, és totalment extemporània.\nAquí el que trobarem és un seguit d’episodis delirants a partir dels quals la lògica del relat va construint una visió dantesca del conjunt. De l’anècdota a la categoria, com als millors acudits racistes. A banda, la contextualització política, social o econòmica és tan escassa que ni tan sols podem dir que es critique específicament els règims de Gadafi o Al-Asad. No, senzillament allò és el regne del surrealisme i punt. Per això dic que potser és que no entenc l’humor francès, però el fet és que no em costa gens imaginar-me a Marine LePen pixant-se de riure mentre llig aquest còmic.\nPodria destriar alguna cosa bona de l’apartat gràfic, però pense que no paga massa la pena comentar què m’ha semblat estèticament quan l’ètica no acompanya. En conjunt, i malgrat unes ambigües paraules finals pronunciades pel tronat del pare de Riad Sattouf, trobe que aquesta novel·la gràfica no és gens recomanable. Ara bé, si el que voleu són bones raons per odiar els àrabs, aquí en teniu un bon grapat. Però compte, que l’odi porta al costat fosc.\nEtiquetes: Al-Asad, Gadafi, Marjane Satrapi, Orient mitjà, Riad Sattouf Categoria: Cultura, Ressenyes Visualitzacions: 2649


L’AJUNTAMENT DE PUIGCERDÀ ADJUDICA ELS CONTRACTES DE JARDINERIA, PLANTACIÓ DE FLORS I PODA D’ARBRAT — Inici\nSou a: Inici / Actualitat / Noticies, notes de premsa i comunicats / L’AJUNTAMENT DE PUIGCERDÀ ADJUDICA ELS CONTRACTES DE JARDINERIA, PLANTACIÓ DE FLORS I PODA D’ARBRAT\nConcretament, la licitació va establir 4 lots diferencials. El lot 1, de manteniment i conservació de la jardineria i diverses zones verdes del municipi, s’ha adjudicat a Brocoli SL, per un import anual de 150.998,14 €. El lot 2, també de manteniment i conservació de la jardineria i diverses zones verdes del municipi, s’ha adjudicat a la Fundació Tallers de Cerdanya, per un import anual de 178.994,85 €. El lot 3, de plantació de flors de temporada, s’ha adjudicat a Jardineria Germans Chia SL, per un import anual de 15.290,31 €. Finalment, el lot 4, de poda d’arbrat, s’ha adjudicat a Jardineria Germans Chia SL, per un import anual de 26.389,35 €.\nL’alcalde de Puigcerdà, Albert Piñeira, ha explicat que “es tracta d’alguns dels contractes més importants de l’Ajuntament, i que permetran assegurar un adequat manteniment de tota la jardineria i zones verdes del municipi des d’ara i durant els propers anys, a més de l’ornamentació floral i la poda d’arbres”. L’alcalde ha explicat que “aquesta adjudicació es notarà en la millora de la conservació de totes les zones verdes i del paisatge urbà”.


La rumba catalana, un estil nascut a finals dels anys cinquanta dins la comunitat gitana d’arreu dels Països Catalans (de Barcelona a Perpinyà, passant per la Terra Ferma), i que actualment viu un període de màxima eclosió artística i reivindicació, a partir de la fusió, amb Sabor de Gràcia, La Troba Kung-Fú, Gertrudis, Rauxa, Dijous Paella o Meztuca.\nEl programa del Músic del Mes està organitzat pel Consell Català de la Música i el Grup Enderrock i aquesta és la seva sisena edició. La nòmina de músics que hi han participat està composada per Pep Sala, Cris Juanico, Pemi Rovirosa (Lax’n’Busto), Quim Vila, Marc Parrot, Llibert Fortuny, Yacine Belahcene (Cheb Balowski), Àlex i Bull (Inadaptats), Artur Gaya (Quico el Célio, el Noi i el Mut de Ferreries), Gerard Quintana, Titot (Brams), Pirat’s Sound Sistema, Lluís Gavaldà (Els Pets), Josep Thió i Natxo Tarrés (Gossos). La iniciativa té el suport dels Departaments d’Educació i Cultura de la Generalitat de Catalunya, la Societat General d’Autors i Editors i l’Institut de Cultura de l’Ajuntament de Barcelona.


El Barnasants escalfa motors amb dos concerts previs a la inauguració del festival - SIESTV\n14 gen. 2017 El Barnasants escalfa motors amb dos concerts previs a la inauguració del festival\nCarles Belda i Carles Sanjosé actuaran al Teatre Mar i Palma de Mallorca\nPosted at 10:59h in Cultura, Música by siestv\nRedacció.- Enguany el Barnasants escalfa motors de la seva XXII edició amb dues pre-inauguracions: La primera és un concert a càrrec de Carles Belda i Carlos Sanjosé que portaran el seu projecte Càntut al Teatre Mar i Palma de Mallorca dissabte 14 de gener. La segona consisteix en un concert que oferirà el Harlem Jazz Club el proper dijous 19 de febrer en motiu de la celebració dels 30 anys de la sala.\nEl recital al teatre mallorquí de Belda & Sanjosex forma part de 4 concerts molt especials que inclouran temes nous especialment pensats pel Barnasants en quatre escenaris dels Països Catalans: el Teatre Mar i Terra de Palma de Mallorca, el Teatre Principal d’Alcoi, l’Auditori Barradas de L’Hospitalet de Llobregat, i el Casal Català de Perpinyà.\nEls concerts s’emmarquen dins el projecte Càntut, un cançoner online impulsat pel musicòleg Albert Massip i nascut de l’aliança entre el músic empordanès i l’acordionista vallesà, que han ajuntat forces per recuperar un grapat cançons de tradició oral de les comarques gironines. Els temes inèdits que preparen en el marc dels concerts al Barnasants recuperen temes del territori de cada concert, fent un viatge musical pels països catalans.\nLa segona pre-inauguració del Barnasants és el concert especial de celebració dels 30 anys del Harlem Jazz Club. Ininterrompudament des de 1987, la sala més antiga i emblemàtica de Barcelona programa concerts cada dia: més de 10.000 concerts, 2 milions d’assistents, 25.000 músics, i més de 100 concerts solidaris fan patents la dimensió artística de l’espai.\nEn aquest concert especial es reuniran sobre l’escenari 10 artistes que cantaran cançons en diverses llengües, mostrant l’essència multicultural i artístic del Harlem Jazz Club. Hi seran Quico Pi de la Serra, Peter Loveday, Yannis Papaioannou, Tori Sparks i Xavi García, Joan Vinyals, Stefano Riva i Juanjo Fernández, Ray Cuza i Servilio Suárez, Hernán “El Chino” Senra, Joe Psalmist i Carlos Romagosa i Antonio Castejón. Els beneficis del concert de celebració aniran totalment destinats a la Comissió Catalana d’Ajuda al Refugiat.


Ferran Busquets, president de la Fundació, demana un recompte de persones que dormen al carrer a cada poble i ciutat de Catalunya\n4 min. Barcelona 29/05/2016 13:19\n651x366 Dos homes sense sostre dormint a les voltes de l’entrada del Liceu, ahir a la matinada. / MANOLO GARCÍA Dos homes sense sostre dormint a les voltes de l’entrada del Liceu, ahir a la matinada. / MANOLO GARCÍA\nEl director de la Fundació Arrels, Ferran Busquets, ha alertat en una entrevista a l'ACN que alguns dels municipis petits de Catalunya paguen bitllets de transport a persones sense sostre per enviar-les a nuclis més poblats. "Sembla que és habitual", ha dit. Busquets ha atribuït el fenomen al "desconeixement de la problemàtica" i la falta de resposta "especialitzada" en aquestes poblacions. A més, ha demanat que s'elabori un recompte de persones que dormen al carrer a cada poble i ciutat de Catalunya, tal com ja es fa a Barcelona, Girona, Lleida, Badalona i Sant Adrià de Besòs.\nBusquets ha manifestat que els municipis petits "el primer que han de fer és informar-se i preguntar" abans d'aplicar mesures com derivar un sensesostre a poblacions grans, on hi ha més polítiques socials d'atenció a les persones sense llar. Igualment, ha recomanat que els ajuntaments busquin a la mateixa localitat algun habitatge buit on es puguin allotjar.\nEn la mateixa línia, ha reivindicat que les persones que dormen al carrer puguin disposar de pisos i no es perpetuï l'allotjament en albergs. Sobre aquest aspecte, ha exemplificat que si la majoria de la població viu "en un pis i no en una casa de colònies" és per tenir "una intimitat i una tranquil·litat" que també haurien de ser exigibles per als sensesostre. "No podem esperar que l'habitatge sigui construït, per tant hem de potenciar sobretot el moviment dels pisos buits", ha afegit.\nPel que fa a un recompte a escala de tot el territori català, el director de la Fundació Arrels considera que és "perfectament possible" d'elaborar, en vista de l'experiència a Barcelona, Girona, Lleida, Badalona i Sant Adrià de Besòs. Precisament, ha recordat que el maig del 2015 el Parlament de Catalunya va instar el Govern a fer recomptes periòdics de persones que dormen al carrer.\nCom a balanç de l'últim recompte a Barcelona, ha remarcat que la xifra de 941 persones és més alta que la de l'any anterior. "Malauradament el fet que hi hagi gent dormint al carrer no sembla que s'estigui eradicant", ha dit. Busquets ha expressat que "la màquina que aboca gent al carrer és més potent que la capacitat que tenim de solucionar-ho".\nUn cens per identificar la situació específica en què es troben els sensesostre\nEl director de la Fundació Arrels ha explicat a l'ACN que els dies 30 i 31 de maig, i 1 de juny hi haurà prop de 400 voluntaris que sortiran de nit a fer entrevistes a un mínim de 300 sensesostre de Barcelona per crear un cens. D'aquesta manera, l'entitat vol fer "un pas més" respecte del recompte quantitatiu i saber la situació específica de les persones que dormen al carrer, preguntant sobre aspectes sanitaris, de conflictivitat o vulnerabilitat.\nEl mètode d'elaboració del cens es basa a establir una conversa amb un qüestionari de base, però evitant insistir en els temes que no es vulguin respondre. "L'important és que la persona se senti molt respectada", ha afirmat. Per aquest motiu, s'han buscat voluntaris "amb certa experiència" en voluntariat o en l'atenció a persones sensesostre. Alhora, "sempre que la persona ho vulgui" s'anotaran els noms i cognoms de manera que es pugui fer un seguiment des de l'entitat.\nBusquets preveu que majoritàriament es trobaran persones sense documentació, amb problemes de salut mental o "que no han estat ben tractades per ciutadans o serveis públics". "El que volem és contrastar aquestes percepcions que tenim del dia a dia amb la realitat", ha subratllat. En aquest sentit, es plantejaran qüestions com si la persona requereix una medicació que no s'està prenent, si ha rebut agressions d'algú o si ha tingut problemes amb els cossos de seguretat.\nAmb tot, Busquets ha indicat que es tracta d'un projecte que s'emmarca en l'àmbit europeu i ha apuntat que les conclusions serviran per orientar propostes que responguin a les necessitats detectades.\nPer als sensesostre, abans que res un sostre


New JerseyDevils49-24-90Final326 SOG29 SOGfinal1st2nd3rdOTsoTPIT000 (0 - 0)0NJD000 (0 - 0)3PreviewWatchIce TrackerBoxscoreRecapphotosScoring Summary1st PeriodNONE2nd Period01:23NJD\nStatsPittsburgh Penguins SkatersNo.PlayerPosGAP+/-PIMSHitsBkSGvATkAFO%PP TOISH TOITOI2J. MelicharD000-2030300-0:005:3318:595R. ScuderiD0000000200-0:324:3321:597M. OuelletR000-1020002-2:390:0012:438M. RecchiR000-2022001-3:270:0014:0011J. StaalC0000221000-0:003:0414:2112R. MaloneL0000030102-2:403:2119:1318D. MooreC000001010120%0:001:3211:1219R. WhitneyD000-10101200%4:021:1019:4220C. ArmstrongR0000203011-2:382:5521:2222C. ThorburnR0000210100-0:000:007:0925M. TalbotC000001110046%0:004:2211:1528N. EkmanR000-2000011-1:380:0012:5832A. NasreddineD0000410000-0:002:4318:3537J. RuutuL0000001001-0:000:006:5044B. OrpikD0000212000-0:120:0015:1555S. GoncharD000-3030300-5:214:4723:5971E. MalkinC000-303011036%3:203:2519:2387S. CrosbyC000-142000050%3:310:0419:19Pittsburgh Penguins GoaltendersNo.PlayerEVPPSHSaves - ShotsSv%PIMTOI29M. Fleury\n(L) 19 - 227 - 70 - 026 - 29.897060:00New Jersey Devils SkatersNo.PlayerPosGAP+/-PIMSHitsBkSGvATkAFO%PP TOISH TOITOI2D. HaleD0000010000-0:000:006:557P. MartinD0111011111-4:594:1325:418A. BrooksD0000010000-0:000:006:389Z. PariseL0111011002100%4:160:0017:3411J. MaddenC011122110147%0:072:0417:5712J. DowdC000000000388%0:083:167:2914B. GiontaR10110310010%4:292:0618:4515LangenbrunnerR0111231100-4:240:0017:0717M. RuppL0000022000-0:340:003:4818S. BrylinL01110310220%3:323:0221:4119T. ZajacC101101200250%4:030:0016:2820J. PandolfoL1011222110-0:071:4717:4121B. LukowichD0003010300-0:574:4227:4523S. GomezC000120002085%4:360:0017:0325C. JanssenR0000206000100%0:080:003:2726P. EliasC0111030000-4:360:0015:5028B. RafalskiD0002020200-5:221:3329:2629J. OduyaD0000030221-3:011:3218:49New Jersey Devils GoaltendersNo.PlayerEVPPSHSaves - ShotsSv%PIMTOI30M. Brodeur\n(W) 18 - 185 - 53 - 326 - 261.000059:53Official Game ReportsGame SummaryEvent SummaryFaceoff Summary ReportFull Play-by-PlayTOI - PenguinsTOI - DevilsRoster ReportShift Chartshots by periodPeriodPITNJD1st492nd983rd1312Total2629Team StatsCategoryPITNJDPower Plays0/30/6Hits1018Faceoff Wins2335Giveaways58Takeaways913Blocked Shots1411Penalty Minutes1610Additional Game FactsOfficialsHead CoachesMichel Therrien: (Pittsburgh Penguins)Claude Julien: (New Jersey Devils)Pittsburgh Penguins ScratchesErik ChristensenRonald PetrovickyNew Jersey Devils ScratchesColin WhiteErik Rasmussen


Sitges, dimecres 22 de març de 2017. El president de L'Observatori Contra l'Homofòbia (OCH), Eugeni Rodríguez, ha reclamat "més coordinació i un dispositiu específic per actuar davant una agressió homòfoba", després de reunir-se amb l'alcalde de Sitges, Miquel Forns i Fusté, en relació a l'última agressió succeïda en el mateix municipi la nit del carnestoltes. I ha explicat que "actualment, el OCH actua com a ens coordinador entre les diferents administracions locals, Govern i Mossos d'Esquadra sense un protocol establert". A més, ha apuntat que "la Llei 11/2014 recull en el deure intervenció que aquest protocol hauria d'existir".\nEn declaracions als mitjans de comunicació, Rodríguez ha explicat que "a Sitges s'han produït tres agressions homòfobes en els últims dos anys amb un mateix patró: caçar a la víctima en grup". I ha detallat que "l'última víctima, un veí de Barcelona de 20 anys, va ser agredida amb una porra extensible el diumenge de Carnestoltes per anar disfressat de ballarina, per un agressor que anava acompanyat i que el dia d'avui segueix sense ser identificat". Tanmateix, ha demanat "respecte per la decisió de la víctima de romandre en l'anonimat".\nSobre la reunió, Eugeni Rodríguez ha agraït a l'alcalde Forns "la bona predisposició de col·laborar amb l'Observatori davant qualsevol tipus de discriminació o agressió homòfoba en la seva localitat". I ha subratllat "la voluntat d'intensificar línies de col·laboració per treballar conjuntament en l'atenció de les necessitats del col·lectiu". I ha recordat que "Sitges és el primer municipi de Catalunya amb un Punt d'Assessorament LGTBI".


Aniversari Maulets 1707 | Accio Nacionalista Valenciana\nAniversari Maulets 1707\nEl 25 d'Abril, tingué lloc un Homenage als Maulets convocat pel GAV. Al mateix acodiren diferents agrupacions culturals entre elles la PLV, JJC.C. Zeladors del Regne de Valencia-Vinatea, i els partits politics Unio, Repo i Accio Nacionalista Valenciana.\nPoble i PJV decidiren fer l'acte pel seu conte.\nCadascuna de les agrupacions va fer un parlament, a continuacio vos oferim l'intervencio a carrec del President d'Accio Nacionalista Valenciana.\nHui, aniversari d’una fita historica, en la que els valencians varem lluitar com a Nacio i Estat independent, estem aci per a commemorar aquell esperit de lluita i llibertat que dugue als nostres compatriotes de 1707 a alçar-se en armes en defensa dels nostres Drets.\nLa gent, te tendencia a comportar-se segons la funcio que li adjudiquen. Les societats acostumen a fixar eixos rols… Quan u porta el paper de “capitanejar”, en els moments de prendre decisions, tots es giraran cap ad ell buscant instruccions. Quan u porta el rol de fer oposicio, tots els demes confiaran en que ell siga l’encarregat d’opondre’s.\nAço que pot ser positiu en ocasions, tambe te la seua cara fosca: A qui li posen l’estigma d’insegur no transmetrà seguritat per molt que s’ho proponga…\nAço es cosa que no va passar desapercebuda per als governants: la gent fa majoritariament, allo que s’espera d’ells, i tendixen a no fer mes de lo que se’ls ha dit que son capaços de fer.\nPer eixe motiu, tendenciosament, i sense cap de fonament que ho sustentara, els governants començaren a dir del poble valencià que era un poble moll, facil de doblegar. I d’ahi, començaren a dir que som uns meninfots.\nDic, sense cap de fonament, perque afirmar que un poble que s’ha alçat en armes en tantes ocasions com ho ha fet el poble valencià per a defendre els seus Drets (el Fet de Vinatea, Les germanies i la Guerra de l’Unio, la revelio dels moriscs, la guerra de successio, la declaracio de Canto independent en la primera Republica i les revolucions agraries de la segona Republica) dir d’este que es un poble moll, que no defen els seus interessos, sense dubte, es faltar a la veritat.\nEl poble de Valencia es un poble compromes en la seua identitat i en els seus Drets. Aixina ho varem vore en la Batalla de Valencia, a on el poble va deixar sentir la seua veu en força i determinacio.\nEls temps han canviat, ara el poble per a revelar-se en lloc d’alçar-se en armes deu d’usar els vots.\nFins ara, els politics s’han burlat dels valencians enganyant-los i fent un us dels vots diferent al que prometeren. No han defes l’identitat valenciana; en la llengua lo maxim que defenen es el nom, permetent que la llengua en si, siga substituida per una atra que nos es aliena.\nEconomicament parlant, han dilapidat la riquea del poble valencià i han empobrit al teixit social. La destruccio de la chicoteta empresa, motor de l’economia valenciana, es un fet, propiciat per una politica autodestructiva que fomenta les grans empreses i ofega al chicotet comerç.\nEl camp, refugi i forti dels valencians, valor que ha fet de motor de l’economia estatal i que per la seua força i capacitat ha ajudat a eixir de les ultimes crisis, tambe ha segut desarborat, permetent politiques erratiques de l’Unio Europea. Es permeten importacions de productes agraris en competencia deslleal a les nostres produccions, principalment d’arros i citrics.\nLa nostra industria, puntera en un atre temps i ara casi desapareguda, davant d’una situacio d’evident desventaja, per manca de inversions i d’infraestructures, no te opcio a competir en el mercat actual.\nEl mateix sosteniment del Govern autonomic fa aigua per una manifesta incapacitat dels actuals governants tant d’administrar els bens i ingressos que els son confiats, com de demanar al Govern Central allo que nos pertoca com a ciutadants de l’Estat.\nEls actuals ocupants de la Generalitat Valenciana, han passat de ser representants dels valencians, encarregats de defendre els interessos de tots els valencians, a ser representants del Govern Central en Valencia, encarregats de frenar les nostres reivindicacions i de usar-nos com a moneda de canvi davant d’unes atres autonomies que sí fan els seus deures, i que sí busquen el major profit per als seus ciutadans.\nTampoc es pot demanar mes d’un President, Fabra, que no ha segut triat pel poble, sino pel dit del Cap del Govern Central.\nEs urgent traure del Govern ad esta casta de saquejadors, abans de que no quede res que salvar.\nHem de reflotar la nostra economia. Necessitem un nou concert fiscal, la restitucio de la Facenda Valenciana, tornar a dotar-nos d’entitats financeres. Devem recolzar i fomentar la chicoteta empresa i als autonoms, en fets, rebaixant-los les cotisacions i facilitant la creacio de noves empreses.\nPrecisem millorar les infraestructures, per a dotar de major capacitat de comerç als nostres productors.\nDevem de regenerar la politica. Actualment aquells que devien de servir al poble, es servixen d’ell. Els politics “professionals” aquells que han fet de la politica la seua professio, sense tindre cap d’experiencia en el mon real, son una lacra de la que nos hem de lliurar. Estos no poden donar solucions a problemes que els son aliens.\nS’ha d’acabar en els privilegis. La constitucio diu que tots els ciutadans som iguals davant de la llei… per tant, crear lleis que trenquen eixa igualtat es anticonstitucional. Els politics, tambe son ciutadans…\nDevem de tornar a la Llengua Valenciana al lloc de privilegi que li pertoca.\nVullc fer una crida als valencians, es l’hora de fer valdre els nostres Drets, es l’hora de, com varen fer els nostres antepassats, alçar-nos en armes, (en este cas, els vots) i en la força d’eixes armes, passar-los a sanc i foc, (es dir, traure-los del Govern).\nLluitem per Valencia, per la nostra Nacio, pel Regne de Valencia, per la nostra terra. Defengam lo nostre. Lluitem per i per a Valencia…


Raúl Leoni by Angelita Ferrer 21321 views\nRomulo Betancourt by Angelita Ferrer 20094 views\n1. Medellin 11 abril 2013señoralfonxo beltran ocampomultimillonaria4565878multimillorania@hotmail.comCordial saludoPara invitarlos a el nuevo lanzamiento de nuestra revista ELEMENTOS QUIMICOS esperamos quenos ayudara a saber mas sobre la tabla periódica y saber mas sobre la química acompáñanos teesperaremos…Que un buen diaGracias por su atención\n2. Medellin 11 abril 2013señoraana sofia gutierrez martinezchocochoco2548967chocochoco12@hotmail.comCordial saludoPara invitarlos a el nuevo lanzamiento de nuestra revista ELEMENTOS QUIMICOS esperamos quenos ayudara a saber mas sobre la tabla periódica y saber mas sobre la química acompáñanos teesperaremos…Que un buen diaGracias por su atención\n3. Medellin 11 abril 2013señoritanicol maria sanches orregocaracol4685212caracoltv@hotmail.comCordial saludoPara invitarlos a el nuevo lanzamiento de nuestra revista ELEMENTOS QUIMICOS esperamos quenos ayudara a saber mas sobre la tabla periódica y saber mas sobre la química acompáñanos teesperaremos…Que un buen diaGracias por su atención\n4. Medellin 11 abril 2013señorsimon nuñez loperaéxito4568923exito2010@hotmail.comCordial saludoPara invitarlos a el nuevo lanzamiento de nuestra revista ELEMENTOS QUIMICOS esperamos quenos ayudara a saber mas sobre la tabla periódica y saber mas sobre la química acompáñanos teesperaremos…Que un buen diaGracias por su atención\n5. Medellin 11 abril 2013señorasandra milena cano pulgarinmoviliaria new york4640058moviliarianewyork@yahoo.esCordial saludoPara invitarlos a el nuevo lanzamiento de nuestra revista ELEMENTOS QUIMICOS esperamos quenos ayudara a saber mas sobre la tabla periódica y saber mas sobre la química acompáñanos teesperaremos…Que un buen diaGracias por su atención\n6. Medellin 11 abril 2013señoritoandres felipe osorio ortizflamingo2737754flamingo-confia@yahoo.esCordial saludoPara invitarlos a el nuevo lanzamiento de nuestra revista ELEMENTOS QUIMICOS esperamos quenos ayudara a saber mas sobre la tabla periódica y saber mas sobre la química acompáñanos teesperaremos…Que un buen diaGracias por su atención\n7. Medellin 11 abril 2013señoraana maria niño cuervomodel glamur5842331model glamur 10@hotmail.comCordial saludoPara invitarlos a el nuevo lanzamiento de nuestra revista ELEMENTOS QUIMICOS esperamos quenos ayudara a saber mas sobre la tabla periódica y saber mas sobre la química acompáñanos teesperaremos…Que un buen diaGracias por su atención\n8. Medellin 11 abril 2013señornicolas zaldarriaga restrepogurmet4685712gurmet@hotmail.comCordial saludoPara invitarlos a el nuevo lanzamiento de nuestra revista ELEMENTOS QUIMICOS esperamos quenos ayudara a saber mas sobre la tabla periódica y saber mas sobre la química acompáñanos teesperaremos…Que un buen diaGracias por su atención\n9. Medellin 11 abril 2013señoritalorena perrea monsalvecontamax2739879contamax@yahoo.esCordial saludoPara invitarlos a el nuevo lanzamiento de nuestra revista ELEMENTOS QUIMICOS esperamos quenos ayudara a saber mas sobre la tabla periódica y saber mas sobre la química acompáñanos teesperaremos…Que un buen diaGracias por su atención\n10. Medellin 11 abril 2013señoralfonxo beltran ocampomultimillonaria4565878multimillorania@hotmail.comCordial saludoPara invitarlos a el nuevo lanzamiento de nuestra revista ELEMENTOS QUIMICOS esperamos quenos ayudara a saber mas sobre la tabla periódica y saber mas sobre la química acompáñanos teesperaremos…Que un buen diaGracias por su atención


El Punt Avui TV - Ben trobats\nMagazine matinal dirigit i presentat per Clara Tena. El programa inclou entrevistes a personatges anònims amb molta història per explicar, espectacle, humor, misteri, gastronomia i fins i tot invents! Però, a més, vol comptar amb la participació dels espectadors\n14/07/2017 Ben Trobats (11.30-11.57)\nMagazine matinal dirigit i presentat per Clara Tena. El programa inclou entrevistes a personatges anònims amb molta història per explicar, espectacle, humor, misteri, gastronomia i fins i tot invents! Però, a més, vol comptar amb la par...\n14/07/2017 Ben Trobats (11.00-11.27)\n14/07/2017 Ben Trobats (10.30-10.57)\n14/07/2017 Ben Trobats (10.00-10.27)\n13/07/2017 Ben Trobats (11.30-11.57)\n13/07/2017 Ben Trobats (11.00-11.27)\n13/07/2017 Ben Trobats (10.30-10.57)\n13/07/2017 Ben Trobats (10.00-10.27)\n12/07/2017 Ben Trobats (11.30-11.57)\n12/07/2017 Ben Trobats (11.00-11.27)\n12/07/2017 Ben Trobats (10.29-10.56)\n12/07/2017 Ben Trobats (10.00-10.27)


Al Corbezzolo Torre Del Greco Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Giovanni Xxiii 28, Torre del Greco, Torre Del Greco, Itàlia, 80059 - Veure al mapa\n"Beautiful setting, exactly like the photos and just off the..."\nAl visitar Ercolano, vosté es sentirà com a casa a Al Corbezzolo, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Al Corbezzolo és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant.\nL'ambient de Al Corbezzolo es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, escriptori, mini bar, balcó/terrassa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Al Corbezzolo.\nTots els tipus de viatgers (92) Parelles (65) Viatgers en solitari (7) Famílies amb infants petits (8) Famílies amb infants grans (3) Grups (12)


El C.P. Picassent representó a la Comunitat en el X Torneo Intercentros Penitenciarios de Antequera | EsportBase | Tu periódico de Fútbol Base El C.P. Picassent representó a la Comunitat en el X Torneo Intercentros Penitenciarios de Antequera | EsportBase | Tu periódico de Fútbol Base\nInicio Agenda El C.P. Picassent representó a la Comunitat en el X Torneo Intercentros Penitenciarios de Antequera\nRedacción ESPORTBASE , 20 mayo, 2019\t / 1103 0\nEtiquetas: amistosos, FFCV, solidaridad


Browsing by Subject "Computer programming--Study and Teaching (Secondary)"\nIntroducción al control SCADA vía (S4A) Micro controlador Picaxe con soporte en ingles \nViñes Estebanell, Oscar (Universitat Politècnica de Catalunya, 2014-06-25)\nAquest treball es desenvoluparà amb la creació d'un senzill entorn gràfic Scada el qual estarà interconnectat a un microcontrolador Picaxe. La creació d'aquest entorn gràfic és realitzarà mitjançant el programari lliure ...\nPreparació de material didàctic per programar en Android \nMonserrat Taltavull, Jordi (Universitat Politècnica de Catalunya, 2011-07-01)\nPreparació de material didàctic per al desenvolupament d’aplicacions en Android en l’entorn de desenvolupament Eclipse. Material didàctic adaptable als cicles formatius de grau superior de DAI (Desenvolupament d’Aplicacions ...


Ajuntament de Vilanova de l'Aguda\nDistàncies en Km.\nFesta Major a l'Alzina 2014\nPublicat el 05 Agost 2014\nFesta Major Vilalta 2014\nEl passat cap de setmana del 2 i 3 d'agost va tenir lloc la Festa Major al poble de Vilalta, municipi de Vilanova de l'Aguda.\nEl dissabte 2 d'agost va haver-hi una xerrada històrica sobre l'església de Sant Salvador de Vilalta a càrrec de l'historiador pontsicà Manel Gabriel. Aquesta es va dur a terme a l'interior de l'església. Posteriorment es va celebrar el tradicional sopar de germanor on hi van assistir més de 80 persones.\nL'endemà diumenge 3 d'agost va celebrar-se una missa al migdia. A la tarda una gimcama ial vespre sessió de ball llarg a càrrec de "Jack Carmelo". A lamitja part es va repartir coca i xocolata entre els assistents.\nVilanova de l'Aguda al matí de Catalunya Ràdio\nAquest divendres 1 d'agost al programa "El Matí de Catalunya Ràdio" dins de la secció Microcatalunya, han parlat sobre el municipi de Vilanova de l'Aguda i han entrevistat l'alcaldessa Montserrat Fornells.\nPàgina 53 de 62\nL’IDEC Local és una iniciativa del Consorci AOC per crear la Infraestructura de Dades Espacials de les administracions locals catalanes.\nCopyright © Ajuntament de Vilanova de l'Aguda. C/ Major, 30.CP: 25749.Tel: 973 460 927.Fax: 973 460 927.Email: ajuntament@vilanovaaguda.ddl.net


Maçoneria | llumiveritat\nLògia Llum i Verdad\nCom fer-se maçó?\nLogia Llum i Verdad\n¿Como hacerse masón?\nLoge Llum i Verdad\nR.·.L.·. lum i erdad\nEn què consisteix el treball maçònic?\nEl treball maçònic s'efectua durant les reunions anomenades Tingudes, en un local que es diu Temple. El treball es desenvolupa segons un mètode ritual i simbòlic, que troba les seves arrels en la tradició de la Francmaçoneria universal. Durant la Tinguda, el ritual integra els Maçons en un context que els aïlla de l'agitació exterior.\nTot membre pot expressar les seves opinions, amb franquesa i mesura, en total llibertat i confiança, després d'haver sol · licitat la paraula. S'analitzen totes les opinions amb un esperit de Tolerància i Fraternitat. Els Aprenents se sotmeten a la llei del silenci, que correspon a un temps de reflexió. Els símbols es proposen per convidar a la reflexió per tal de desxifrar-los.\nA les Federacions, els membres participen en l'estudi de temes anuals, socials i simbòlics. Els estudis amb resultat social poden desembocar en síntesi que es difonen en el món profà per ser, eventualment, utilitzades pels legisladors.\nD'altra banda, es convida a totes les Lògies a estudiar un tema internacional, l'informe sintètic es presenta en els Convents Internacionals. A més d'aquests temes que les Lògies voten, es pot estudiar a les mateixes qualsevol altre tema filosòfic, simbòlic o social, després d'haver sotmès a votació. L'assistència als treballs de la Lògia és indispensable, atesa la importància de la vida comunitària en les Tingudes.\nNingú pot convertir-se en veritable "Maçó", en el veritable sentit de la paraula, si no assisteix freqüentment a les reunions, ja que és en la Lògia, gràcies a la participació en els treballs, a la reflexió ia l'intercanvi, on té lloc tal procés. Tot ésser humà, qualsevol sigui l'origen o el nivell d'instrucció, és capaç de realitzar aquest treball sobre si mateix, aquest treball de recerca i de reflexió.\nAquest és el sentit de l'adagi socràtic: "Coneix-te a tu mateix". El camí iniciàtic no proposa només un treball intel · lectual, sinó que requereix també d'intuïció, imaginació, creació i afectivitat, el que abasta la totalitat del Camí filosòfic de l'ésser humà.\nA través d'un llenguatge compartit-el dels símbols-i sobre la base d'una cultura compartida-la de la tradició-, recolzant-se en el ritual, els Francmaçons aconsegueixen una capacitat d'escoltar a l'altre i una qualitat de diàleg que afavoreix l'intercanvi d'idees i prepara el futur.\nÉs la Francmaçoneria una secta?\nPrimer caldria definir el que és una secta, donat l'actual abús que s'està fent d'aquest terme. Si el terme "secta" s'usa en el sentit original i neutral de subgrup dissident dins d'una religió, la Francmaçoneria certament no és una secta, ja que no forma part de cap religió, ni ella mateixa és una religió.\nSi el terme "secta" s'usa en sentit pejoratiu de grup religiós, amb un fort lideratge carismàtic, que sotmet i regula tots els aspectes de la vida dels seus membres, qualificar la Francmaçoneria com "secta" és un exercici de cinisme dolós o d'ignorància culpable. La Francmaçoneria no és un grup religiós ni una religió.\nTampoc té un lideratge de tipus carismàtic, sinó democràtic i, per descomptat, ni sotmet ni regula els aspectes de la vida dels seus membres més que a través de principis ètics genèrics com el de la tolerància, l'honradesa ..., principis que, per altres, són compartits per les societats democràtiques.\nÉs la Francmaçoneria una societat secreta?\nParlant de manera estricta, no ho és. La Francmaçoneria és un societat discreta. És a dir, la tasca de la Francmaçoneria es realitza fonamentalment entre els seus membres, pel que la seva projecció cap a l'exterior és poc notable. La seva tasca exterior bàsicament rau en l'actuació dels seus membres, que apliquen en els àmbits social i personal els valors apresos en les Lògies. A més del que s'ha dit, és cert que la Francmaçoneria té secrets, com d'altra banda els tenen molts altres tipus d'institucions com els bancs, els partits polítics o els clubs de futbol, el que no els converteix en societats secretes. Fonamentalment, el secret maçònic afecta les maneres de reconeixement entre francmaçons i als seus rituals\nÉs la Francmaçoneria atea?\nNo, no ho és. Cada maçó pot creuen en un déu o no creure en cap, pot professar una religió o no.\nÉs la Francmaçoneria una religió?\nNo, la Francmaçoneria no és en cap sentit una religió ni un substitut d'aquesta. La Francmaçoneria no pretendre canviar la religió d'aquell que crida a les portes de les seves Lògies ni substituir-la per una religió que hipotèticament ella representaria.\nTé alguna cosa a veure la Francmaçoneria amb l'ocultisme o amb el satanisme?\nDoncs tampoc. La Francmaçoneria no té res a veure amb el satanisme, tot i que alguns semblin a hores d'ara obstinats a creure la farsa organitzada al segle passat (i posteriorment confessada) per Leo Taxil. Respecte al ocultisme, la Francmaçoneria res té a veure amb això. Però també és cert que durant el s. XVIII, segle de la Il · lustració però també de les fantasies alquímiques i esotèriques, en la Francmaçoneria es van introduir aquestes idees per persones atretes per l'halo misteriós del "secret de la Francmaçoneria".\nAvui en dia, la pervivència de tot aquest entramat fantasiós és prácticametente cap, si bé encara perdura en certs motius rituals i, especialment, en una terminologia pseudoesotérica utilitzada per alguns francmaçons desproveïda de cap contingut real. A més, com ja s'ha dit, la Francmaçoneria no és cap religió i l'ocultisme i esoterisme són, gairebé sempre, formes religioses.\nLlavors la Francmaçoneria no és una societat iniciàtica?\nSí i no. Si s'entén per societat iniciàtica una societat en la que per entrar cal passar per cert ritual, que a més hi ha uns graons de progrés que els seus membres van passant, i que té una certa ensenyament, llavors sí que és una societat iniciàtica.\nSi s'entén per societat iniciàtica una societat que preserva o té una "saviesa oculta", que transmet una "Tradició primordial", o que imparteix a través dels seus rituals una certa carisma, o una certa virtut o un poder, doncs decididament no. La Francmaçoneria no preserva cap saber especial o "saviesa oculta", cap "tradició primordial" (signifiqui el signifiqui aquest terme) ni cap poder o carisma especial.\nI quin és l'objectiu polític de la Francmaçoneria?\nEstem davant d'un altre tòpic. La Francmaçoneria no té objectius polítics, ni actuació política. Això no vol dir que els seus membres no puguin tenir i, de fet, entre els francmaçons ha hagut molts polítics. No obstant això, per poc que es coneguin, és bastant clar que les seves activitats polítiques han representat un ampli espectre polític, que va des de posicions conservadores fins a posicions esquerranes, amb la qual cosa no és possible pensar en una mà rectora que estigués després d'elles.\nQuè són els graus maçònics?\nA la Francmaçoneria seus membres estan dividits en graus o, per dir-ho d'una altra manera, diferents nivells de progrés i de compromís, d'obligacions i drets. Cada grau se sol distingir per un determinat ritual, per uns signes de reconeixement i per una lliçó moral específics de cada un.\nQuants graus hi ha?\nL'antiga i pura Francmaçoneria només coneix tres graus: el d'aprenent, el de company i el de mestre maçó. Amb el temps, i degut en gran part al grau de confusió que es va introduir en l'expansió pel continent europeu de la Francmaçoneria durant el segle XVIII, van aparèixer nous graus o nous sistemes de graus que pretenien ser la culminació del camí emprès pel francmaçó després de la seva entrada a la Lògia com a aprenent. Molts d'aquests sistemes encara subsisteixen en l'actualitat. D'aquí que es pugui llegir o sentir coses com ara "grau 33" o "grau 18", que pertanyen a sistemes d'aparició tardana en la Francmaçoneria.\nQuè és una lògia?\nUna Lògia no és més que una assemblea estable que, de comú acord, estableixen els francmaçons per al seu treball maçònic. La Lògia és l'ànima i l'escola de la Francmaçoneria. Allà és on es treballen els rituals, on es va progressant en el camí maçònica i on es forgen els llaços de fraternitat entre germans. Una Lògia té per al seu funcionament un reglament i diversos càrrecs, els ocupants són els encarregats i responsables de fer funcionar la Lògia en els diferents aspectes vinculats a aquests càrrecs. Així, una Lògia tindrà un president, uns vicepresidents, un tresorer, etc.\nQuè entenen els francmaçons per fraternitat?\nLa fraternitat, tal com és entesa pels francmaçons, és el vincle de pau i harmonia que s'estableixen entre tots ells. A més, la fraternitat implica l'obligació d'ajuda mútua en cas de necessitat, amb el clar límit del respecte a les lleis legítimes ia l'ètica.\nLlavors no és cert que un francmaçó estigui obligat a donar suport sempre i procurar l'ascens social o laboral d'altres maçons? Mai, si això suposa infringir la llei o actuar de forma renyida amb l'ètica.\nCap de pàgina


Inici > Ajornada la beatificació de 3 màrtirs caputxins a Manresa\n(Caputxins ) La celebració de beatificació dels màrtirs caputxins, Benet de Santa Coloma de Gramenet; Domènec de Sant Pere de Riudebitlles i Josep Oriol de Barcelona, prevista pel 14 de novembre a la Basílica de la Seu de Manresa queda ajornada. El bisbe de Vic, Romà Casanova, conjuntament amb els Frares Caputxins de Catalunya que han promogut la beatificació han decidit que en el context actual era més prudent posposar la celebració sense fixar una nova data de moment.\nURL d'origen: https://www.catalunyareligio.cat/ca/ajornada-beatificacio-3-martirs-caputxins-manresa


EL BLOG D'EN TXABI: JA ESTÀ DECIDIT !\nJoan 5/3/10 14:03\nVaja! Bon repte, sí senyor.\nJo pretenc anar fent, que és la primera marató i pretenc gaudir-la més que no buscar temps. Així que agafar-te no m'obsessionarà. La meva intenció és passar per allà sobre les 10:20, així que tens un cert marge ...\nNo crec que t'enxampi, però prometo no fer sang si al final t'avanço :P\nMolta sort i bona cursa!\nTXABI 5/3/10 20:00\nSi pases per allà a les 10:20 portaràs un ritme bastant fortet... ves en compte ! Recorda que pots trobar-te amb "el muro" al arribar al quilòmetre 30 i ...\nSort a la cursa !.


Les ciutats de la segona corona sumen per decidir en l'ambit metropolità - Diari de Terrassa\nLes ciutats de la segona corona sumen per decidir en l’ambit metropolità\nEls alcaldes de les nou ciutats de l'Arc Metropolità, aquest matí en l'acte de signatura de la Declaració de Martorell.\nEls alcaldes de les nou ciutats de la segona corona metropolitana tornen a fer pinya per recuperar el protagonisme en el debat metropolità. Terrassa, Sabadell, Granollers, Rubí, Mataró, Vilanova i la Geltrú, Mollet, Vilafranca del Penedès i Martorell han firmat la Declaració de Martorell, un manifest conjunt que demana el reconeixement del fenomen metropolità de Barcelona i la seva capacitat d’expansió.\nLes ciutats de la segona corona van participar activament fa deu anys en l’elaboració del Pla Territorial Metropolità de Barcelona i ara volen recuperar aquest paper actiu en la planificació i organització territorial de Catalunya, especialment en la redacció del Pla Director Urbanístic Metropolità, actualment en fase d’avanç del pla.\n“No volem reivindicar el paper de ciutats de la segona corona -ha dit l’alcalde de Terrassa, Jordi Ballart- volem mirar a Barcelona cara a cara”. Ballart ha reivindicat el paper clau de les ciutats de l’Arc Metropolità com a “municipis frontissa entre la Gran Barcelona i la Catalunya central”, un territori real i consolidat que “vol deixar de ser el pati del darrere” per “estar a la cuina”, treballant per “acabar amb els dèficits històrics”.\nEls municipis de l’Arc Metropolità volen treballar junts amb els de l’àrea metropolitana en la redacció del Pla de Rodalies i en la definició del sistema tarifari del transport públic. També en la lluita contra el canvi climàtic i la qualitat de l’aire, amb un impuls decidit cap a la transició energètica.\nA la presentació de la Declaració de Martorell, l’alcaldessa de Sabadell, Marta Farrés, ha reivindicat les nou ciutats de l’Arc Metropolità com a úniques interlocutores davant la Gran Barcelona. “Només pot parlar en nom del territori qui representa el territori”, ha dit.\nFarrés ha fet palesa la voluntat de l’Arc Metropolità d’aparcar un “model excessivament centralista” i “treballar de manera coordinada per escoltar al territori de veritat”. Ha citat dos exemples. L’èxode de població de la Gran Barcelona cap als municipis de la segona corona, un “canvi de paradigma” que requereix polítiques públiques d’habitatge; també les decisions en matèria mediambiental. “Posem peatges d’entrada a Barcelona. I els vehicles que surten cap als nostres polígons. No contaminen?”, ha dit, per demanar “una gestió compartida” també de les polítiques de mobilitat.


Curs de formació per entitats del Tercer Sector Social: "Avaluació i avaluabilitat dels programes del Tercer Sector Social" | Taula d'Entitats del Tercer Sector Social de Catalunya\nIniciCurs de formació per entitats del Tercer Sector Social: "Avaluació i avaluabilitat dels programes del Tercer Sector Social"\nCurs de formació per entitats del Tercer Sector Social: "Avaluació i avaluabilitat dels programes del Tercer Sector Social"\nLes sessions es realitzaran en horari de 9.30h a 13.30h, els dies 14 de novembre (sessió 1), 21 de novembre (sessió 2) i 28 de novembre (sessió 3).\nLLoc: IDESCAT (Via Laietana,58, 08003 Barcelona)\nInscripcions obertes fins 24h abans de l'inici de cada sessió.\nAccions de formació *\nSessió 1 (14 de novembre)\nSessió 2 (21 de novembre)\nSessió 3 (28 de novembre)