La màquina perfecta de Guardiola, a prova contra el millor jugador d'Europa\nEsports / Futbol 25/04/2022\nEl Manchester City i el Madrid de Benzema s'enfronten a les semifinals de Champions\nPep Guardiola i Karim Benzema en un duel entre Reial Madrid i Manchester City. Juanjo Martín\nBarcelonaVa haver-hi una època en què a Europa ningú no podia aturar el Reial Madrid de Zinedine Zidane. Aquell equip semblava no tenir ni full de ruta ni una proposta futbolística definida, però quan sonava l'himne de la Champions apel·laven al relat èpic. Quan altres sentien vertigen, ells sorgien del no-res. Han marxat Cristiano Ronaldo i Sergio Ramos, però l'essència encara és la mateixa. El successor jeràrquic ha estat Karim Benzema, el millor futbolista del continent aquesta temporada. El davanter és el principal artífex que els blancs s'hagin plantat a les semifinals de Champions per segon any consecutiu. Aquest dimarts s'enfrontaran al millor equip del món (21 h, Movistar Liga de Campeones), un Manchester City de Pep Guardiola que vol escriure la primera pàgina de la seva història en aquesta competició.\nEl Manchester City era una tabula rasa quan Guardiola hi va arribar: un club sense passat victoriós ni estil de joc i amb un pressupost descomunal. Això li va permetre establir el seu model de joc i nodrir-se de futbolistes capaços de vestir les seves idees. Amb el pas de les temporades, l'entrenador català ha estat capaç de domar la lliga més salvatge, la Premier League. Ara, la Champions és l'objectiu dels citizen, l'única prova que els queda per superar. La mateixa que els ha fet madurar caiguda rere caiguda. "La qualitat que té el Madrid no és casualitat. I de sort, res. Si hem de jugar contra la seva història, no tindrem opcions", va comentar el de Santpedor en la roda de premsa prèvia al partit. "La història del Madrid en aquest torneig ajuda els nostres jugadors a sentir el pes de la samarreta, és una responsabilitat positiva", va respondre Carlo Ancelotti.\n🔵 #ManCity | #UCL pic.twitter.com/kXzzCImodn\n— Manchester City (@ManCityCatala) 25 de abril de 2022\nLa Champions és la competició més atractiva, però també la més cruel. Poc ha importat que el City hagi dominat la Premier al llarg dels anys, Europa sempre els ha demostrat que és un torneig de moments i resistència. El primer any de Guardiola a Anglaterra, els va eliminar el Mònaco de l'adolescent més talentós de les últimes generacions: Kylian Mbappé. La temporada següent, el Liverpool en va tenir prou amb trenta minuts frenètics a l'infern d'Anfield per deixar l'eliminatòria sentenciada. En el tercer intent, el Tottenham, amb un gol de Fernando Llorente que va generar polèmica, els va ensenyar novament la porta de sortida. A la bombolla de Lisboa van caure incomprensiblement davant l'Olympique de Lió. I la temporada passada, el Chelsea els va derrotar a la final.\nEl Madrid s'agafa al pes de l'escut\n"El Madrid et guanya pel pes de l'escut", expliquen des de la ciutat esportiva del City. Guardiola ja va patir una eliminació per part dels blancs quan dirigia el Bayern de Munic, tot i que va refer-se deixant-los fora el 2020, ja a Manchester. Aquest "escut", l'aura sota la qual guanyen, en aquesta edició ja els ha fet remuntar el Paris Saint-Germain i el Chelsea, amb errors impropis de porters de la talla de Gianluigi Donarumma i Edouard Mendy. El 2018, el Madrid es va emportar la Champions després de derrotar el Liverpool, que enguany espera a l'altra banda del quadre. Aquell vespre a Kíiv, Sergio Ramos va lesionar primer Mohamed Salah, l'estrella dels anglesos, a l'inici del partit. Minuts més tard, l'andalús va donar un cop de colze al porter Lorius Karius que li va causar una commoció cerebral. El cop va resultar determinant en el transcurs del partit: el porter va cometre errors decisius. "La commoció no és una excusa, és l'explicació", diria més tard Jürgen Klopp, l'entrenador del Liverpool.\nAra és Karim Benzema qui continua escrivint el relat heroic del Madrid a Europa, el davanter que un dia José Mourinho va descriure com un "gat". És el davanter més eficient de la competició: ha marcat cinc gols més dels esperats. En porta dotze i en converteix un cada tres xuts. El francès és el jugador estructural del Madrid, sobre qui pivoten els atacs dels blancs. A l'altra punta del camp, Thibaut Courtois fa sentir còmode l'equip en escenaris de supervivència. Tant el City com el Madrid han encaixat nou gols en aquesta edició, malgrat que els blancs reben més del doble de xuts per partit. A l'Etihad Stadium serà dubte fins a última hora un altre dels pilars d'Ancelotti: Casemiro. D'altra banda, els manuncians no podran comptar amb Joao Cancelo, un dels principals creadors, baixa per sanció.\nA les semifinals es creuaran dos equips amb dinàmiques oposades. Un City que a Europa encara no ha estat capaç d'extrapolar el seu domini a la Premier i un Madrid que, independentment del seu rendiment en el dia a dia, quan sona l'himne de la Champions es transforma.\nManchester City Reial Madrid Champions League Pep Guardiola


Transport.cat • Protestes pel servei de regionals a les Terres de l'Ebre - Pàgina 15\nPublicat: Diumenge 06/11/2016 1:02\nPublicat: Diumenge 06/11/2016 1:28\nPublicat: Diumenge 06/11/2016 9:29\nPublicat: Diumenge 06/11/2016 10:22\nTant com a Girona, o més (pagant menys)?\nPublicat: Diumenge 06/11/2016 17:04\nPublicat: Diumenge 06/11/2016 17:22\nRe: Tant com a Girona, o més (pagant menys)?\nPublicat: Diumenge 06/11/2016 18:29\nPublicat: Diumenge 06/11/2016 18:39\nPublicat: Diumenge 06/11/2016 19:03\nPublicat: Diumenge 06/11/2016 19:38\nPublicat: Diumenge 06/11/2016 20:05\nPublicat: Diumenge 06/11/2016 20:23\nPublicat: Diumenge 06/11/2016 20:31\nNo se'n desprèn obligatorietat\nPublicat: Diumenge 06/11/2016 20:56\nRe: No se'n desprèn obligatorietat\nPublicat: Diumenge 06/11/2016 21:18\nPublicat: Dilluns 07/11/2016 1:48\nPublicat: Dilluns 07/11/2016 9:59\nPublicat: Dilluns 07/11/2016 13:47\nPublicat: Dilluns 07/11/2016 14:01


Les valls buides\n15 de marzo de 2004 - 19:38 - les valls buides\nLa llar tradicional de les Fades són les antigues obres de terra, com les fortaleses i els túmuls.\nDecididament, no es recomana als intrusos, que invadèxen aquests cers de les Fades, ni cap altre habitant seu.\nA més d'emplear-les com a vivendes, les valls buides són amagatalls per guardar or.\nLes costums de les Fades\n15 de marzo de 2004 - 19:33\nLa major part de les Fades, sigui quin sigui el seu tamany, aspecte o caràcter, tenen algun génere de facultats i poden conferir la bona o la mala sort a la seva voluntat.\nEn els tractats de les Fades es de gran importància que les relacions siguin molt esmerades i respetuoses.S'ofenen amb gran facilitat i nomós desgràcies cauen sobre qui se sent temptat de pendres llibertats...\nTipus de personatges fantàstics\n15 de marzo de 2004 - 19:28\nFantasma és el nombre genèric,que es dona a l'espècie dels elfs. N'hi ha de perillosos, altres de malèvols, i alguns poden canviar de forma.\nEs un elf irlandès que adopta diverses formes d'animals. Apareix en figura de gos, o de cavall, o fins i tot de toro amb ulls rabiosos.\nEs el més famos dels malèvols gènis, que canvien de forma. Tenen un estret parentesc amb el Pwuca gales, y el Phooka irlandès.\nSon en general elfs perversos, tendeixen a fer mal als mentiders i criminals.\nUn dels elfs més malèvols, viu en les ruines de les torres i castells, porten un barret vermell tenyit de sang humana.\nFades de les muntanyes que tenen la costum de seures en les penyes que rodegen les penyes que bordegen els camins muntanyosos i esperen en silenci els viatgers.\nLa flora de les Fades\n15 de marzo de 2004 - 19:24\nLes flors han sigut sempre un llaç d'unió entre el món humà i el de les fades, de les que estan en la seva especial cura. En particular, les fades estimen i protegeixen a les primaveres. Es distingeixen per la facultat que tenen de trobar l'or dins la flor.\nEl trèbol de quatre fulles trenca l'encant de les fades.\nL'HERBA DE SANT JOAN:\nÉs encara més eficaç contra els encanteris perquè otorgen autèntica protecció contra les fades. Donat que l'herba de Sant Joan és un símbol del sol com la margarida,la utilitzavent constantment en les festes paganes dels solstíci d'estiu, i és a la vegada protectora i curativa.\n15 de marzo de 2004 - 18:47\nExplora un món nou per complet, un món màgic ple de bellesa de les criatures salvatges. Explorem un regne de fntasia d'exquisit deleit i deliciosos perills!\nBienvenido al weblog fades\n27 de enero de 2004 - 10:53


Sant Feliu de Xàtiva, per Josep Miquel Bausset - Castelló Notícies\nInici Autors/res Sant Feliu de Xàtiva, per Josep Miquel Bausset\nSant Feliu de Xàtiva, per Josep Miquel Bausset\nCada 1 d’agost Xàtiva celebra la festa del seu patró, el màrtir Sant Feliu. La cosa curiosa és que si visitem l’ermita que la capital de la Costera li ha dedicat a aquest sant, a l’altar major hi han dos Sants Felius! Per què? De les dues imatges que hi ha (perquè són sants diferents) quin és l’autèntic patró de Xàtiva?\nSegons el llibre: “L’Església de Sant Feliu”, del professor i amic Agustí Ventura, durant els segles de la nostra decadència literària i cultural, falsos cronicons engendraren una llegenda que fou recollida per Escolano: uns suposats sants, Feliu, Arquileu i Fortunat haurien portat el cristianisme a Xàtiva, enviats pel bisbe Sant Ireneu de Lió, com canten uns Goigs antics: “El Beneyt Sent Ireneu,/ que era Bisbe de Lleó,/ com à gran servent de Deu/ os ordena esta misiò:/ y ab la predicacio/ tots los infels convertiu”.\nDurant la persecució s’haurien amagat dins d’una cova, sota el castell i haurien estat martiritzats a València, el 23 d’abril de 204, dia que posteriorment seria la festa d’aquest Sant Feliu de Lió.\nPerò segons Villanueva, “cap al 1643, per a complir un motu proprio del papa Urbà VIII, que volia que es reduïren les festes locals solament al patró de la ciutat, es va trobar al llibre del capítol una anotació de l’any 1410 que deia: Jo, Garcés, diguí missa el primer dia d’agost a Sant Feliu de Girona”. Per tant, si a Xàtiva, tradicionalment se celebrava la festa del patró l’1 d’agost i no el 23 d’abril, és que la capital de la Costera celebrava com a patró Sant Feliu de Girona i no Sant Feliu de Lió.\nCom recull Agustí Ventura, “Los senyors capitulars explicaren lo acort que habien tingut en nomenar per patró S. Feliu diaca en lo dia del primer d’agost, atento que per temps de 200 anys se havia celebrat en dit dia y en honra de dit sant y los antichs lo celebraven dient: fem festa a S. Feliu de Girona”. Els capitulars de 1643 trobaren aquestes dades a l’arxiu eclesiàstic de 1410 i passaren la informació als jurats i consell general de la ciutat.\nAmb els dos sants Felius en dansa, el 17 d’octubre de 1643 es va arribar a una solució mixta, per satisfer la demanda dels partidaris de Sant Feliu de Lió: “Nomenam patró de la present ciutat al gloriós S. Feliu, i així mateix ques faça altre S. Feliu prevere, y ques pose al costat del altre que està en lo altar major de la hermita de dit sant”. D’ací que a l’ermita de Sant Feliu de Xàtiva, trobem dos sants Felius! Un, el diaca, màrtir de Girona i patró de Xàtiva, i l’altre, per acontentar els partidaris del sant de Lió!\nAmb aquesta decisió, Xàtiva celebra cada any, l’1 d’agost, el seu patró: Sant Feliu de Girona: “A les faldes del Castell/ aquella Iglesia fundareu,/ y fon lo efecte tan bell,/ que el Poble tot bateigareu;/ Y el exemple que donareu/ fonc pera tots tan efectiu”.\nSegons l’obra de Narcís M. Amich, “El culte a Sant Feliu de Girona en els llibres Litúrgics Hispànics d’època visigòtica (segles VI-VII)”, el text de la “Passio” de Sant Feliu de Girona, del segle VII, va ser escrita per un “humillimus levita Christi”, com ell mateix s’anomenava. L’autor de la “Passio Sancti Felicis”, que s’inspirà en altres textos hagiogràfics coneguts, explica com Feliu, nascut a la ciutat africana de Scil·li, a la costa de Cesarea de Mauritània, en saber que els cristians d’Hispània eren perseguits, es traslladà per mar a Barcelona i d’allí a Empúries, des d’on arribà a Girona. Va ser en aquesta ciutat on predicà l’Evangeli, fins que Rufí, el lloctinent de Dacià, el va matar.\nXàtiva canta amb devoció al seu patró: “Puix à Francia aveu deixat,/ y à Xativa os ne veniu/ restauraunos per Advocat,/ Vos gran Martyr Sent Feliu”.\nXàtiva, la segona ciutat del Regne, porta aquest títol per privilegi del rei Pere el Cerimoniós, amb data de 2 de juliol de 1347, i hi té per patró únicament Sant Feliu de Girona. Un sant que en alguns “goigs” es aclamat així: “Pues la Iglesia que au fúdat/ en vostre nom posseiu:/ restaunos per Advocat,/ Vos gran Martyr Sent Feliu”.\nCom m’ha contat l’amic Agustí Ventura, “ma tia Lola, molt catòlica, una mestra culta, el 1960 va fer uns “gotjos” a Sant Feliu de Girona, patró de la ciutat, en castellà. I en un vers va posar que Sant Feliu va arribar d’Àfrica “a las costas catalanas”. L’Abat va canviar això per “costas mediterraneas”, amb dues síl·labes més, i així ho intentaven cantar”. Agustí Ventura em comentava que uns anys més tard, ell i un amic seu, Marcos Soriano, assabentats d’aquest canvi dels “gotjos”, varen anar a esmorzar “amb el nou abat, que és de Llutxent i té més seny i li ho vàrem advertir. Tot seguit va manar als cantors que retornaren el vers de ma tia, que encara que es cantava en castellà, no tenia res contra els catalans”.\nQue Sant Feliu de Xàtiva i de Girona siga el protector d’aquestes dues ciutats i de tots aquells que com l’excel·lent cantant Feliu Ventura, porten el seu nom.\nArticle anteriorHorari de l’autobús a Xàtiva per al mes d’agost\nArticle següent3er. Curs de natació estiu 2018


BENIARRÉS AL DIA: 9 d'Octubre\nMe la bufa el 9 d´octubre y el 12 tambe. simplement dir el poc trellat que teniu tots agarranse tan forts tots estos temes.\nYa que pides comentarios debes`publicar todos los que te hagan tanto sean de tu agrado o no pues puede que tengas razon en lo que piensas o lo mas seguro que estes muy ofuscado en tus ideas y no admitas la de los demas animate a publicar todos los comentarios o si no quita esta pagina, en el tiempo me daras la razón\nSi algun comentari no s'ha publicat, es perquè no ha arribat al moderardor, que soc jo. Cap comentari s'ha denegat la seua publicació.\nSi estàs assabentat que algun comentari no s'ha publicat que'l tornen a enviar i deseguida serà publicat.\n14 d’octubre de 2007 a les 15:52\nvinga fede, que cara que tens, dir que no publiques xq no aplega, sort tens que quan enviem no es queda registrat\n16 d’octubre de 2007 a les 14:50\nSi és com tu dius, perquè si que t'havia de publicar aquest comentari i tirar-me terra als ulls?\nSols fer-te una xicoteta reflexió , tu si que saps qui soc jo però jo no sé qui eres tú. Tu podràs desqualificar-me i fer-ho públic però jo a tu no. Tu podràs insultar-me i fer-ho públic però jo a tu no.\nSaben aquestes circumstàncies els teus comentaris son publicats. Et convide a seguir particpant.\n16 d’octubre de 2007 a les 18:14\nA l'anònim del primer comentari:\nPer culpa de la gent com tu, a la que "li la bufa tot", van les coses com van, de pena.\nSegur que tu sols opines de futbol, sexe o de programes del cor. Segur que l’últim llibre que vas llegir va ser "Teo a la granja" i segur que el poc que penses no supera el mal que escrius.\nNo se que es pitjor la gent que passa de tot, com tu, o la gent que ho manipula tot a favor d’interessos electoralistes que camuflen els verdaders interessos econòmic que persegueixen.\nReivindiquem el 9 d’octubre!\n22 d’octubre de 2007 a les 20:03


Radio INS Poblenou - Institut Poblenou\nRàdio Institut Poblenou\nLa Ràdio de l’Institut Poblenou\nPrograma que dóna difusió a idees innovadores i projectes fets a l’Institut Poblenou. Avui alumnes de 1er de Gestió de Vendes i Espais Comercials ens parlen sobre les seves idees innovadores de negoci.\nAutoria: Alumnes de 1er de Gestió de Vendes i Espais Comercials\nData emissió: 03-05-2021\nEspai obert a tota la comunitat per parlar de la música que ens agrada, de la música que creem, la que escoltem, la que recomanem, … fins i tot de la que odiem! Avui parlem amb Alex Cosano aka Alex Xulo1, alumne de 2on de Sistemes Informàtics i Xarxes, sobre la seva música i aficions, i escoltem uns quants temes seus.\nAutoria: Àlex Cosano de 2on de Sistemes Microinformàtics i Xarxes\nData emissió: 16-02-2021\nPrograma que dóna difusió a idees innovadores i projectes fets a l’Institut Poblenou. Avui alumnes de 2on de Comerç Internacional ens parlen sobre les seves idees innovadores de negoci.\nAutoria: Alumnes de 2on de Comerç Internacional\nData emissió: 16-12-2020\n La comunitat de l’Institut Poblenou ens envia dedicatòries musicals per mantenir el contacte i passar millor els dies de confinament.\nAutoria: Comunitat INS Poblenou\nData emissió: 05-05-2020\nData emissió: 20-04-2020


CRÒNICA 45 – L’ESCOLA | 4NariNaN\nAmb la Núria hem après a llegir i escriure (porta un embolic amb el castellà!) i a sumar i restar i aprendre les constants i les hores del rellotge i a tornar bé el canvi (ens hem currat bitllets i monedes perquè pel món dels de joguina només trobàvem $ 😉 jajajaja només em va faltar plastificar-ho !!! jajaja), però també a fer la tombarella o aprendre a relaxar-nos. Tema paciència ja és una altra història, era un dels objectius del viatge i diria que no s’ha assolit 😦\n8 pensaments sobre “CRÒNICA 45 – L’ESCOLA”\n11 de Juny de 2017 a les 5:11\n11 de Juny de 2017 a les 15:13\n11 de Juny de 2017 a les 7:13\n11 de Juny de 2017 a les 15:22\n11 de Juny de 2017 a les 18:47\n12 de Juny de 2017 a les 2:34\n12 de Juny de 2017 a les 17:48\n14 de Juny de 2017 a les 22:46


L’agricultura convencional desplega en els sòls de cultiu pràctiques utilitzades des de temps immemorials, però que esdevenen perjudicials per al medi ambient. Tècniques com la crema de les restes de la collita (rostolls) o el volteig del sòl o llaurada (conreu) per controlar les males herbes i preparar el llit de sembra, incrementen problemes com l’erosió i la compactació del sòl. A més, algunes d’aquestes tècniques convencionals contaminen les aigües superficials amb fertilitzants i pesticides, disminueixen la matèria orgànica del sòl i augmenten l’emissió de CO2 a l’atmosfera. Però hi ha una altra forma més acurada de cultivar la terra, l'”agricultura de conservació”, que consisteix en una sèrie de pràctiques agronòmiques que permeten un maneig del sòl que n’altera menys la composició, l’estructura i la biodiversitat, i el defèn de l’erosió i la degradació.\nAlgunes de les seves tècniques són la sembra directa sense conreu, el conreu reduït a la mínima expressió, la no incorporació -o la incorporació parcial- de les restes de collita, i l’establiment de cobertes vegetals per a protegir el sòl en cultius llenyosos (arbres i arbustos utilitzats per a l’obtenció de fruits o planta forestal).\nSegons sembla, l’agricultura de conservació és tan rendible com la convencional, si bé exigeix unes despeses inicials de maquinària específica per a la sembra.\nAquest tipus d’agricultura incorpora tècniques que redueixen, canvien o eliminen la llaurada del sòl i eviten la crema de rostoll per a mantenir una cobertura suficient de residus vegetals en el sòl al llarg de tot l’any. D’aquesta forma, el terreny queda protegit de l’erosió i de l’aigua de la pluja, al mateix temps que augmenta de forma natural la seva estabilitat, el contingut orgànic i el nivell de fertilitat. Tot això contribueix a disminuir en gran manera la contaminació de les aigües superficials i l’emissió de CO2 a l’atmosfera, a més d’afavorir la biodiversitat.\nEl que s’aconsegueix amb l’agricultura convencional, en la que la majoria de les operacions de cultiu estan dirigides a deixar anar la terra, és precisament tot el contrari. Amb el conreu augmenta el volum d’oxigen en la terra, i això suposa una mineralització major i una reducció de matèria orgànica del terreny, que és, al mateix temps, el substrat per a la vida del sòl. L’experiència ha demostrat que les tècniques conservacionistes superen de llarg la mera reducció del cultiu mecanitzat.\nEn una terra que no es llaura durant molts anys, els residus de la collita hi romanen en la superfície i produeixen una capa de cobertura vegetal. Aquesta capa protegeix la terra de la pluja i el vent, i n’estabilitza la humitat i la temperatura en els estrats superficials. Així, aquesta zona es converteix en hàbitat propici per a diversos organismes, des de grans insectes fins a fongs i bacteris. Aquests organismes maceren la floridura, en mesclar-se i incorporar-se a la terra i la descomponen perquè es converteixi en humus i contribueixi a l’estabilització física de l’estructura de la terra. Al mateix temps, aquesta matèria orgànica de la terra compleix una funció d’emmagatzemament per a l’aigua i els nutrients.\nL’agricultura de conservació ha sigut promoguda en diversos llocs del món. S’estima que el 2001 hi havia 60 milions d’hectàrees dedicades a la sembra directa en tot el planeta. Espanya, amb els seus 1,2 milions d’hectàrees dedicades a aquest tipus d’agricultura d’un total de 15 milions d’hectàrees cultivades, ocupa un bon lloc en el rànquing de països. La península Ibèrica és una de les zones en què l’agricultura de conservació pot aportar més beneficis. Les seves condicions climatològiques i topogràfiques són perfectes per a afavorir els processos erosius, accentuats en les últimes dècades amb el conreu intensiu. El 50% del sòl agrari sofreix un risc d’erosió mig-alt, i en algunes regions, la proporció arriba a un 70%.\nA principis dels anys 1980, es van iniciar al nostre país una sèrie d’assajos per a estudiar l’adaptació d’aquests tècniques a l’ecosistema de la Península, donats els avantatges potencials i l’alta adaptació amb què ja comptava en altres parts del món. Alguns d’aquests assajos tenen ja 15 anys, i tots han demostrat una viabilitat econòmica interessant, amb estalvis de costos i temps, que s’afegeixen als avantatges mediambientals i agronòmics.\nL’aplicació més alta correspon als cereals d’hivern (blat i ordi) amb unes 700.000 hectàrees, i al blat de moro, amb 50.000 hectàrees. Actualment s’està estenent a altres cultius, com la colza, el pèsol, el cigró, la remolatxa, el lli, el cotó… Quant als cultius perennes, el sistema de cobertes vegetals s’està difonent en oliverars, arbres fruiters (cítrics, pereres, presseguers i vinyes) i en sistemes forestals (eucaliptus, deveses, repoblacions forestals). El conreu, en obrir la terra, acaba amb la coberta natural i desagrega les partícules del sòl. Cobrir el sòl és la forma més eficaç de lluitar contra la seva erosió i degradació. Per a fer-ho, es poden emprar cobertes vegetals vives o inerts. La coberta vegetal viva, a més d’interceptar les gotes d’aigua de pluja, augmenta la velocitat d’infiltració del terreny.\nL’agricultura convencional requereix més inversions per a la compra i el manteniment de la maquinària, i comporta una despesa més gran en combustible i mà d’obra que l’agricultura de conservació. Aquest estalvi de costos normalment compensa algunes despeses extra de les tècniques conservacionistes, com l’adquisició de sembradores de “sembra directa”. En general, amb l’agricultura de conservació es redueix el consum d’energia i s’augmenta la productivitat energètica, la proporció entre el rendiment energètic obtingut i l’energia consumida en la producció.\nLa sembra directa (el no-conreu) requereix una única operació o passada de maquinària per a la sembra, en comptes de les dues o tres operacions necessàries per a la preparació del sòl i la sembra que calen en la tècnica convencional. Això fa que es redueixin els costos d’adquisició i manteniment de maquinària en uns 97 euros per hectàrea i any.\nEn camps d’oliveres en règim de no-conreu s’estalvia entre 60 i 80 litres de gasoil i de 3 a 5 hores de treball per hectàrea i any.\nSegons els seus defensors, no es tracta d’una agricultura de baix rendiment i permet produccions comparables amb la intensiva convencional. A curt termini, els desavantatges podrien ser les despeses inicials en equips especialitzats de sembra i les generades per una nova dinàmica de treball, que requereix un procés d’aprenentatge en l’agricultor.


S'obre la vacunació de la dosi de record per a les persones d'entre 30 i 39 anys | Canal Reus TV\nS'obre la vacunació de la dosi de record per a les persones d'entre 30 i 39 anys\n09:19 - 14 gener 2022\nEs rebaixa a 5 mesos el temps que cal esperar per posar-se-la en totes les franges\nParal·lelament, es rebaixa a 5 mesos el temps que cal esperar per posar-se en totes les franges d’edat obertes la dosi de record pels que havien rebut Pfizer o Moderna. Fins ara s’administrava quan havien passat 6 mesos d’haver completat la pauta, és a dir i en general, de la segona dosi.\nPels que van rebre Janssen o Astrazeneca, el temps d’espera es manté a 3 mesos.\nLa dosi de record augmenta la immunitat, l’allarga i ajuda a reduir el risc d’ingressar a l'hospital a causa de la COVID-19. Els darrers estudis internacionals mostren que l'efectivitat de la dosi de record enfront la hospitalització relacionada amb la variant Òmicron és d'un 88%. Fins ara, s’han posat a Catalunya més de 14,4 milions de dosis de la vacuna contra el SARS-CoV-2, de les quals 2,4 milions han estat dosis addicionals.\nvacunació passaport covid\nCom demanar la baixa si ets positiu per Covid-19?


25 gener 2021 04:51\nMÉS-Estimam Palma tornarà a presentar una moció per a retirar el nom de l’actual plaça Rei Joan Carles I i instar la comissió de toponímia de l’Ajuntament a proposar un nom més adient en el proper ple municipal, tal i com ja va proposar en el ple municipal del passat mes de juliol.\nEn aquella ocasió, la proposta va ser rebutjada pel ple municipal amb els vots en contra de PP, Vox, Ciudadanos així com del PSIB que hi va votar en contra argumentant que calia «esperar que avancin» les investigacions contra el rei 'emèrit', assegurant que no hi havia informació suficient per a prendre una decisió sobre una qüestió fonamental que afectava la prefectura de l’Estat.\nTanmateix, després de la fugida del Borbó, anunciada aquest dilluns 3 d’agost per part de la Casa Reial, els ecosobiranistes consideren que aquesta operació «denota obscurantisme just quan s’està investigant l’anterior cap de l’Estat», evidencia «la gravetat de la situació dels escàndols de corrupció» i suposa «l’acceptació de l’origen dubtós de la fortuna dels Borbons».\nEn aquest sentit, el coordinador de MÉS-Estimam Palma, Miquel Àngel Contreras, ha assegurat que «contra la corrupció, per democràcia i dignitat, Palma no mereix homenatges a qui ha actuat il·lícitament». Per això, ha continuat, «tornarem a proposar la retirada del nom de l’actual plaça Rei Joan Carles I i esperam que, aquesta vegada, després dels darrers fets ocorreguts, la moció prosperi en el proper plenari».\nAixí mateix, els ecosobiranistes consideren que els escàndols i investigacions sobre les activitats de l’anterior cap de l’Estat no es poden resoldre amb «una fugida per la porta del darrere» sinó que han de ser dirimits per la justícia, així com que «ha arribat el moment de plantejar un referèndum sobre monarquia o república».\nPer ???!!!, fa 6 mesos\nRaons no en falten. Cal sebre exposar-les.


Hospitals en Granma - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Cuba - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Cuba › Hospitals en granma\nHospitals en granma Cuba\nSi sou usuari del servei d'informació que ofereix Hospitalsworldguide a Hospitals en Granma, ajudeu-nos a mantenir aquesta guia útil per a les persones. L'únic que demanem és que, en cas de trobar algun error en el registre d'un hospital, feu-nos-ho saber perquè puguem corregir i continuar mantenint la qualitat d'aquest lloc web. Moltes gràcies!.\nQualsevol manifestació d'alguna cosa estranya pot ser l'anunci d'una malaltia, que pot ser banal o greu. Si està preocupat i necessita consultar un metge, cerca aquí en aquest directori d'hospitals Cuba, aquests Hospitals en Granma que són més propers a vostè.\nEls 493568 habitants de Granma tenen diversos hospitals que poden proporcionar-los atenció mèdica. Si necessiteu trucar i demanar una cita, o fer qualsevol pregunta abans d'anar, o fer qualsevol consulta, trobeu aquí els telèfons de contacte i adreça de tots Hospitals en Granma.\nHospitals en Granma per categoria\nSi necessiteu anar a l'hospital per consultar amb especialistes, imatges de diagnòstic o qualsevol procediment relacionat amb problemes de salut, aquí veureu una llista amb tots els hospitals públics de Granma (Cuba)\nComençar un tractament o una teràpia a llarg termini en un hospital privat Granma (Cuba) pot costar molt més del que puguis imaginar. Per això, és bo que informeu amb antelació sobre el cost total d'aquesta. Trobeu aquí una llista de tots els centres hospitalaris d'aquesta regió i informeu-vos a si mateix\nHospitals en Granma per ciutat important\nEmmalaltir pot ocórrer de sobte, el moment que menys espera. Si visiteu o visiteu Bayamo, aquesta bella ciutat Cuba, i teniu símptomes molestos com el dolor abdominal, nàusees o vòmits, potser hauríeu d'anar a l'hospital més proper. Vegeu tota la informació de l'hospital aquí a Hospitalsworldguide.\nNi la malaltia ni els accidents escullen temps o lloc per manifestar-se. Per aquest motiu, és tan important disposar de tota la informació dels hospitals, especialment dels més propers, a mà i ràpidament. Aquí trobareu tot el que necessiteu saber per poder contactar amb qualsevol hospital Manzanillo, a Cuba.\nSi necessiteu atenció mèdica urgent, aneu a l'hospital més proper a Jiguaní, Cuba. Aquí trobareu tot, amb la seva ubicació indicada al mapa, de manera que no tingueu el més mínim dubte d'on es troben i de com arribar.\nTenir la salut és el primer i més important per fer-nos sentir feliços i complerts. Si necessiteu un especialista en algun camp com medicina general, pediatria, geriatria, psiquiatria, psicologia, etc., busqueu-lo en aquest directori d'hospitals Yara, Cuba.\nLa població de Campechuela, Cuba sempre ha confiat en una atenció mèdica de qualitat dels hospitals dels voltants. Si necessiteu consultar la informació de contacte i la ubicació geogràfica d'un d'aquests hospitals, ens complau dir-vos que a Hospitalsworldguide trobareu tot el que necessiteu saber.\nNo espereu més si necessiteu veure el vostre especialista avui mateix. La vostra salut hauria de ser la vostra prioritat i ha d'estar en bones mans. Consulteu aquí en aquesta base de dades d'hospitals, el vostre hospital més proper a Río Cauto, Cuba.\nHospitals en Granma per província\nLlistat de hospitals pròxims a Granma\nHospital General Universitario Vladimir Ilich Lenin- (Situat a 103.88 km)\nClínica Central Cira García- (Situat a 642.94 km)\nCentro Internacional de Restauración Neorológica CIREN- (Situat a 645.70 km)


Alzheimer | Voluntaris.cat\nAlzheimer Catalunya llença la campanya #YoTambiénTengoAlzheimer per donar visibilitat a la figura de les persones cuidadores. “És molt important que les persones cuidadores tinguin en compte que cal cuidar-se per cuidar”. Així ens resumeix Marta Navarro, cap de comunicació a Alzheimer Catalunya, …\nPosa el cor per cuidar el teu cervell i treballa per l’envelliment saludable\n8 de setembre de 2015 Voluntaris,cat\nLa Fundació Pasqual Maragall busca persones voluntàries per a la Jornada "Cada pas compta" que tindrà lloc el proper 20 de setembre al Parc de Recerca Biomèdica de Barcelona. En el marc del Dia Mundial contra l'Alzheimer, la jornada busca promoure l'exercici físic com a eina clau per a un …\nNotícies, Salut i ComunitatAlzheimer, Crida de voluntariat, Envelliment actiu, Exercici físic, Fundació Claror, Fundació pasqual maragall


Arxius de Jaume Gustà i Bondia - Antiquari\nEtiqueta: Jaume Gustà i Bondia\n1888 – Exposició Internacional – Barcelona\n1888 – Exposició Internacional de Barcelona en el Parc de la Ciutadella (en aquell moment de la Ribera). Vista aèria del palau de la indústria de Jaume Gustà i Bondia, autor també de l’alcaldia de Sants.\nPublicat el 17 de Maig de 2007 25 de Març de 2009 Categories FlogEtiquetes 1888, Barcelona, Exposició Internacional 1988, Jaume Gustà i Bondia, Parc de la Ciutadella (BCN)Deixa un comentari a 1888 – Exposició Internacional – Barcelona


La Cooperativa de La Canonja preveu vendre tot el seu patrimoni per tornar el 80% dels dipòsits | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nLa Cooperativa de La Canonja preveu vendre tot el seu patrimoni per tornar el 80% dels dipòsits\nA la dreta el president de la Cooperativa de La Canonja, Josep Maria Veciana. Foto: Romà Rofes / Tarragona21.cat\nEn una reunió que ha tingut moments força tensos, la Secció de Crèdit de la Cooperativa de la Canonja ha presentat aquest vespre un pla segons el qual l’entitat preveu tornar al voltant del 80% dels diners dipositats pels seus clients en el termini de dos mesos. Per fer-ho, haurà de vendre tot el seu patrimoni a l’Ajuntament canongí i a la Unió Corporació Alimentària de Reus. Seran els socis de la Cooperativa Agrícola els que, en una assamblea que se celebrarà d’aquí a 15 dies, tindran l’última paraula per donar el vistiplau a la venda del patrimoni.\nActualment, els clients tenen gairebé 3 milions d’euros dipositats a l’entitat. El consistori compraria l’edifici de la Cooperativa per 1 milió d’euros i l’oficina de la secció de crèdit per 250.000 euros, mentre que la cooperativa reusenca adquiriria la maquinària de l’entitat per 250.000 euros més. La resta dels diners que queden fins arribar al 80% d’aquests dipòsits (2.300.000 euros) es completarien amb els 243.000 euros de líquid que encara té l’entitat, i amb un estimat de la recuperació dels préstecs que l’entitat té concedits. El pla preveu tornar el 80% en dos mesos, i arribar al 90% al cap d’uns 3 mesos. El 10% restant es retornaria en 4 o 5 anys amb l’activitat de la cooperativa.\nL’oficina seguirà oberta i se’n podran retirar petites quantitats\nDe moment la secció de crèdit de la Cooperativa es mantindrà oberta, com fins ara, i es permetrà la retirada de petites quantitats (d’un màxim de 200 euros). La junta ha preguntat a les més de 200 persones que hanassistit a la reunió celebrada a l’escola si preferien tancar l’oficina o mantenir-la en les condicions actuals, i han optat per la segona opció.\nVeciana, president de la Cooperativa: “Ho hem fet malament, o no ho hem sabut fer bé”\n“Reconec que ho hem fet malament, o no ho hem sabut fer bé, i que ho hauríem d’haver dit abans”, ha reconegut el president de la Cooperativa de La Canonja, Josep Maria Veciana. Després d’una sèrie d’anys consecutius tancant amb pèrdues, l’ens havia decidit liquidar l’entitat. “Ho volíem fer de forma ordenada i en un termini d’un o dos anys, però a conseqüència dels rumors que han provocat una retirada massiva de dipòsits la cosa s’ha precipitat”, ha afegit.\nDiverses persones assistents a la reunió han retret a Veciana i a la resta de la junta la mala gestió de l’ens, i fins i tot els han demanat que els diners que falten surtin d’ells. El to de la reunió ha pujat a partir d’aquell moment. “Ho volia arreglar de bones, i em dieu que no us agrada? A veure si m’ho repensaré…”, ha amenaçat Veciana. El president ha recordat que ha posat com a garantia una parcel·la seva valorada en 300.000 euros per compensar el fet que l’edifici de la Cooperativa té pendent una garantia de pagament de 498.000 euros a Hisenda Pública, que es podria acabar recuperant.\nLa reunió informativa ha congregat més de 200 persones a l’escola de La Canonja. Foto: Romà Rofes / Tarragona21.cat\nJosep Torrents, fill de dipositaris que està creant una plataforma d’afectats, ha demanat la dimissió de Veciana i de la resta de la junta gestora per la “falta de credibilitat en què aquestes persones timonegin aquest procés”, i que hi hagi un representant dels afectats a la junta.\nMuñoz: “Si s’obre un procés judicial, ens serà impossible comprar el patrimoni”\nApel·lant directament a Torrents i al seu advocat l’alcalde de La Canonja, Roc Muñoz, ha insistit en la necessitat que no s’obri un procés judicial contra la Cooperativa que complicaria l’adquisició del patrimoni per part de l’Ajuntament: “Tots els que hi teniu diners esteu calents, i és comprensible. Hi ha advocats que estan com a voltors esperant treure rendiment de la situació. Però si hi ha una demanda, ens serà impossible executar aquest pla”. El delegat del Departament d’Agricultura a Tarragona, Àngel Xifré, també ha insistit en aquest punt.\nLa compra no afecta les inversions que tenia previstes l’Ajuntament per enguany\nL’alcalde canongí ha manifestat que, tot i que tenen algunes idees, encara no han decidit quin tipus d’equipaments es faran a l’edifici i l’oficina de la Cooperativa. Segons ha afirmat, els diners per adquirir aquest patrimoni sortiran del romanent de tresoreria de l’Ajuntament, i no afectaran cap de les inversions previstes en el pressupost d’enguany. “Hem fet una valoració generosa del que valia el patrimoni, i ho comprem perquè assegurar que els afectats cobrin aquests diners és un problema social del qual l’Ajuntament no en podia quedar al marge”, ha afirmat Muñoz.\n15/03/2017 L’hereva d’IQA es converteix en líder en producció de derivats de l’òxid d’etilè al sud d’Europa


Gay de Liébana: 'Aquest és un país de xoriços' - VilaWeb\nDissabte 01.12.2012 17:18\nGay de Liébana: 'Aquest és un país de xoriços'\nEl vídeo d'un encesa intervenció de l'economista català a Elx té un gran impacte a la xarxa\n'Aquest és un país de xoriços, i la gent ha de dir prou'. Així de contundent s'expressava l'economista Josep M. Gay de Liébana, en una taula de debat a Elx en unes 'Jornades tributàries'. La intervenció fou fa dos mesos, però la contundència de la seva exposició ha fet que el vídeo hagi tingut un gran impacte en la xarxa i que a YouTube hagi superat de llarg els dos milions de visites.\n'No es poden exigir tipus impositius del 56% quan una bona part dels que els recapten són uns grans xoriços. I el poble ha de dir prou. I el poble no ho diu', es queixa Gay de Liébana.\nEs queixa de la ineptitud del govern espanyol: 'Tenim un ministre d'economia que és un geni. Quan va apujar l'IVA el ministre De Guindos va dir no hi ha cap problema, perquè les empreses aquest increment de l'IVA l'absorbiran amb càrrec als seus marges. Conclusió: el ministre d'Economia fa molts anys que no ha vist cap compte de resultats de cap empresa espanyola. Si n'hagués vist un, hauria vist que ni Mercadona ha pogut absorbir l'increment de l'IVA i que les pimes no tenen marge per absorbir aquest augment de l'IVA'.\nI continua: 'Si vols que l'economia funcioni has de treure els sis milions de desocupats de la desocupació. I si un govern que té la majoria absoluta no ho fa és que és un inepte. I si el senyor Rajoy no ho fa és que és un inepte. Hi ha ineptitud perquè les organitzacions empresarials estan subvencionades i no són independents. I els sindicats no són independents'.\nAvisa que 'la gent desocupada de més de 45 anys no tornarà a treballar més. I en el mes d'agost es carreguen al bonificiació del 45% per als majors de 45 anys en el règim de la seguretat social, propiciant els futurs acomiadaments.'\nI rebla: 'Jo me n'aniré, perquè en un país que no té capacitat de reacció ni sentit de la revolució anirem veient com desapareixen les empreses, que pugen els impostos, que puja l'IVA'.


Bona Nit. Espectacles a la fresca a la piscina de Torrelavit Un any més torna la programació d'espectacles a la fresca a la piscina municipal de Torrelavit. Música, màgia i banys nocturns en bona companyia. https://www.penedescultura.cat/agenda/bona-nit-espectacles-a-la-fresca-a-la-piscina-de-torrelavit https://www.penedescultura.cat/agenda/bona-nit-espectacles-a-la-fresca-a-la-piscina-de-torrelavit/@@download/image/Bona nit 2021.png


Antimunicipalisme - Balaguer Televisió\nLa bancada Popular ja tremola, Mariano Rajoy s’ha amagat sota la taula i el tribunal Constitucional està en estat de xoc. I es que no podia ser menys després que l’Ajuntament de Balaguer aprovés una moció en contra de “la judicialització de la política i de la persecució que pateixen els càrrecs electes per defensar el procés”. Pareu màquines. Els regidors d’un municipi que no arriba als 20.000 habitants han decidit fer política nacional, aquella per la qual no van fer campanya, però que ara els fa goig i volen parlar d’alguna cosa més que modificacions de crèdit i taxes.\nAquest 2016 el consistori balaguerí ha aprovat una desena de mocions que res tenien a veure amb el treball de l’òrgan municipal. El problema és que el Ple de molts ajuntaments (que per començar avui en dia ja no és un ple, sinó un desert) s’han vestit amb temes de caràcter nacional per atreure l’interès de la gent. Són aquells debats fàcils de comentar, que estan a les tertúlies i on els arguments són tan refregits que els regidors ja els tenen interioritzats. Segurament això ajuda a justificar el treball d’aquells edils que tenen poc marge de maniobra en les actuacions del dia a dia del consistori. Però aquí estem barrejant en un mateix sac el compromís de servei públic que tenen els regidors escollits per gestionar un Ajuntament, amb el compromís que aquests tenen amb els colors del seu partit. Cal separar una cosa de l’altra i entendre la responsabilitat del càrrec per no fer el ridícul. Pero tranqu ils, segur que els jutges del Tribunal Constitucional són acèrrims seguidors de la política municipal balaguerina i faran marxa enrere quan vegin que Balaguer ha aprovat una moció que “rebutja l’anul·lació del Constitucional del decret català sobre pobresa energètica”.\nEs pot entendre que el moment polític pel que passa Catalunya necessita del suport d’àmplies majories i el propi Parlament en alguna ocasió l’ha demanat als municipis. Però això s’ha acabat convertint en una espiral de debats estèrils i ha frivolitzat l’autèntic paper de les mocions municipals, el de donar veu a les ampes, casals i associacions o posar sobre la taula debats importants per la ciutat. Estic segur que hi ha molt bona fe en l’aprovació de mocions que defensen la conselleria d’exteriors de la Generalitat o que demanen al govern espanyol el traspàs de les beques. Però més enllà d’aquesta bona fe, lamento dir que això només ens està aportant palla per omplir pàgines de diaris. En un moment en què la ciutadania ja no creu en els polítics, no podem permetre que els organismes municipals, els que precisament estan més a prop de la gent, facin política irrellevant. Bàsicament perquè quan s’apaguin els focus aquests regidors hauran de donar la cara i parlar de les autèntiques necessitats del seu municipi.


Novelda obri una segona convocatòria de les Ajudes Parèntesis – Ayuntamiento de Novelda\nRegidoria d'Ocupació i Sectors ProductiusRegidoria de Consum, Comerç i MercatRegidoria de Turisme\nL’Ajuntament de Novelda obri el termini per a la sol·licitud de la segona convocatòria de les Ajudes Parèntesis del Pla Resistir, una línia d’ajudes dirigida a fer costat a les persones autònomes, pimes i micropimes locals els sectors de les quals s’hagen vist afectats per la pandèmia i no estigueren inclosos en les bases reguladores de la primera convocatòria.\nDel 6 al 20 d’abril autònoms, pimes i micropimes de fins a deu treballadors, amb domicili fiscal a Novelda, podran sol·licitar aquestes ajudes directes, amb un màxim de 1.200€, a través de la Seu Electrònica (www.sede.novelda.es). Els interessats poden consultar les bases de la convocatòria en la web de l’Ajuntament (www.novelda.es).\nLa primera convocatòria de les Ajudes Parèntesis, finançada de manera conjunta per Generalitat, Diputació i Ajuntament, estava dotada amb 507.947€ i va arribar a tramitar 142 sol·licituds que com ha assenyalat Geno Micó, delegada de Turisme, “han deixat un excedent de 188.079€ que serà utilitzat per a aquesta nova convocatòria dirigida a altres activitats econòmiques, com el comerç no essencial, que també ha patit greument la crisi provocada pel Covid-19”.\nEls autònoms i microempreses, que no estaven inclosos en les bases reguladores de la primera convocatòria de les Ajudes Parèntesis, podran sol·licitar aquesta subvenció per a cobrir despeses corrents de negocis com la confecció de peces tèxtils, arts gràfiques i impressió gràfica, edició de periòdics i revistes, perruqueries, serveis fotogràfics, massatgistes, dietistes, auxiliars d’infermeria, serveis de tint i comerç menor de peces de vestir, joieria, rellotgeria, bijuteria, joguets, articles esportius, abonaments, llavors, flors, plantes, calçat, etc.\nEntre les despeses subvencionables per aquest fons, al qual es poden acollir autònoms i microempreses que acrediten estar en actiu almenys des de 2020, es troben les despeses de personal, quota d’autònom, despeses de lloguer, liquidació de cotitzacions, així com despeses de subministrament d’energia, aigua, telèfon, internet, despeses d’interessos de préstec, i despeses relacionades amb l’adquisició de vehicles afectes 100% a l’activitat econòmica.\nGeno Micó ha agraït al departament el “treball, esforç i urgència” per a poder traure aquestes ajudes tan necessàries, “que en moltes poblacions de la nostra província ni tan sols han pogut tramitar la primera convocatòria”, i ha subratllat que “l’Ajuntament ha d’estar prop del seu teixit empresarial i comercial en aquests moments tan complicats, minimitzant, en la mesura que siga possible, la greu situació econòmica derivada de la pandèmia del Covid-19”.\nCategories: Regidoria d'Ocupació i Sectors Productius, Regidoria de Consum, Comerç i Mercat, Regidoria de Turisme 01/04/2021\nPreviousPrevious post:Avancen les obres del pla Edificant en l’Alfons X El SaviNextNext post:Novelda sol·licita una subvenció per a geolocalizar els refugis antiaeris de la Guerra Civil


Entrevista sobre els sistema de pensions a l’economista crítica Elena Idoate – Intersindical Alternativa de Catalunya\nPosted By: redacció 21 de febrer de 2018\nEntrevista a Elena Idoate (@e_idoate), membre del seminari d’economia crítica Taifa i delegada de la CATAC-IAC\n“El problema fonamentalment és econòmic: la taxa d’atur és elevada, les condicions laborals pitjors i el repartiment de la riquesa cada cop més desigual, amb la conclusió que la Seguretat Social no es beneficia del creixement econòmic.”\nQuè està passant amb la Seguretat Social? Perquè té dèficit?\nHem d’entendre que el Sistema Seguretat Social és un nivell de l’Administració Pública a l’Estat espanyol, que des de fa anys presenta una situació financera de dèficit. A novembre del 2017, l’Administració central té un dèficit de -1,51% del PIB, i la Seguretat Social de -0,79% del PIB. Per què hem de considerar aquesta xifra de manera separada de la resta d’administracions i no pas entendre que és un component més d’una situació deficitària conjunta del nivell central, que és qui té la competència? D’altra banda, el deute d’Administració de l’Administració Central és sis vegades superior al de la Seguretat Social (que, a més a més, inclou altres coses a banda de les pensions). Quan parlem de pensions hauríem de parlar també de què passa a les altres polítiques públiques. Rescats bancaris draconians, deute per a finançar infraestructures de dubtosa utilitat, polítiques fiscals regressives i retallades socials mentre que es nodreixen de més recursos partides com la policia i presons.\nLa Seguretat Social el 2007 tenia un superàvit de l’1,3% del PIB, i des del 2009 presenta dèficit: els seus ingressos no són suficients per a cobrir les despeses. I aquesta situació és conseqüència de la crisi econòmica que té efectes estructurals. En comparació amb el 2007, s’han perdut un 5% dels afiliats a la Seguretat Social, i malgrat la recuperació de llocs de treball, mai s’assolirà la xifra prèvia. A més a més, els salaris van a la baixa, especialment ens llocs de feina que s’han creat amb la reactivació econòmica, amb nivells salarials molt inferiors i condicions de treball més precàries. Amb tot, des del 2007 les cotitzacions socials només han augmentat un 7% però les prestacions socials ho han fet un 47%. El problema fonamentalment és econòmic: la taxa d’atur és elevada, les condicions laborals pitjors i el repartiment de la riquesa cada cop més desigual, amb la conclusió que la Seguretat Social no es beneficia del creixement econòmic.\n– Què significa pel futur de les pensions que el govern del PP hagi endeutat la Seguretat Social en 25.000 milions contra la seva tresoreria?\nEl futur de les pensions no depèn de què puntualment la Seguretat Social tingui un estalvi o un desestalvi. El cert és que caldrà aportar una major part del PIB a les pensions, perquè el percentatge de persones pensionistes incrementarà (transitòriament), però els estudis tendeixen a utilitzar aquest fet (tergiversat i exagerat) com a argument per a carregar-se el sistema públic de pensions. Si les cotitzacions socials augmentessin, com a efecte d’un increment de salaris però també dels imports determinats per la llei, hi hauria prou diners per a pagar més pensions. Però ucada cop és més evident entre analistes i polítics que les pensions no poden finançar-se únicament amb cotitzacions socials i caldria aportar-hi altres ingressos públics. La qüestió és com fer-ho: amb una fiscalitat progressiva, és a dir, redistribuint els recursos i gravant més als agents econòmics que concentren la riquesa (capitals), o bé amb una fiscalitat regressiva. I l’economia neoliberal prefereix aquesta segona opció.\n– Per què la revisió dels pactes de Toledo no són suficients per garantir les pensions?\nEl problema dels pactes de Toledo no és el concepte de suficiència o de garantia. El problema és que han fet contínues retallades de la capacitat adquisitiva de les pensions. Els pactes de Toledo plantegen un sistema en que el pagament de les pensions està garantit i és sostenible, però amb unes pensions de misèria i que exclouen una part important dels treballadors i treballadores. Aposten perquè la cobertura pública sigui molt més baixa per a que la classe treballadora –que s’ho pugui permetre- es vegi obligada a contractar plans de pensions privats. Les diferents reformes de les pensions provoquen la pobresa en la gent gran, que s’estendrà dràsticament en el futur. Un exemple. En el sistema de pensions contributives, un 19% dels homes i un 33% de les dones tenen complements a mínims. Això vol dir que amb el que han cotitzat, segons els paràmetres de càlcul de la Seguretat Social, no arriben a cobrar un import que legalment s’estableix com a mínim. És absurd. El sistema és tan restrictiu que necessita complements addicionals. I cal tenir en compte que els mínims no suposen una font d’ingressos suficient. Les reformes han restringit encara més els paràmetres de càlcul, i quan tinguin ple efecte i comencin a jubilar-se generacions que han tingut vides laborals més precàries que les precedents, que serà ben aviat, es generalitzarà encara més la pobresa en la gent gran.\n– Quins són els mecanismes per fer-ho efectivament?\nLa garantia de les pensions que permetin una vida digna s’ha d’entendre com una política global envers la gent gran, que té moltes dimensions. Caldria posar en comú les diferents necessitats de la gent gran, fent-nos càrrec col·lectivament com a societat. Els serveis públics serien un puntal d’aquesta estratègia, oferint infraestructures i serveis per a cuidar la gent gran en totes les seves dimensions: des de l’atenció a la dependència i les residències, fins als subministraments de serveis bàsics com l’aigua i la llum, així com la cultura. I per fer això cal considerar la vida segons altres paràmetres que no divideixin la població entre actius i passius segons el punt de vista de la capacitat productiva. Cal posar al centre la vida, una vida vulnerable que cal mantenir col·lectivament, en una societat en què la gent gran estigui reconeguda, i no menystinguda. La política de manteniment de rendes continuarà sent important, mentre no hi hagi un desenvolupament suficient de les infraestructures i serveis col·lectius, i per això cal elevar els imports de les pensions, especialment les més baixes, amb un disseny universal, que no exclogui ni penalitzi tan restrictivament qui no ha cotitzat en un model laboral precari i que no contempla moltes feines feminitzades. A l’Estat espanyol, les dones cobren de mitjana un salari el 23% inferior als homes, i en el cas de les pensions, la bretxa s’amplia fins el 34%, amb la qual cosa el sistema de pensions a la pràctica resulta discriminatori.


Una espiral en el món dels angles rectes | Quincalla\nHome Una espiral en el món dels angles rectes\tUna espiral en el món dels angles rectes\npublicat 7 anys Fa\nRecordo quan era petita i de tant en tant, gaudia com una boja fullejant els llibres d’en Quino que els meus pares tenien per casa. Concretament el volum “Potentes, prepotentes e impotentes” em va ensenyar moltes coses… sobretot em va mostrar com el pensament crític pot ser la base per al canvi i l’evolució… sense que ningú no em conduís vers una direcció concreta, Quino sempre deixava que fos jo mateixa la que tregués una conclusió d’aquella il·lustració que ell havia fet… I encara ara, segueixo fent exercicis amb els seus dibuixos reveladors… i més encara si parlen de conceptes amb els quals treballo diàriament, com és la sostenibilitat… A continuació algunes de les seves il·lustracions al respecte, les quals parlen per si mateixes… et fan pensar… i, com sempre passa amb en Quino, et deixen un sabor una mica agredolç… però et conviden a passar a l’acció. publicat a Economia circular, Projectes\n· Tagged: Emoció, Gurús, Inspiració


CERVESA EN CATALÀ: Degustació: guia per estils-007-Witbier-Berliner Weisse\nDegustació: guia per estils-007-Witbier-Berliner Weisse\nCervesa de forment aromatitzada\nUn lleuger Caràcter dolç i amelat i evidència de cítric (especialment taronja), herba i espècies (coriandre) seguit sovint d’un aroma fenolic dolç. Aroma de llúpol entre poc i gens. Diacetil, gens.\nPalla molt clara a daurat clar, normalment tèrbola. Retenció notable amb caràcter molt escumós.\nL’aroma de forment sense maltejar és típicament notable. Caràcter complex degut al coriandre, al cítric i a les aromes fenòliques dolços. Molt lleugera acidesa làctica deguda a un punt de fermentació làctica (Lactobacillus) en alguns exemplars que proporciona un caràcter refrescant. Aroma de llúpol entre poc (tirant a dolç, floral) i res. Amargor típicament restringida; una part d’aquesta podria procedir de la pela de taronja. No hi ha diacetil.\nEntre mitjà i lleuger. Mitjana a alta carbonatació. Acidesa refrescant.\nUna cervesa de forment refrescant, elegant i alhora complexa.\nAquest estil ja té ben bé 400 anys i va desaparèixer cap als anys 1950, com tants altres en aquella època. La va ressuscitar PIERRE CELIS en 1960 i no ha parat de fer-se popular fins ara.\nEl grau de fermentació làctica varia d’una cerveseria a l’altra.\nAproximadament un 50% de forment dur i cru vermell d’hivern i la resta d’ordi PALE maltejat. En algunes versions, hom utilitza també una mica de civada (avena) (5 – 10%) crua. Aquesta cervesa és especiada amb coriandre fresc i pela de taronja seca. Es poden fer servir altres espècies, però són molt menys evidents. El ferment ALE proporciona els aromes de clau d’espècia/ moscada. En algun cas hom sotmet la cervesa a una molt lleugera fermentació làctica o simplement afegeix àcid làctic.\nFitxa tècnica: Valors mitjans extrets de diverses guies.\nBruggs Tarwebier; Hoegaarden Wit; Celis Wit; Steendonck Witbier; Blanche de Namur; Blanche de Bruges; Delhaize Blanche du Lion; Riva Blanche; Wittekerke\nMolt efervescent. Lleugerament tèrbola (llevat). Contingut en CO2: 6-8g/l. Contingut alcohòlic molt baix. Pràcticament no duu llúpol. Poca romanència de cap d'escuma. Desalterant i especialment refrescant. Acidesa fruitada i lleugera.\nMalts d'ordi i de forment. Ferments d'alta fermentació i làctics.\nAlgunes versions modernes són menys àcides i més fruitades.\nDomini: Berlín i regió.\nBeguda d'estiu. Se sol servir amb un raig de xarop de rubiàcia (Waldmeister) o de gerd. Es pot beure amb canyeta.\nTemperatura ideal de servei: 8-10ºC\nNapoleó li va dir "Xampany del Nord" (que ja ens direu què ens importa el que va dir aital salvatge...)\nAquesta cervesa fou creada en el segle XVI quan un brouater de Hannover anomenat Cord Broihan que havia estat a Hamburg en 1526 va tornar a casa seva i va voler reproduir una cervesa que li havia agradat a Hamburg. Però la còpia va sortir malament i va obtenir una cervesa de blat (weissbier) que, curiosament va tenir un èxit fulgurant sota el nom de “Halberstädter Broihan”. Els brouaters berlinesos van voler emular i millorar la recepta, i la “Berlinische Weitzenbier” va néixer. Un metge en deixà constància en 1642 (J.S. Elsholz) lloant-la, i el primer document oficial que la cita és del 1680.\n50 a 70% de forment maltejat + malt pale. El llúpol només serveix per a la conservació. Ferments: alta fermentació i lactobacillus. ( Lactobacillus Delbrückii descobert cap al 1900 pel professor Max Delbruck, un dels fundadors de la Societat Alemanya d'Estudis de la Fermentació i del Brouat, VLB).\nFerment d'alta fermentació+lactobacilus en proporcions variables segons la temperatura de fermentació prevista (per sota de 17-20ºC, proporció de 6 a 1. Més amunt, proporció de 4 a 1).\nEn la fermentació primària, hom afegeix petites proporcions de most vell de 3 a 6 mesos.\nEntre 3 i 4 dies de fermentació principal (entre 15 i 25ºC)\nAl cap de 3 dies hom puja la temperatura i deixa "treballar" entre 3 i 12 mesos i llavors es torna a barrejar amb most fresc (Kraüsenung). Per envasar, hom torna a afegir lactobacillus fresc. Condicionament de 4 setmanes en ampolla.\nBerliner Bügerbräu Weissbier, Berliner Kindl, Schultheiss Berliner Weiss.\nEtiquetes de comentaris: Berliner Weisse, Witbier


Joc Piolín Netejant L'Oceà\nEn aquest joc en línia gratuïts, vostè ha d'ajudar a Piolín a netejar l'oceà d'escombraries. Si arriba al fons del mar sense xocar amb altres peixos marins o foques, i després amb les escombraries a l'embarcació. Aquest és un joc flash senzill i net.\nAquest joc a tingut 9774 partides en línia. Classificació 2113 de els millors jocs gratis.\nJugat 9774 vegades\nPiolín netejant l'oceà, neteja de Piolín, la neteja de l'oceà, Piolín, la neteja del mar,\nSobre el que és aques joc? Aquest és un joc gratis anomenat Piolín Netejant L'Oceà per al navegador sense dever descarregar ni instal lar res, és completament fiable. En aquesta pàgina web pots jugar de forma gratuîta al joc flash Piolín Netejant L'Oceà sobre Looney Tunes. I recorda que això és un joc gratis anomenat Piolín Netejant L'Oceà i és relacionado amb Looney Tunes. El nostre nou joc Piolín Netejant L'Oceà és un dels millors jocs de Looney Tunes es pot trobar i ho pots compartir amb els teus amis i contactes a les xarxes socials. Aquest és un joc en línia i videojoc anomenat Piolín Netejant L'Oceà que et convidem a jugar, gaudir i aprendre al respecte, aixì com compartir en els comentaris i amb els seus amics en les xarxes socials.


31/03/21 17:00 h Publicació acreditada pel Consorci Administració Oberta de Catalunya\nGRUP C SUBGRUP 1 CATEGORIA s/ Reial Decret 1098/2001 A CATEGORIA Actual 1\nCPO21030001 INICI EXP. ENDERROC B.Billares Napols.pdf\nCPO21030001-Informe justificatiu (Obres).pdf\nCPO21030001 GUIA DEUC.pdf\nCPO21030001-Resolucio aprovacio expedient.pdf\n210119 res 017 exp 20obo390.pdf\nCPO21030001 ANNEX 1. DECLARACIO RESPONSABLE.docx\nCPO21030001-Anunci licitacio (Obres).pdf


Treballa a l'IRSJD | Institut de Recerca SJD\nVols formar part de l'equip de l'Institut de Recerca Sant Joan de Déu?\nLa clau de l'èxit d'una recerca de frontera i internacional rau a poder comptar amb equip humà, de recerca i de gestió, altament qualificat i competitiu.\nLa nostra institució compta amb investigadors i professionals tècnics de prestigi i constantment volem incorporar als nostres equips de recerca els millors perfils científics.\nTreballar amb nosaltres és treballar en un entorn d'hospitalitat, multidisciplinari, integrat dins de l'assistència i adreçat a proporcionar una resposta a les necessitats de les persones que assistim.\nConsulta les ofertes de feina actuals\nObservació: temporalment les trobaràs diferenciades en dos entorns webs (enllaç 1 i enllaç 2) així que et recomanem que consultis els dos per assegurar-te si hi ha alguna oferta que s'adapti al teu perfil professional.\nLa Fundació Privada per a la Recerca Sant Joan de Déu és una entitat creada l'any 2002 per cobrir l'activitat investigadora que es duu a terme, tant en l'àmbit biomèdic com social, a l'Hospital Sant Joan de Déu Barcelona, al Parc Sanitari de Sant Boi Sant Joan de Déu i en altres centres de l'Orde Hospitalari Sant Joan de Déu - Província d'Aragó Sant Rafael.\nL’any 2015 va crear juntament amb l'Hospital Sant Joan de Déu Barcelona, la Universitat de Barcelona, la Universitat Politècnica de Catalunya, el Parc Sanitari Sant Joan de Déu, a través d'un conveni de col·laboració, l’Institut de Recerca Sant Joan de Déu.\nCompromís amb "HR Excellence in Research"\nLa Fundació Sant Joan de Déu avala els requisits i principis de la Carta Europea de l'Investigador, el Codi de Conducta per a la Contractació de Recerca, i la contractació oberta, transparent, basada en el mèrit promoguda per la Comissió Europea i segueix les polítiques d'igualtat d'oportunitats.\nEl setembre de 2018, la Fundació Sant Joan de Déu va ser guardonada amb el segell "HR Excellence in Research".\nAquest reconeixement reflecteix el compromís de l'Institut amb la millora contínua de les seves polítiques de recursos humans d'acord amb la Carta i el Codi. La Institució treballa per garantir procediments de contractació i avaluació justos i transparents.\nIgualtat a la Fundació de Recerca Sant Joan de Déu\nTotes les nostres ofertes de feina i beques fomenten la igualtat de gènere a la nostra Institució\nLa Fundació Sant Joan de Déu és conscient de la importància de fomentar la diversitat i incrementar la participació de les dones en la ciència per tal de potenciar la innovació i la creativitat i l'excel·lència de la nostra recerca.\nLa protecció de les seves dades personals és molt important per a nosaltres. En presentar una sol·licitud, concedeixes permís a la Fundació Sant Joan de Déu per utilitzar les dades facilitades per al procés de reclutament.\nEs poden presentar al·legacions a la forma en què les candidatures han estat avaluades i presentar els corresponents escrits d'apel·lació a rrhh(ELIMINAR)@fsjd.org. Totes les al·legacions rebudes seran contestades.


Esta vesprada se celebra el IX Campionat de Dards Ciutat d'Albaida a l'Estació de Tren - Comarcal CV\nInicio Valencia La Vall d'Albaida Esta vesprada se celebra el IX Campionat de Dards Ciutat d’Albaida a...\nEsta vesprada se celebra el IX Campionat de Dards Ciutat d’Albaida a l’Estació de Tren\nHi haurà tres categories de competició\nEsta vesprada de dissabte se celebrarà a Albaida el IX Campionat de Dards Ciutat d’Albaida a l’Estació de Tren, per a la inscripció en este torneig sols cal una inscripció que és gratuïta.\nEste campionat està organitzat pel Pub Sir Lawrens de Albaida i pel Club de Dardos de Albaida, i en el qual també col·laboren l’Ajuntament d’Albaida, la Diputació de València, i l’empresa de màquines de dards Bullshooter S.L., a més a més també hi ha un conujunt d’empreses i entitats locals que s’han sumat a este esdeveniment.\nEl campionat es divideix en tres categories, així la categoria femenina es diputarà a les 16,30h, a la categoria or jugaran els que tinguen un rànquing de més de 40 que comencen a jugar a les 17,30h. Per últim la categoria Plata, amb un rànquing de menys de 40 jugaran a partir de les 19,30h. Els premis s’atorgaran als primers quatre classificats de cada categoria.\nDurant el desenvolupaent de les partides se servirà una degustació de productes nacionals per als jugadors a càrrec del Club de Dardos de Albaida.\nClub de Dardos de Albaida\nIX Capionat de Dards Ciutat d'Albaida\nPub Sir Lawrens de Albaida\nArtículo anteriorAlarte inaugura la seu del PSPV de Benigànim i demana que siga un espai «per fer poble»\nArtículo siguiente‘El Rebost de la Dipu’ celebra a Castello de Rugat l’edició de la Vall d’Albaida del concurs gastronòmic\nOntinyent celebrarà el seu 775 aniversari com a Vila Reial\nBetoret recrimina als socialistes que no executen els projectes a la Vall d’Albaida que va deixar penjats el PP


Un any de consolidació en el futbol formatiu | FC Martinenc\nUn any de consolidació en el futbol formatiu\nInici » Futbol » Futbol Formatiu » Un any de consolidació en el futbol formatiu\nAprofitant un any més la presència del Martinenc a la gala de la Nit dels Campions és un bon moment per fer balanç de la temporada del futbol formatiu, positiu un curs més. Amb dos campionats de lliga (Aleví F i Prebenjamí A), més un altre ascens més que probable de l’Infantil C com a millor segon –falta encara la confirmació oficial de la FCF–, l’altre gran èxit ha estat la consolidació un any més de les principals categories.\nEl més difícil no és arribar, sinó mantenir-se, sobretot quan les categories són cada vegada més altes, però la progressió és evident amb l’Infantil A acabant un any més en la zona alta de la taula i el Cadet A salvant-se amb solvència. I és que passats els anys d’enorme creixement, el gran èxit ara és mantenir un curs més les tres categories Preferent (Juvenil, Cadet i Infantil) i a cinc equips de futbol 7 també en la segona màxima divisió (Primera). La cirereta l’han posat l’Aleví F i el Prebenjamí A amb el títol de lliga, en una temporada en què es van mostrar molt superiors als seus rivals.\nEl Martinenc, present a la Nit dels Campions | FCF\nAmb categoria única a prebenjamins, només la lliga de l’Aleví F comporta l’ascens de categoria (Segona Aleví), un èxit al que s’hi podria sumar l’Infantil C, que va finalitzar la lliga com un dels millors segons de la província de Barcelona i podria recuperar la categoria perduda l’any passat (Primera Infantil). Falta, però, rebre encara la confirmació oficial de la FCF, una ratificació que comportaria un any més que el saldo d’ascens/descensos tornaria a ser positiu amb només un descens.\nL’Aleví E finalment no va poder lligar la salvació, en una lluita en què sí que van sortir-ne vencedors el Juvenil C, l’Aleví A i el Benjamí A. Més enllà dels èxits esportius, però, des d’aquestes línies ens agradaria felicitar a tots els jugadors i jugadores per la seva entrega i ganes d’aprendre i per portar amb orgull la samarreta vermella. A partir del setembre, més i millor!\nEl futbol sala arriba al Martinenc\nEl Futbol Club Martinenc ha engegat per a la temporada 2019/2020 una nova secció esportiva,…\nEl Martinenc organitzarà el ‘Cros3Turons’\nDesprés de l’èxit de l’any passat amb ‘La Diablada’, el Martinenc col·laborarà enguany amb el…


Estratègies per crear microcontinguts rellevants i amb ganxo (I) - Snackson\nEstratègies per crear microcontinguts rellevants i amb ganxo (I)\nCrear continguts dirigits a l’ensenyament eLearning o microlearning no és una cosa trivial, sinó que són molts els factors a considerar quan ens disposem a dissenyar un curs o activitat formativa. Reiterem la importància de crear accions formatives interessants, motivadors, rellevants, accessibles i, en definitiva, orientades a l’alumne.\nEn aquest blog volem compartir amb tu algunes estratègies perquè pugues crear uns objectes d’aprenentatge eficaços, directes, motivadors i que mantinguin l’atenció de l’alumne. Per això, hem partit de les 10 estratègies que proposen des de Shift Learning per crear contingut eLearning i les hem adaptat per a la creació de microcontinguts. Si et resulten interessants, no dubtis en donar-li un cop d’ull a la seva publicació.\nComencem amb les 5 primeres!\n1. Pensa en l’alumne, ficat dins la seva pell\nCom a educadors, volem estimular els nostres alumnes, motivar-los perquè aprenguin, i per aconseguir-ho és primordial que li proporcionem el que necessiten.\nA més de tenir en compte la seva edat, coneixements i experiències prèvies, i lloc de treball, és convenient que pensis en quins són els seus desitjos, aspiracions i expectatives quant a la seva vida personal, professional i el curs que li ofereixes.\nConsidera quina pot ser l’actitud que presentin de cara al curs, les seves opinions, què volen aconseguir després de realitzar-ho, quines estratègies poden ajudar-los a aconseguir els seus objectius, què pot frustrar-los o quins són els obstacles que es poden trobar… què és el més important per ells.\nEl teu objectiu ha de ser que s’enganxin des del principi a l’acció formativa, que parin esment i participin activament durant tot el procés, que trobin una connexió emocional amb el tema que els estàs explicant. I per això en són importats l’storytelling (transmetre un missatge mitjançant històries i experiències), que l’experiència d’aprenentatge sigui agradable i divertida alhora que interactiva i que els elements visuals resultin atractius.\n2. Organitza les teves idees abans d’escriure\nAbans de posar mà a l’obra i escriure els teus continguts, planifica.\nResulta fonamental pensar i meditar sobre les necessitats del teu alumne i com satisfer-les, i a partir d’aquí, organitza el material amb què treballaràs, divideix-lo en mòduls, defineix uns objectius principals i secundaris, tria les tècniques que empraràs per presentar els continguts i la seqüència didàctica més adequada i natural.\n3. Humanitza els texts\nFes servir un “tu” personal per dirigir-te a l’alumne, connecta amb ell. Dirigeix-te a ell com el faries si estiguessis parlant amb un amic.\nSi ho penses bé, què recordes amb més facilitat: les estadístiques que t’han explicat a una conferència o una conversa que has entaulat amb el teu amic a la terrassa d’un bar?.\nL’art de la simplificació pot ajudar-te més del que creus, les persones som més perceptives davant activitats formatives que fan ús d’un llenguatge informal ja que només han de concentrar-se en entendre els conceptes i aprendre, en lloc d’haver d’estar tractant de trobar sentit a les paraules que en tenen davant seu.\nDeixa d’escriure en termes abstractes.\nFes servir analogies per explicar conceptes tècnics.\nExplica els acrònims la primera vegada que els presentis.\nElimina els adjectius i adverbis que no siguin essencials.\nUtilitza termes tècnics o d’argot només quan sigui estrictament necessari.\nEscriu oracions curtes.\n4. Escriu pels “llambregadors”\nPensa que el teu alumne és una persona amb una agenda molt plena i disposa de poc temps lliure. Pensa, a més, que avui dia sofrim d’infoxicació i que el teu alumne se sentirà més motivat a posar-li atenció a un text de 140 caràcters que a un document PDF de 2 pàgines.\nQuè fas tu quan entres a la web del diari? Ho llegeixes tot o li dónes una ullada a la pàgina llegint les paraules principals, els títols, les llistes… fins que trobis el que et sembla interessant de llegir per complet?\nNo sobrecarreguis, tingues en compte que és possible que l’alumne només li doni una ullada al contingut. Amb això, hauria de ser capaç d’identificar les idees principals de les quals estàs parlant.\nA més a més, està demostrat que quan llegim a la pantalla, ho fem un 25% més lent que quan llegim documents escrits.\nDivideix la informació en petites porcions (a manera de píndoles formatives).\nDivideix el teu text en paràgrafs curts.\nEscriu, també, oracions curtes.\nEstructura i prioritza. Escriu la informació més important just al començament del text (o al final).\nAl teu lector hauria de resultar-li senzill entendre de què parla el text i detectar les idees principals amb només mirar-lo.\n5. Evita la verborrea\nExisteix una tendència general a explicar una cosa més del que és necessari, fins al punt que avorrim l’alumne.\nSi és necessari, reescriu un text fins que arribis a la forma més senzilla. Si una cosa pot estar explicada en 50 paraules en lloc de 100, fes-ho. Economitza. Al teu alumne li resultarà més fàcil i ràpid entendre el concepte.\nExplica en poques paraules, utilitza només aquelles que siguin estrictament necessàries.\nUtilitza termes senzills i oracions concises, clares, coherents, eloqüents i naturals.\nNo empris la passiva si no és estrictament necessari. Construir oracions passives requereix construir estructures més llargues que les d’una activa.\nOrganitza el text en paràgrafs curts i organitzats.\nVés directe al gra.\nPresentació de Snackson al South Summit\nTags: microcontinguts, microlearning


Lollipop Con Sabor A Limon Y Naranja - Perle di Sole\nLOLLIPOP DE LIMA Y NARANJA CON SABOR (CARAMELAS DE CARAMELO DURO)\nINGREDIENTES: azúcar, jarabe de glucosa, regulador de acidez: ácido cítrico, sabores naturales (limón, naranja), colores naturales: E100, E160c, E162. NO GMO. SIN GLUTEN. ALERGENO LIBRE. SABORES NATURALES. COLORES NATURALES. APTO PARA HALAL.\nPack de 140 gr.


Jornades “Fosses Comunes. Un passat no oblidat” | Foro por la Memoria - Federación Estatal de Foros por la Memoria\nJornades “Fosses Comunes. Un passat no oblidat”\nMemorial Democràtic, | 4 octubre 2010\nGandesa (Terra Alta, Tarragona), al 24 de octubre\nJornades “Fosses comunes: Un passat no oblidat. Dies de guerra, diàlegs de pau”\nDins el marc de “Dies de guerra – Diàlegs de Pau”, aquestes jornades Fosses comunes: un passat no oblidat pretenen de posar en comú l’experiència acumulada al llarg de deu anys en una matèria necessàriament interdisciplinària, com és el tractament de les fosses comunes, en la qual es troben la recerca històrica, els treballs arqueològics, i l’antropologia i la medicina forenses, sense oblidar l’acció de les entitats memorials i dels familiars de les persones desaparegudes.\n– Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l’Ebre (COMEBE)\n– Memorial Democràtic\n977 421 528 – info@batallaebre.org\n– Fosses Comunes: un passat no oblidat Programa de les jornades\n– Inscripció a les jornades


EL GRUP CIUTADÀ CONTRA LA CORRUPCIÓ A CATALUNYA ACONSEGUEIX QUE S’APROVI LA PERSONACIÓ COM A ACUSACiÓ DE LA GENERALITAT CONTRA IÑAKI URDANGARÍN I LA INFANTA CRISTINA EN EL CAS PALMA ARENA\nUn pas més aprop de la fi de la impunitat\nArrel de la campanya de la setmana passada i de l’escrit que presentàrem des del Grup Ciutadà contra la Corrupció a Catalunya exigint que la Generalitat es personés en el cas Palma Arena per a impedir que s’apliqui la doctrina Botín, hem aconseguit que es voti una moció al Parlament de Catalunya en la que els diputats ha hagut de posicionarse a favor o en contra de la ciutadanía i a favor o en contra de la impunitat. L’esmena ha estat aprovada per 62 vots a favor i 66 abstencions ( CiU i PP).\nMés informacions: Hisenda som tots\nEl Grup Ciutadà contra la Corrupció a Catalunya, que el passat 19 de febrer va presentar la iniciativa «Hisenda som Tots» (iniciativa que insta al Govern de la Generalitat a personar-se com a acusació particular, en condició de perjudicat, en el cas “Palma Arena” contra Iñaki Urdangarín i la Infanta Cristina de Borbón, atès que la quantia presumptament defraudada pel imputats afecta en un 50% a les finances públiques catalanes), ha decidit demanar als grups parlamentaris de la CUP-AE, ERC i ICV-EUiA que acceptin i votin a favor d’una esmena d’addició per tal que aquesta iniciativa sigui incorporada a la Moció de la CUP-AE sobre mesures d’urgència social.\nLa moció es va sotmetre a debat i votació durant el ple parlamentari del 5 de març, on varem assitir a com els partits es van posicionar a favor o no de que la Generalitat es personi com a part perjudicada per defensar els legítims interesos dels ciutadans que representen i als que serveixen.\nRecordem que essent Catalunya el lloc de residéncia dels imputats, la societat civil catalana és un perjudicat directe, com a mínim pel que fa al 50% de les quotes presuntament defraudades a l’Hisenda Pública i, com a tal, hauría de ser defensada pels seus representants, evitant així el risc que, tal i com afirma el jutge Castro, es consumi l’aplicació de la “doctrina Botín”, que esdevindiria ‘Doctrina Borbón”.\n6.1 Atenent la proposta del Grup Ciutadà contra la Corrupció a Catalunya, el Parlament acorda:\nQue la Generalitat es personi com a part perjudicada en el procés judicial Palma Arena que s’instrueix al jutjat de Palma de Mallorca, on s’ha imputat la Sra. Cristina de Borbón i el Sr. Iñaki Urdangarin, donat que el perjudici efectiu derivat dels delictes contra la hisenda pública podrien comportar una reducció en els ingressos del pressupost de la Generalitat de Catalunya, a la qual li correspon el 50% de l’IRPF recaptat en relació a les persones residents, tal i com ho són la Sra.Cristina de Borbón i el Sr. Iñaki Urdangarin.\nAquesta recaptació d’ingressos afecta directament a la capacitat de sufragar les polítiques socials on la principal beneficiària és la ciutadania de Catalunya. A més, tal i com indica el Grup Ciutadà contra la Corrupció a Catalunya, aquesta personació implica donar suport a la no aplicació de la Doctrina Botín, deixant clar que la Generalitat no vol crear situacions de greuge comparatiu entre els seus ciudadans residents”.\n← Hisenda som tots\n(Es) Organizaciones Civiles Denuncian los Abusos de la Nueva Ley de Patentes →


Les entitats empordaneses, contra la reactivació de les mines de talc a les Salines | Esteve Carrera | Darnius | Medi ambient | El Punt Avui\nLes entitats empordaneses, contra la reactivació de les mines de talc a les Salines Les entitats empordaneses, contra la reactivació de les mines de talc a les Salines Les entitats empordaneses, contra la reactivació de les mines de talc a les Salines Les entitats empordaneses, contra la reactivació de les mines de talc a les Salines + Les entitats empordaneses, contra la reactivació de les mines de talc a les Salines E-mail\nDarnius - 28 febrer 2020 2.00 h\nLa Iaeden, el Centre Excursionista i l’Institut d’Estudis Empordanesos rebutgen la reobertura de les mines\nDemanen que es retirin els projectes que s’estan plantejant\nLa compareixença de les entitats i propietaris de terrenys afectats pel projecte, ahir a Darnius, amb els vestigis d’una antiga pedrera abandonada com a rerefons ELI DON / ACN.\nLes entitats empordaneses, contra la reactivació de les mines de talc a les Salines Les entitats empordaneses, contra la reactivació de les mines de talc a les Salines Les entitats empordaneses, contra la reactivació de les mines de talc a les Salines Les entitats empordaneses, contra la reactivació de les mines de talc a les Salines Les entitats empordaneses, contra la reactivació de les mines de talc a les Salines E-mail\nLes entitats empordaneses es planten contra una possible reactivació de les mines de talc a la muntanya de les Salines. Tot i que en l’estat actual es tracta de sondejos , la Iaeden-Salvem l’Empordà, el Centre Excursionista Empordanès i l’Institut d’Estudis Empordanesos van deixar clar ahir en una declaració conjunta el seu rebuig a aquestes possibles explotacions.\nL’acte es va fer a Darnius, al sector on precisament es preveuen fer sondejos per determinar la viabilitat d’extraccions i amb el rerefons de la ferida en el paisatge de l’antiga pedrera abandonada de la Calma. Les tres entitats –amb el suport de propietaris afectats– demanen als ajuntaments afectats –Darnius, Maçanet de Cabrenys i la Vajol– i també al Consell Comarcal i a les administracions (el departament de Territori i el d’Empresa) que actuïn per fer retirar aquests projectes.\nSegons les informacions de les quals diuen que disposen els opositors, el potencial atractiu d’explotació de les antigues mines de sabonet (als paratges de Santa Maria, Ginebró i Castell), als termes dels tres municipis, significaria una activitat que impactaria negativament en un territori especialment d’interès.\n“Avui en dia les explotacions mineres cerquen el màxim rendiment econòmic, en comptes de la sostenibilitat territorial. Tot i l’allau de normativa ambiental i territorial, és prou conegut que les avaluacions ambientals que es tramiten en aquests expedients matisen els projectes per maquillar-los de verd”, recull el comunicat de les entitats.\nTambé els consta que les investigacions mineres ja en curs des del 2014 i 2015 (veure informació en aquest diari) han donat resultats positius en la cerca del mineral; la tramitació de noves peticions de permisos aquest 2020 –que podrien suposar més inversions de fins a 200.000 euros– és un indici que fa sospitar les entitats que l’empresa extractora voldria tirar endavant aquests projectes. Els defensors del medi ambient també avancen que per fer econòmicament viable l’explotació cal explotar-les a cel obert. “És evident que si es volen obrir mines en aquest espai hi haurà un fort impacte ambiental d’un espai d’alt valor natural, cultural i ecològic”, conclou el comunicat conjunt de les entitats.\nEntre els aspectes que perillarien, diuen els opositors, hi ha la diversitat dels boscos, una fauna variada i protegida (barb de muntanya, cranc de riu autòcton, llúdriga, tritó verd i pirinenc), i l’impacte en l’erosió de sòls, aqüífers i rieres. També remarquen que en aquest sector els municipis aposten pel desenvolupament d’activitats lligades a la natura i el paisatge que no veuen compatibles amb la reactivació de mines.\nÉs evident que si es volen obrir mines en aquest espai hi haurà un fort impacte ambiental\nDeclaració conjunta de les tres entitats\nUn “win-win” i talc català, segons l’empresa\nMinerals Girona SA, l’empresa amb seu a Figueres que està fent sondejos per valorar la viabilitat d’una reactivació de l’extracció de talcs a les Salines, afirma que no es planteja extraccions a cel obert. “Sempre s’ha parlat de mineria d’interior, subterrània, que és sostenible i no té impacte en el territori”, diu Mineralia en un comunicat. L’empresa hi afegeix que actualment importa la matèria primera de països com el Pakistan, l’Índia o la Xina. “Entenem que aquesta activitat és un win-win per a tothom ja que generarem molts llocs de treball directes i indirectes, amb un talc d’origen català”, assegura Mineralia. A la muntanya de les Salines hi ha nombrosos vestigis industrials d’antigues extraccions de talc (silicat de magnesi, conegut també com a sabonet), que van funcionar fins als anys vuitanta i noranta del segle passat.\nEl Punt Avui. Girona 28-02-2020, Pàgina 28


Hollande confirma el final de l'estat d'emergència a França el 26 de juliol\nHollande confirma el final de l’estat d’emergència a França el 26 de juliol\n"Com més aviat iniciï Theresa May el procés de sortida, més bona serà la relació entre Europa i el Regne Unit", avisa Hollande\n“Com més aviat iniciï Theresa May el procés de sortida, més bona serà la relació entre Europa i el Regne Unit”, avisa Hollande\nEl president de França, François Hollande, ha confirmat aquest dijous que no prolongarà l’estat d’emergència decretat després dels atemptats del 13 de novembre del 2015 i que, per tant, aquesta mesura excepcional culminarà el pròxim 26 de juliol.\n“No es pot prolongar l’estat d’emergència eternament. Forma part de les situacions excepcionals”, ha al·legat Hollande, que ha concedit una entrevista a diverses televisions amb motiu del 14 de juliol, commemoració de la presa de la Bastilla.\nEl mandatari ha explicat que “no tindria cap sentit” ampliar encara més la mesura anunciada després dels atemptats de París i que va ser prolongada per última vegada el maig, entre d’altres raons per cobrir la celebració de l’Eurocopa a França.\nTot i això, Hollande ha aclarit que mantindrà el pla Vigipirate de seguretat al màxim nivell, ja que ha admès que les amenaces encara persisteixen. Aquest pla amplia el desplegament de policies i militars a tot el país, especialment a la capital i en altres llocs considerats sensibles.\nLa seguretat, de fet, ha estat una de les notes dominants a les celebracions de la festa nacional, ja que com va admetre la Prefectura de la Policia de París, “l’amenaça terrorista és elevada”. Més d’11.000 policies i gendarmes s’han mobilitzat per garantir la seguretat dels diversos actes, entre els quals hi ha la desfilada militar que ha discorregut pels Camps Elisis.\nMés de 3.000 militars francesos, australians i neozelandesos han desfilat davant de les principals autoritats de l’Estat a la cèntrica avinguda parisenca.\nHollande ha acudit com a president a la que podria ser la seva última desfilada del 14 de juliol, ja que el 2017 és any electoral i els sondejos no li garanteixen la victòria. El president ha explicat a l’entrevista televisada que encara no ha decidit si repetirà com a candidat a l’Elisi.\nSí que ha començat a moure fitxa, en canvi, el ministre d’Economia, Emmanuel Macron, que ha llançat el moviment ‘En Marche!’ sense ocultar el seu desig d’obtenir la Presidència. Hollande l’ha instat a “respectar les regles del Govern”, basades entre d’altres línies en la “solidaritat” i l'”esperit d’equip”.\n“Respectar les regles implica seguir al Govern, no respectar-les suposa no seguir-hi”, ha advertit l’actual president. El primer ministre, Manuel Valls, ja havia criticat públicament Macron per “cedir a les sirenes del populisme”.\nEn matèria de política exterior, Hollande s’ha referit durant l’entrevista a la imminent sortida del Regne Unit de la UE i ha tornat a advocar per un divorci ràpid. “Com més aviat iniciï (la primera ministra) Theresa May el procés de sortida, més bona serà la relació entre Europa i el Regne Unit”, ha indicat.\nHollande ha deixat clar que “el Regne Unit no pot tenir fora el mateix que tenia a dins” i ha advertit que haurà d’assumir les “conseqüències” del referèndum del 23 de juny, quan una majoria dels britànics va votar a favor del Brexit.


Montanel - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMontanel és un municipi delegat francès, situat al departament de la Manche i a la regió de Normandia. El 2017 va fusionar amb el municipi nou de Saint-James. L'any 2007 tenia 367 habitants.\n48° 29′ 44″ N, 1° 25′ 13″ O / 48.4956°N,1.4203°O / 48.4956; -1.4203Coord.: 48° 29′ 44″ N, 1° 25′ 13″ O / 48.4956°N,1.4203°O / 48.4956; -1.4203\nEl 2007 la població de fet de Montanel era de 367 persones. Hi havia 164 famílies de les quals 48 eren unipersonals (28 homes vivint sols i 20 dones vivint soles), 60 parelles sense fills, 44 parelles amb fills i 12 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 218 habitatges, 165 eren l'habitatge principal de la família, 34 eren segones residències i 19 estaven desocupats. 217 eren cases i 1 era un apartament. Dels 165 habitatges principals, 117 estaven ocupats pels seus propietaris, 47 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 12 en tenien dues, 27 en tenien tres, 39 en tenien quatre i 86 en tenien cinc o més. 148 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 76 habitatges hi havia un automòbil i a 73 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Montanel el 2009\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 212 persones, 146 eren actives i 66 eren inactives. De les 146 persones actives 141 estaven ocupades (84 homes i 57 dones) i 5 estaven aturades (2 homes i 3 dones). De les 66 persones inactives 39 estaven jubilades, 9 estaven estudiant i 18 estaven classificades com a "altres inactius".\nEl 2009 a Montanel hi havia 163 unitats fiscals que integraven 382,5 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 15.310 €.\nDels 9 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva, 1 d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials, 2 d'empreses de construcció, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa de transport, 1 d'una empresa d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa de serveis i 1 d'una entitat de l'administració pública.\nL'any 2000 a Montanel hi havia 42 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 1.160 hectàrees.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Montanel\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Montanel a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Montanel a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Montanel&oldid=28238036»\nDarrera modificació: 12 set 2021 a les 21:04