Ceres ha col·laborat amb la Càtedra d’Economia Local i Regional de la URV i l’Observatori Socioambiental de les Terres de l’Ebre per entendre les causes del despoblament de les Terres de l’Ebre i aprofundir-hi.\nEls objectius de l’estudi inclouen tant trobar els motius que porten a moltes persones ebrenques a marxar, com trobar aquells motius que les arrelen al seu territori i que, per tant, poden convertir-se en factors d’atracció o retenció. L’estudi es planteja consultant mitjançant enquesta a les dues poblacions i la contraposició dels resultats. Tant als residents, com a les persones que van nàixer a les Terres de l’Ebre i que van marxar.\nEls dos col·lectius destaquen alguns aspectes positius compartits en relació a la imatge de les Terres de l’Ebre, com el paisatge, la tranquil·litat o la qualitat de vida. Tanmateix, per als no residents, el caràcter de la gent o la gastronomia eren també punts forts de la imatge de les Terres de l’Ebre, mentre que per als residents aquesta destaca la proximitat geogràfica del mar i la muntanya. Pel que fa als aspectes negatius que defineixen la imatge de les Terres de l’Ebre, ambdues poblacions identifiquen la manca d’oportunitats laborals com el més important, que destaca encara més entre els no residents. A més, les persones residents, hi afegeixen els problemes de comunicació.\nEn relació amb les actituds, tal com es mostra al gràfic 1, els dos col·lectius comparteixen de forma general les mateixes percepcions en relació amb les Terres de l’Ebre. Per tal d’anar una passa més enllà, es va aplicar una metodologia d’anàlisi multivariant que permet identificar quines actituds discriminen més entre les dues poblacions (anàlisi discriminant). La manca d’oportunitats laborals és el factor més discriminant de tots els analitzats. Destaquen també per la seva importància i un major acord per part dels no residents l’habitatge més assequible, creença de que fora de Terres de l’Ebre es viu millor, més proximitat amb la gent i formació universitària menys prestigiosa. D’altra banda, la població resident destaca per un major acord en la visió sobre la formació professional diversa, la suficient oferta de treball qualificat i la millor qualitat de vida a les TE.\nEl 60% de les persones no residents indiquen que tenir més oportunitats laborals va ser un dels motius principals que els va fer marxar. Seguit de trobar un lloc de treball més especialitzat, en la mateixa línia però amb un matís important, no es tracta de tenir feina, sinó de tenir una determinada feina. Apareixen també motius relacionats amb la formació en tercer i quart lloc. En canvi, entre les persones residents, moltes s’han quedat o han tornat per temes familiars, per viure en un ambient més tranquil o per tenir millors condicions de vida. Però també hi ha qui ha tornat per motius estrictament laborals, el que obre una porta a revertir la tendència actual.\nFig. 2: Motius pels quals van marxar de les Terres de l’Ebre.\nPropostes: oportunitats laborals\nA partir de l’estudi es constata que actuar en la generació d’oportunitats laborals és clau, però també en el canvi de percepció de la població migrada. En la situació actual, amb canvis rellevants i constants en la forma de treballar i els models productius, s’obren noves oportunitats perquè la gent es quedi a les TE i per propiciar el retorn de les que han marxat, o l’atracció de nouvingudes que busquen un lloc més tranquil i amable per viure. Cal potenciar els aspectes que es perceben com a positius del territori i que poden ajudar també a evitar les fugues, com poden ser la tranquil·litat, la bona qualitat de vida, la cultura i patrimoni. Tant en la seva realitat com en la percepció i comunicació que se’n fa. I sobretot adreçada als residents perquè reforcin l’autoestima.\nLes oportunitats laborals especialitzades són el principal factor de despoblament de les Terres de l’Ebre\nFig. 1: Actituds en vers les Terres de l’Ebre


El Barça viatja cap a Atenes per jugar l'últim partit de la lligueta de l'Eurolliga i assegurar-se el primer lloc - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nEl Barça viatja cap a Atenes per jugar l'últim partit de la lligueta de l'Eurolliga i assegurar-se el primer lloc\nL'expedició del Barça de bàsquet ha marxat aquest dijous amb l'objectiu de tancar amb un nou triomf davant el Panathinaikos la fase de grups de l'Eurolliga\n18/12/2014 - 16.25\nA més, el conjunt blaugrana s'ha assegurat la continuïtat del tècnic, Xavi Pascual, dues temporades més. L'actual contracte expirava el 30 de juny del 2015. Pascual va agafar les regnes de l'equip al febrer del 2008. Precisament contra l'equip grec es complirà el seu partit oficial número 500 com a entrenador del primer equip.\nEls blaugranes visiten la pista del Panathinaikos grec en l'últim partit de la primera fase de l'Eurolliga.Encara que perdéssin, els blaugranes tenen pràcticament assegurada la primera plaça de grup ja que tenen una victòria de diferència davant el Fenerbahçe i un bàsquet average molt favorable.\nEn l'expedició blaugrana viatja Joan Carles Navarro, molt recuperat de les seves molèsties físiques, tot i que no s'espera que el de Sant Feliu de Llobregat jugui encara més enllà d'alguns minuts testimonials per anar agafant la forma. No es vol córrer riscos, tenint en compte les baixes d'altres homes de perímetre, com són Brad Oleson i Àlex Abrines.\nLa Penya deixa perdre, contra el Fuenlabrada, un partit que guanyava de 18 punts (78-88)\nBarça de bàsquet marxa cap a Atenes


Ajuntament de Malgrat de Mar/Pressupost 2016\nData i hora oficials: 29/05/2022 01:26\n/ Pressupost 2016\nMemòria d'Alcaldia 2016\nPressupostos de l'Ajuntament\nPressupost 2016. Resum per capítols\nPressupost 2016. Resum per classificació orgànica\nPressupost d'ingressos 2016. Classificació econòmica\nPressupost d'ingressos 2016. Classificació orgànica\nPressupost Despeses 2016. Classificació econòmica\nPressupost Despeses 2016. Classificació per programes\nPressupost Despeses 2016. Classificació Orgànica\nQuadre de finançament de les inversions\nMalgrat Turisme, SL\nEstats de previsió d'ingressos i despeses\nPressupost d'ingressos (xls)\nPressupost de despeses (xls)\nInforme compliment estabilitat pressupostària\nAnunci d'aprovació inicial del pressupost del 2016\nb) Estats d'execució del pressupost :\nESTAT D'EXECUCIÓ DEL PRESSUPOST 2016. Dades obertes (xls)\nEstats d'execució del pressupost a 31 de desembre de 2016\nEstats d'execució del pressupost a 30 de novembre de 2016\nEstats d'execució del pressupost a 31 d'octubre de 2016\nEstats d'execució del pressupost a 30 de setembre de 2016\nEstats d'execució del pressupost a 31 d'agost de 2016\nEstats d'execució del pressupost a 31 de juliol de 2016\nEstats d'execució del pressupost a 30 de juny de 2016\nEstats d'execució del pressupost a 31 de maig de 2016\nEstats d'execució del pressupost a 30 d'abril de 2016\nEstats d'execució del pressupost a 31 de març de 2016\nEstats d'execució del pressupost a 29 de febrer de 2016\nEstats d'execució del pressupost a 31 de gener de 2016\nDecret 3564-2016 Modificació pressupostària 2016-08\nDecret 3255-2016 aprovació modificació pressupost 2016-06\nModificació pressupostària 04/16 de suplement de crèdit mitjançant baixes amb despeses\nDecret 2856-2016 Modificació pressupostària 2016/05 per transferències de crèdit entre aplicacions pressupostàries de la mateixa àrea de despesa\nDecret 0412-2016 Modificació pressupost 2016-01 Incorporació romanents\nDecret 1147-2016 Modificació pressupostària per generació de crèdit per majors ingressos\nAcord Ple 9-06-2016 Aprovació definitiva modificació 2016-02\nd) Liquidació de pressupost\nDecret liquidació pressupost exercici 2016\nInforme intervenció liquidació pressupost 2016\nResultat pressupostari 2016\nEstat del romanent de tresoreria 2016\ne) Compte general de l'exercici\nMemòria Compte General 2016\nInforme d'intervenció Compte General 2016\nCompte resultat econòmic patrimonial\nEstat liquidació pressupost ingressos. Resum classificació econòmica\nEstat liquidació pressupost despeses. Resum classificació programes\nEstat liquidació pressupost despeses. Resum classificació econòmica\nEstat liquidació pressupost despeses. Resum obligacions per classificació programa i capítol\nImmobilitzacions materials. Model del cost\nPassius financers. Deutes al cost amortitzat\nPaissius financers. Deutes a valor raonable\nPassius financers. Resum per categories\nAvals i altres garanties concedides. Avals concedits\nAvals i altres garanties concedides. Avals executats\nAvals i altres garanties concedides. Avals reintegrats\nActius construïts o adquirits per a altres entitats i altres existències\nProvisions i contingències\nBeneficis fiscals per raons mediambientals en tributs propis\nInformació sobre el medi ambient\nActius en estat de venda\nIndicadors financers, patrimonials, i pressupostaris.\nPresentació per activitats del compte del resultat econòmic patrimonial\nInformació operacions administració recursos per compte altres ens públics. Obligacions dereivades de la gestió\nOperacions per administració de recursos per compte d'altres ens públics. Comptes corrents en efectiu\nEstat d'evolució i situació dels recursos administrats per compte d'altres ens públics.Desenvolupament gestió resum\nOperacions per administració de recursos per compte d'altres ens públics. Desenvolupament gestió. Drets anul·lats\nOperacions per administració de recursos per compte d'altres ens públics. Desenvolupament gestió. Drets cancel·lats\nOperacions per administració de recursos per compte d'altres ens públics. Desenvolupament gestió. Devolució ingressos\nOperacions no pressupostaries tresoreria. Deutors\nPressupost de despeses. Creditors operacions pendents aplicació\nOperacions no pressupostaries tresoreria. Creditors\nOperacions no pressupostaries tresoreria. Ingressos pendents aplicació\nOperacions no pressupuestaries tresoreria. Despeses pendents aplicació\nValors rebuts en dipòsit\nPressupost de despeses. Modificacions de crèdit\nPressupost de despeses. Ronaments de crèdit\nPressupost ingressos. Drets anul·lats\nPressupost ingressos. Drets cancel·lats\nPressupost ingressos. Recaptació neta\nPressupost ingressos. Devolucions d'ingressos\nPressupost d'ingressos. Compromisos concertats\nPressupost exercicis tancats. Obligacions\nPressupost exercicis tancats. Drets a cobrar\nPressupost exercicis tancats. Drets anul·lats\nPressupost exercicis tancats. Drets cancel·lats\nVariació resultats pressupostaris exercicis tancats\nCompromisos de despesa a càrrecs exercicis futurs\nCompromisos d'ingressos a càrrec exercicis futurs\nExecució projectes despeses. Resum execució\nExecució projectes despeses. Anualitats pendents\nDespeses amb finançament afectada\nIndicadors financers i patrimonials\nActa arqueig 2016 i certificats bancaris\nInforme 2016 auditor Malgrat Turisme SL\nBalanç 2016 Malgrat Turisme SL\nCompte pèrdues i guanys 2016 Malgrat Turisme SL\nBalanç comprovació 2016 Malgrat Turisme SL\nBOPB anunci exposició al públic Compte General 2016\nData i hora de la darrera actualització d'aquest contingut: 19-02-2020 12:55


Torna el teatre als escenaris d’Amposta | Amposta.info\nTorna el teatre als escenaris d'Amposta\nEs programen dos obres de teatre, tres espectacles infantils i un espectacle de dansa\netiquetes noticies, ciutat, cultura, teatre, amposta, unio filharmonica\nDissabte 13 de febrer va tornar el teatre als escenaris d'Amposta. Ho va fer amb una proposta de teatre familiar. L'espectacle de titelles "On vas, Moby Dick?", programat per la Xarxa, va ser la primera presentació teatral dintre la programació estable d'arts escèniques de la capital del Montsià. Aquesta obra està inclosa també dintre el projecte Passaport Edunauta, coordinat per la regidoria d'Educació i la de Cultura. La següent cita del programa d'enguany és amb l'obra "El silenci dels telers", el diumenge 28 de febrer. Una obra inspirada en el llibre d'Assumpta Montellà i que ens presenta dues dones que ens ensenyaran com era la vida en aquests mons en miniatura que eren les colònies tèxtils.\nDos espectacles familiars més, també de la Xarxa, se sumen al programa: "Cösmix" (Teatre Mòbil), el 20 de març, i "Sopa de Pedres" (Engruna Teatre), el 10 d'abril. Obres familiars on gaudir grans i petits. El 17 d'abril és el torn de l'obra "Els Gossos", de Nelson Valente. Amb motiu del dia internacional de la dansa, i dintre de la programació, L'Ajuntament d'Amposta i l'escola de Dansa Maria Lozano organitzen també un espectacle d'entrada gratuïta, el dia 1 de maig, amb diferents coreografies per acostar la dansa a la ciutadania.\nAixò sí, els aforaments de les diferents cites estaran reduïts al 50%, com marca la normativa vigent, i s'aplicaran en tot moment els protocols de seguretat i higiene pertinents. Les entrades per als diferents espectacles es poden comprar en línia, de manera presencial o a taquilla.\nEnguany, també s'aplicaran els descomptes presents en l'anterior edició al jovent i les i els estudiants de la ciutat. Totes aquelles persones que tenien bonificacions i entrades per a la Temporada del 2020 concedides per l'Ajuntament poden canviar-les per les de la temporada actual a l'Oficina de Cultura.\nMentre gaudim de la programació actual, Cultura ja treballa amb la del següent semestre.


Un projecte guanyador i una menció en la 6a edició del Premi Quim Grau\nEl passat dijous 14 de novembre es va celebrar l’acte de lliurament de la 6a edició del Premi Internacional en Educació Social Joaquim Grau i Fuster en un acte a la Biblioteca Tecla Sala de l’Hospitalet de Llobregat al qual van assistir un centenar de persones.\nEls principals objectius del Premi són difondre els sabers en educació social i fomentar la investigació en aquest camp. Però sobretot contribuir a la transmissió de les experiències viscudes i estudiades pels autors dels treballs que, sens dubte, ajuden tota la professió a repensar-se constantment. Aquest certamen és un homenatge a la persona d'en Quim Grau i alhora també és una continuació del seu entusiasme per l’Educació Social i per la millora contínua de la nostra professió.\nMalauradament aquest any vam haver de recordar també un altre professional de l’Educació Social, en José Luís Ariño, que ens va deixar el passat mes de maig. En José Luís, va ser un dels impulsors del Premi, com a president de GRES - Grup Recerca en Educació Social. La seva filla, Anna Ariño, i en Toni Rosa, amic i company de GRES, van adreçar unes emotives i sentides paraules.\nDurant l’acte vam conèixer els membres del Jurat que, després de fer un agraïment general a les persones que havien presentat un treball en aquesta edició del Premi, ens van fer saber que a més del treball guanyador, hi havia un treball amb menció.\nLa menció és per al Projecte Hoquei Ciutat 2011-2019. De la intervenció individual i grupal a la comunitària, de Roger Barrachina, ja que s’ha valorat positivament el text en què explica com un projecte basat en la pràctica del hoquei, pot millorar la situació d’adolescents en situació de risc d’exclusió social a la ciutat de l’Hospitalet i es veu com una proposta molt interessant que posa en valor com l’aliança de l’educació social i la pràctica de l’esport en determinats entorns socials pot afavorir pràctiques inclusives.\nEl treball guanyador d’aquesta edició és Pensant els espais i els llocs en les institucions residencials per a la infància i l’adolescència tutelada, de Gemma Sambola Mañé. El treball posa en valor un aspecte cabdal en el procés de l’atenció socioeducativa, com és l’espai físic on viu i transita l’infant i l’adolescent. És un treball que pren com a referència la vida en els Centres Residencials d’Acció Educativa (CRAE) i en fa tota una anàlisi dels seus usos i efectes per als infants i adolescents que hi viuen.\nLa guanyadora d’aquest premi rebrà 6.000€ i la comissió organitzadora promourà la publicació del treball.\nPer finalitzar l’acte, en Senén Roy, educador social i professor universitari, va fer una ponència sobre "El dret a la ciutat i l'educació social”.\nL’acte va ﬁnalitzar amb un refrigeri a càrrec de la Fundació El Llindar.\nAl minut 12:25 trobareu la peça informativa de l'acte que van fer a L'informatiu de L'Hdigital.


Des del passat 26 de maig el Museu compta amb l’únic esbós conegut que hi ha de l’obra Las Meninas, que revela com va afrontar la sèrie Pablo Picasso. Aquest dibuix el va realitzar just el dia abans d’emprendre la gran obra de conjunt.\nGràcies a la generositat de Catherine Hutin, filla de Jacqueline Picasso, el museu té des d’avui l’únic esbós que es coneix de Las Meninas. Catherine, com havia fet la seva mare, continua així mantenint l’estret lligam que va establir Pablo Picasso amb la ciutat de Barcelona.\nSabem que Picasso es va tancar a La Californie , l’estudi que tenia a Canes, del 16 d’agost al 30 de desembre de 1957 per treballar en la sèrie Las Meninas, una de les anàlisis més exhaustives que s’han fet mai sobre l’obra de Velázquez. Ben aviat podrem contemplar de nou al museu el quadre (cedit en préstec a la National Gallery de Londres), datat del 17 d’agost de 1957, juntament amb l’esbós, i comprovar un cop més la genialitat de l’artista.\nL’esbós, fet a llapis, de línies molt simples, gairebé caricaturesques, és un estudi perfecte: les diagonals que marquen les perspectives dels personatges i dels objectes, la definició de la llum i de les ombres, el perfil dels personatges… La composició general és pràcticament la que es pot veure en el quadre.\n“La importància de l’esbós trobat és que ens replanteja la visió que fins ara teníem del treball de Picasso“, en paraules del director del museu, Pepe Serra. “havíem trobat esbossos d’altres obres, però cap de Las Meninas. Ni tan sols sabíem si n’havia fet cap.” Aquest replantejament sobre la manera de treballar de l’artista “ens ajuda a conèixer els processos de treball de Picasso, i ens permetrà afrontar i veure la seva obra de manera diferent”, ens va dir un director content i agraït.\nNo n’hi havia per menys; a la presentació hi eren tots els que hi havien de ser, per Picasso, per l’art i per Barcelona. Qui, sinó Picasso, pot convocar, entre d’altres personalitats, l’alcalde Hereu, l’ex-alcalde Narcís Serra i el també ex-alcalde i ex-president de la Generalitat de Catalunya Pasqual Maragall, els dos darrers, bons amics de Jacqueline Picasso i la seva filla, Catherine, que van donar la benvinguda a la nova adquisició del museu?\nUna emocionada Catherine Hutin s’abraça a Jordi Hereu, alcalde de Barcelona, davant l’esbós, que ja està penjat a la sala de Las Meninas del Museu Picasso.\nGràcies Picasso, gràcies Catherine!\nExposició Oblidant Velázquez.Las Meninas, Museu Picasso de Barcelona\nCol·lecció Barcelona, donació, esbós, Meninas, Museu Picasso\tPermalink 0 29429 Visits


"Open Arms no vol afegir milles al patiment", a la portada d''El Punt Avui' La República\nACN Barcelona.-Titulars diversos als diaris d’aquest dimarts. ‘El Punt Avui’: “Open Arms no vol afegir milles al patiment”. ‘La Vanguardia’: “Els Mossos envien antiavalots a Ciutat Vella per la crisi […]


Demi Morgana: Zombie bust\nPosted by demi_morgana at 10:13 AM\nSuber September 16, 2017 at 1:32 PM\nThat's simply amazing. Both skin and metal left me jaw-dropping. Congrats!\ndemi_morgana September 16, 2017 at 1:51 PM


Atletismo y trail el sábado por la mañana en Nerpio - El Digital de Albacete\nHome » atletismo » Atletismo y trail el sábado por la mañana en Nerpio\nen atletismo, Deportes, Provincia, Resto provincia, ultima hora 12 octubre, 2017\nAnterior: El Albacete Balompié jugará con brazalete negro en El Sadar\nSiguiente: El Gobierno de Castilla-La Mancha presume de vino y queso manchego en la celebración del Día de la Hispanidad en la embajada en Bruselas\nLímite de tiempo se agote. Por favor, recargar el CAPTCHA por favor. siete1siete7siete


Sephatrad: Els noms catalans dels ocells del món, en el nou diccionari editat pel TERMCAT\nDes d’avui, la Fundació Barcelona Zoo, del Zoo de Barcelona, l’Institut Català d’Ornitologia i el TERMCAT ofereixen per a la consulta en línia el Diccionari dels ocells del món. Concretament, es presenta la primera part d’aquest extens material, que està dedicada als Ocells no passeriformes.\nLa publicació del diccionari es complementa amb una infografia interactiva on es representen cadascuna de les famílies dels diferents ordres d’ocells no passeriformes, il·lustrades amb una espècie representativa.\nEl producte que avui s’ha presentat és el primer pas d’un projecte encara més ambiciós i global, que ha de continuar amb la publicació dels noms de les espècies d’ocells passeriformes. Està previst que l’obra completa ofereixi més d’11.000 termes corresponents a les espècies d’ocells d’arreu del món.\nEl Diccionari dels ocells del món. Ocells no passeriformes forma part de la col·lecció Diccionaris en Línia, que ofereix més de 120 títols dels més diversos àmbits d’especialitat.\nMarcadores: Castellano, Català, Dicionários, Français, Illustration, Informació, Terminologie


Campionats / Lliga\nPROPER TORNEIG - TORNEIG TINARS ››\nLliga Can Jubany ››\nPROPER TORNEIG - TORNEIG TINARS\nLa temporada ja ha arrencat i comença amb un súper torneig amb un premi de categoria!\nÀPAT ALS TINARS pels guanyadors, un premi d’estrella!\nCom sempre, podreu triar la franja horària que més us convingui jugar, hi haurà welcomepack per tots els participants i de sorteig una pala BlackCrown de nova col•lecció.\nJa us podeu apuntar via whatsapp o instagram.\nAl 637755032 o 682645155


Loop part 2. Artistes i Peces a destacar | Núria Martínez Blog\nDe nuriamartinezblog / junio 10, 2012 / Arte, Críticas, Eventos, Exposiciones, Reflexiones / 2 comentarios\nBé, com ja vaig comentar a l’anterior entrada, avui parlaré d’alguns d’aquests creadors que em van captar la meva atenció.\nLa primera parada és per Anja Kirschner i David Panos, que els portava la galeria Hollybush Gardens de Londres. Aquest dos artistes presentaven una creació de 33 minuts anomenada, He doesn’t know you don’t love him.\nHe Doesn’t Know You Don’t Love Him, 2011\nL’obra és una doble projecció de vídeo que explora el mètode interpretatiu que va crear l’actor i professor Sanford Meisner. Una tècnica que, avui dia, està molt present a les pel·lícules i obres teatrals nord-americanes. Aquest mètode es caracteritza per implementar una rutina d’entrenament, gens natural, de la repetició intensa i l’observació de l’altre, per estimular la “autèntica” l’emoció i espontaneïtat a l’actuació.\nKirschner i Panos el que fan és posar en escena a tres personatges (dues noies i un noi). Aquests personatges mantenen un diàleg basant-se en la repetició continua de vàries frases. És a dir, a través del que diu un personatge l’altre emula la seva emoció mitjançant la repetició. Com si es tractes d’un exercici de classe, tenim a les dues actrius, una davant de l’altre, observant-se; la noia rosa li diu a la morena; You have a brown hair, noia morena respon: I have a brown hair i així successivament. La continua repetició pot resultar hipnòtica o tediosa per l’espectador. Però, a mesura que van passant els minuts, aquestes frases repetitives comencen a tenir un sentit narratiu i som capaços d’entendre la història d’aquests personatges. També juga a favor el muntatge que han fet, els primers plans, que d’alguna manera també reforcen l’afectivitat d’aquest mètode.\nArchi Sickness, 2012\nUn altra artista que sembla molt interessant és el marroquí Mounir Fatmi, que venia amb la Galerie Hussenot, de Paris. La peça que portava, Archic Sickness, és un collage d’imatges extretes de diferents sèries nord-americanes d ‘investigació criminal. En aquest tipus de show mostren, sense cap mena de remordiment, escenes macabres de morts, assaïnats i autòpsies. Curiosament molts d’aquests plans es juxtaposen amb imatges de la ciutat.\nFatmi el que fa és ajuntar-les i crear un muntatge on deixa en evidencia l’horror de les imatges, d’aquí el nom de la peça, però, també, ens planteja fer una reflexió sobre la importància d’aquestes imatges envers la falta d’humanitat al tractar-les (parlem de vides mortes, de cossos, encara que sigui ficció). Vol mostrar com els cossos, les víctimes, són tractades com objectes purament científics, per a un fi.\nEn aquest cas haig de dir que, tot i que Archic Sickness em va cridar l’atenció, realment em va donar l’oportunitat conèixer l’obra de Fatmi. La multidisciplinarietat de l’artista queda reflectida en les seves obres; instal·lacions, dibuixos, pintures, escultura i vídeo. Normalment tracta de “desmuntar” dogmes i ideologies però, sobretot, s’ha centrat amb la mort de l’objecte de consum. Per això molts cops treballa amb aquests objectes “obsolets”, que ara tornen a estar de moda, com cintes de VHS, cables, altaveus, etc.\nSave Manhattan, 2007\nUna de les peces que més m’agraden són un conjunt d’instal·lacions anomenades Save Manhattan, que neixen sota la influència dels atacs de 11 de setembre. Bàsicament són un seguit d’instal·lacions que recreen el skyline de NY amb cintes de VHS, altaveus i llibres.\nSave Manhattan Biennale Venezia 2007\nTambé té un altre projecte anomenat Skyline, que es va presentar al Centre d’Art Santa Mònica, que pretén fer una reflexió i treball sobre l’arquitectura monumental. Totes les ciutats volen tenir el seu Skyline, sinó, no estàs a la moda. Realment tot és sobre el poder de la imatge i de l’arquitectura i com aquesta et pot donar cert prestigi. Però també fa una reflexió sobre què hi ha després d’aquesta arquitectura. Ens hem adonat que aquesta és fràgil i, tot i així, som tossuts i volem fer edificis, més i més alts com si això ens servis d’alguna cosa. És un símbol de fortalesa.\nFinalment, per acabar, parlaré d’un curt de 10 minuts anomenat A Short Film About War, també d’una galeria anglesa, la Carroll/Fletcher. En aquest cas tenim aquesta creació de Jon Thopmson i Alison Craighead que han fet un documental deconstruït fet a partir d’informació extreta de la xarxa. Un treball exhaustiu de recerca recollint material de Flickr, Google Earth i blogs personals (de militars i cívils).\nTot per explicar-nos la guerra des de el punt de vista de les víctimes, persones que, per una qüestió o altra, la guerra els va afectar personalment. El curt es projecta en dues pantalles, una, la de la esquerra, mostra les fotografies recollides, l’altra, la localització de la web, el nom de la fotos, etc, és a dir informació tècnica, d’informàtic. Mentre veiem aquestes imatges hi ha un narrador que ens explica la seva historia, un text estret de les entrades d’aquests blogs. Realment és un curt sobrecollidor que parla de les persones i no sobre els polítics. Molt i molt interessant.\nperfecte nena, m’encanta la descripció de la video-instal·lació del “I’m short haired – you’re short haired – I’m short…”.\nAfegiria Gisella Motta & Leandro Lima amb el video fet amb el detector de calor sobre la violència a Ciudad de Juárez (els nens que emanen calor i unes mans gelades els van tocant la cara, el contrast de les temperatures els deixa una mena de blaus al rostre que representa les agressions que rep la població per part de les mafies); i Carlos Irijalba amb el video d’un llum súper potent que es va movent, és tan fort que no et deixa veure res més que la pròpia llum i el moviment és tan ràpid que es torna clautrofòbic, al principi et porta per una mena de paratge humanitzat (sembla un camí) però acaba en mig d’un paratge selvàtic, tot això en tan sols 3 min, molt intens.\nPerò n’hi havia tants… Quan fem la propera marató artística?\njunio 12, 2012 en 10:46 am\nQuan vulguis, ja saps que sóc una apassionada! Kosmopolis, pot estar bé, no?


Història | Aeroport de Barcelona | Aena\nInicio Josep Tarradellas Barcelona-El Prat Coneixeu-nos Història\nLes primeres notícies de l'aeroport de Josep Tarradellas Barcelona-El Prat daten de 1916, quan les seves instal·lacions estaven situades a El Remolar, en terrenys de la granja La Volatería, de la qual les instal·lacions prenien el nom. Entre el 1941 i el 1946, es van portar a terme una sèrie de reformes a l'aeròdrom que feren que envaís la pista i les instal·lacions de l'Aeroclub de Catalunya, construït entre el 1939 i el 1941 en terrenys pròxims.\nAixí, el juliol de 2001, va entrar en funcionament el nou Mòdul 0 per a l'aviació regional; el 2003, la reforma de la terminal B (nova zona comercial i millora de la zona de recollida d'equipatges) i l'ampliació de la terminal A, que va aportar un nou mòdul d'embarcament, el M-5, dotat de sis passarel ·les per a vols internacionals i UE. Quant a l'àmbit dels vols, el setembre de 2004 s'inaugurava i es posava en servei la tercera pista, paral·lela a la principal. Aquesta nova infraestructura està equipada amb les instal·lacions d'abalisament de màxima categoria i amb sistemes ILS Categoria II/III a cada capçalera. Això permet el seu ús en ambdues direccions i en condicions de boira. A més, s'ha allargat la pista 07L-25R fins als 3.352 metres i s'ha eixamplat fins als 60 metres.\nEl juny de 2009 entrava en funcionament el projecte més emblemàtic de l’ampliació de l’aeroport de Barcelona-El Prat, la nova terminal T1: un gran edifici de 500.000 metres quadrats, la inversió dels quals supera els 1.200 milions d’euros, que dota a l’aeroport de les infraestructures i la capacitat necessàries per convertir-se definitivament en l’aeroport de referència de la Mediterrània. La T1 compta amb 101 portes d'embarcament, 166 taulells de facturació, 12.000 places d'aparcament i més de 20.000 metres quadrats de zones comercials, la qual cosa converteix aquesta terminal en una autèntica ciutat dins de la ciutat.\nEl 6 de juny de 2011, l'aeroport es passa a anomenar oficialment Barcelona-El Prat, en resposta a una sol·licitud de l'Ajuntament de El Prat de Llobregat, amb la finalitat d'assegurar la normalització del nom de les instal·lacions aeroportuàries, ja que habitualment la ciutadania en general i els mitjans de comunicació utilitzaven fins aleshores indistintament el nom d'aeroport de "Barcelona" o de "El Prat". L’1 de març de 2019, es modifica la denominació oficial passant a ser Josep Tarradellas Barcelona-El Prat en reconeixement i respecte al paper històric del president de la Generalitat de Catalunya amb motiu del 30 aniversari de la seua mort.\nEl 24 de març de 2022 les pistes paral·leles de l’aeroport canvien la denominació. La pista 25R/07L, la més pròxima a la Terminal T2, s’identificarà com a 24R/06L, mentre que la 25L/07R, més pròxima al mar, passarà a ser la 24L/06R. Aquests canvis de designació es deuen a un ajust de l’orientació, ja que els números de les capçaleres de les pistes s’assignen a partir de les dues primeres xifres corresponents als rumbs, que canvien gradualment a causa de la variació contínua de la posició del nord magnètic.\nPrimeres notícies de l’aeroport les instal·lacions del qual estaven situades a El Remolar, en terrenys de la granja La Volateria.\nEs construeix la pista 07-25, que actualment és la pista principal, amb un traçat creuat a la que hi havia aleshores. S'afegeix una tercera pista d'orientació 16-34 perpendicular a la 07-25 i es construeixen carrers de rodada i una terminal de passatgers.\nEs construeixen la torre de control i una nova plataforma, s’amplia la plataforma d’estacionament i s’inaugura el nou edifici terminal.\nla companyia Pan American inaugura la línia Nova York-Lisboa-Barcelona i s’inicia el servei de pont aeri Barcelona-Madrid.\nEs construeix la terminal del pont aeri i la terminal de càrrega, amb un servei annex de correus i amb una plataforma d’avions de càrrega.\nS'inaugura el nou edifici de serveis i entra en servei l'ampliació de la terminal de passatgers (terminal B) i les noves terminals A i C, que incorporen les primeres 24 posicions d'accés directe a l'avió a través de passarel·les telescòpiques.\nS’inaugura la nova torre de control i entra en funcionament la nova terminal multifuncional a la zona de càrrega, primera infraestructura orientada a la conformació a l'aeroport d'una zona de càrrega que sigui quelcom més que un conjunt de terminals: un nou centre de càrrega aèria.\nEs va aprovar el Pla Director de l'aeroport de Barcelona-El Prat, amb el qual es va engegar formalment el Pla Barcelona, tercera gran operació de transformació de l'aeroport, després de les de 1968 i 1992.\nEntra en funcionament el nou Mòdul 0 per a l’aviació regional, la reforma del terminal B i l’ampliació del terminal A, que aporta un nou mòdul d’embarcament.


Comunicació de la política de privacitat - Alquiler básico\nVolver al inici\nConeix el nostre programa\nPresenta la teva sol·licitud\nLa teva sol·licitud\nConsulta la teva sol·licitud\nConsulta l'estat de la teva sol·licitud\nDNI / NIF: Núm. de sol·licitud:\nHas oblidat el núm. de sol·licitud? Recupera'l\nHas oblidat el núm. de sol·licitud?\nIntrodueix a continuació el teu DNI / NIF i rebràs un correu electrònic amb el núm. de sol·licitud.\nComunicación de la política de privacidad\nComunicació de la política de privacitat\nBenvolgut client, benvolguda clienta:\nAmb motiu de l'aplicació del Reglament 2016/679 relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades (d'ara endavant, l'RGPD), hem actualitzat la nostra política de privacitat per complir les exigències que s'hi inclouen. La nova normativa amplia la informació que hem de facilitar, i per això hem actualitzat la política de privacitat.\nEn aquest sentit, posem a la seva disposició tota la informació relativa al tractament de les seves dades personals, així com les finalitats per a les quals les fem servir, per la qual cosa, en tot moment, pot decidir quins tractaments i accions ens autoritza a dur a terme, així com canviar les seves preferències.\nINMO CRITERIA CAIXA S.A.U. i Arrendamiento Inmo Criteria Caixa, S.L. l'informen que pot exercitar els seus drets d'accés, rectificació, supressió, limitació del tractament, portabilitat de les dades i oposició, com també revocar el seu consentiment a tots o algun dels tractaments, enviant un correu electrònic a viviendaasequible@viviendaasequible.com o bé adreçant la sol·licitud per escrit, amb la referència Dades personals, al carrer Roger de Flor, 193, 08013, de Barcelona.\nConsulti la nova política de privacitat aquí.\nINMO CRITERIA CAIXA S.A.U. i Arrendamiento Inmo Criteria Caixa S.L. l'informen que, com a corresponsables del tractament, tractaran les seves dades personals amb les finalitats de tramitar la seva petició d'avisa'm si s'obren noves convocatòries, com també trametre-li, si escau, informació amb relació a aquestes convocatòries, tramitar la seva sol·licitud de registre a la convocatòria per a l'adjudicació dels immobles que especifiqui, gestionar i donar resposta a la seva consulta o incidència, com també enviar la informació necessària per resoldre-la. La base jurídica per als tractaments esmentats és el seu consentiment.\nINMO CRITERIA CAIXA S.A.U. i Arrendamiento Inmo Criteria Caixa, S.L. l'informen que pot cedir les seves dades a terceres empreses en cas que sigui necessari per a la tramitació correcta de la seva sol·licitud, com també a tercers que ens ajuden a gestionar la nostra relació comercial, com també la pàgina web i l'enviament de les comunicacions comercials o newsletters.\nPot accedir, rectificar i suprimir les dades, com també altres drets que atorga la normativa de protecció de dades. Pot consultar la informació addicional i detallada sobre protecció de dades a la nostra pàgina web: http://alquilerbasico.inmocaixa.com/es/home.


Manowar i Bertin Osborne el plat fort de la Berguedana de Thrash – Berguedà Online\nManowar i Bertin Osborne el plat fort de la Berguedana de Thrash\n11/04/2019 11/04/2019 Redaccio\t0 Comments\nEl festival de la Berguedana de Thrash arriba aquest dissabte a la seva desena edició. Com a principal novetat, la Berguedana aposta per un concert per als més petits de la casa amb l’espectacle “Heavy per a Xics”.\nEl president de l’entitat, Ramon Bahí, ha explicat amb la seva cara de fàstic habitual que: “Es tracta d’una mesura de contra-adoctrinament. A la canalla des de petits els posen patxanga i altres porqueriotes sonores a l’escola. Els pares i professors han d’aprendre que una mica de distorsió a les guitarres no fa mal a ningú…”\nPel que fa al festival, el plat fort vindrà de la mà de Bertin Osborne i Manowar, que han decidit unir forces per a presentar un repertori inèdit de “Ranxeres-Metal” a Gironella. Però aquesta exòtica formació, no apareix en el cartell oficial. Segons el president Bahí: _Ni hi surten, ni hi sortiran. S’han autoconvidat. Es veu que ens van enviar un correu electrònic dient que venien a tocar, que no patíssim, que venien gratis. Com si fos aquest el problema. Us asseguro jo que els garrulos aquests, al meu festival no hi tocaran pas. Tal com passin per la porta els fotré una cosa al cul que aniran a parar al Guixaró…\nEls gironellencs Rupits ho peten fort al Sona 9\nJarabe de Palo i Manel al V festival de la Berguedana de Thrash\nDos edificis queden sepultats per les deixalles a Berga\nL’Alternativa Rock escalfa motors\nEl fort vent deixa Antoni Biarnés amb el cul a l’aire\n← Un grup de ciutadans organitza una “batussa electoral” a Berga\nUn senyor de Puig-reig no ha vist “Juego de Tronos” →


Novetats – Pàgina 4 – Ajuntament de Solsona\nL’Ajuntament solsoní posa en marxa el pressupost participatiu per a les anualitats 2020 i 2021 3 Desembre, 2019\nD’aquesta manera, el govern municipal vol fomentar “un veritable procés de participació, evitant el model de carta als Reis”, afirma l’alcalde, que defensa la importància de “crear consciència participativa”. A través d’un acompanyament dinamitzat per professionals de L’Arada i Raiels, “es tracta que els ciutadans que hi prenguin part entenguin el procés de confecció d’un pressupost, i aquest és un primer pas”, afegeix David Rodríguez. Enguany es comença amb una partida d’inversions per a manteniment i obres, però “la voluntat municipal és que més endavant els veïns també puguin incidir en qualsevol apartat del pressupost general”. Tampoc es descarta que en properes edicions el procés s’obri al conjunt de la població.\nAquest model, inspirat en el que ha posat en pràctica l’Ajuntament de Sant Andreu de Llavaneres, presenta diversos avantatges. Tal com explica Antoni Carralero, propicia la participació de ciutadans als quals potser no s’hauria arribat; motiva els veïns seleccionats, que adopten el rol de portaveus del conjunt de solsonins; potencia treballar col·legiadament, i fomenta la pedagogia, ja que els participants estaran més sensibilitzats per a properes convocatòries. La intenció és que “la participació sigui una pràctica que es vagi estenent com una taca d’oli”, expressa Carralero.\nUna vegada realitzat el sorteig, l’Ajuntament enviarà una carta a cadascuna de les persones seleccionades en què se les convidarà formalment a prendre part en el procés, se’ls informarà de les dates de les sessions de treball i se’ls demanarà que confirmin el seu compromís abans del 5 d’octubre.\nEn el sorteig se seguiran criteris de representativitat territorial, ja que s’escolliran el mateix nombre de veïns dels cinc districtes electorals del municipi, i altres de tipus sociodemogràfic per tal que l’equip de treball sigui prou representatiu.\nQuatre sessions de treball\nEn total s’han programat quatre sessions, totes a les vuit del vespre i amb una durada aproximada d’una hora i mitja, que dinamitzaran i coordinaran L’Arada i Raiels. La primera, el 19 d’octubre, serà una sessió informativa sobre el procés d’elaboració del pressupost participatiu i es durà a terme a la sala cultural de l’Ajuntament. La resta de convocatòries seran al saló de les Homilies d’Organyà de la Biblioteca Carles Morató. En la segona, el 26 d’octubre, es farà un taller de tempesta d’idees que ha d’acabar amb una priorització col·lectiva de les propostes inicials per incloure en la partida d’inversions de l’any que ve.\nEn la tercera sessió, el 9 de novembre, s’aprofundirà en les aportacions recollides en la reunió anterior. Aquestes propostes, que han de ser executables durant el 2018, seran valorades tècnicament i econòmica per diferents àrees municipals per descartar les que no siguin viables. Finalment, el 23 de novembre, es validaran tècnicament i s’aprovaran les propostes ciutadanes definitives que s’inclouran en el proper pressupost general de l’Ajuntament.\n19 d’octubre 1a sessió: Informativa\n26 d’octubre 2a sessió: Tempesta d’idees\n9 de novembre 3a sessió: Aprofundiment en les propostes\n23 de novembre 4a sessió: Validació i aprovació\nL’Ajuntament ha creat un blog, a https://solsonaparticipa.wordpress.com, en el qual anirà informant de totes les novetats relacionades amb aquest procés. L’adreça de correu electrònic amb què contactar per a qualsevol dubte és participa@ajsolsona.cat.\nSeguiment durant el 2018\nEn una fase posterior, al llarg de l’any que ve, el consistori farà un seguiment amb l’equip de treball del pressupost participatiu, mitjançant diverses reunions, per tal de vetllar per l’execució de les propostes aprovades. També es valorarà el procés participatiu realitzat i se sospesaran millores que poden considerar-se per a la segona edició.\n“Aquest és un començament, en el qual el més important és que la ciutadania conegui com es confeccionen els números, que ens ha d’acabar portant a un pressupost 100 per cent participatiu”, diu el regidor d’Hisenda, Ramon Xandri. L’any que ve el procés començarà abans del setembre.\nDesprés d’un treball previ\nAquest projecte arriba després d’un treball previ per sensibilitzar els solsonins sobre la participació ciutadana. Així, a final de l’any passat arrencava un procés per consensuar el Reglament de participació ciutadana, que regula els espais i canals amb els quals els veïns poden prendre part en la presa de decisions de la gestió pública municipal. Una vegada recollides i valorades les aportacions, el document final es preveu votar en Ple abans de final d’any.\nIgualment, per primera vegada el novembre de l’any passat es va presentar públicament la proposta de pressupost general, un acte concebut com un primer pas per fer pedagogia sobre la confecció dels pressupostos. “Per participar i opinar és fonamental tenir accés a la informació”, destacava el regidor d’Hisenda, Ramon Xandri. D’altra banda, el juny passat, la regidoria de Participació va organitzar una xerrada-debat sobre la participació ciutadana amb el filòsof i escriptor Jordi Pigem, com un treball paral·lel a l’elaboració del reglament. “Amb accions com aquella volem engrescar la població perquè prengui consciència d’aquesta manera d’entendre la política i respongui quan se li demana que s’impliqui en els afers municipals”, explica Antoni Carralero.\nAmbdós grups de l’oposició (PDeCAT i ApS-CUP) han reclamat cada any l’elaboració de pressupostos participatius perquè els solsonins puguin dir-hi la seva en l’elecció i priorització d’accions.\nPublicat el 18 Setembre, 2017 21 Novembre, 2017 Categories NovetatsDeixa un comentari a L’Ajuntament de Solsona posa en marxa l’elaboració del primer pressupost participatiu\nÉs la darrera part d’una enquesta en què situa com a principal necessitat la creació d’un punt d’informació o Oficina Jove.\nPublicat el 20 Juny, 2017 21 Novembre, 2017 Categories NovetatsDeixa un comentari a Solsona obre una consulta en línia per prioritzar actuacions per als joves


El taller de la júlia: de setembre 2013\nPatricia? Alejandra? Ai mareta!\nFa cosa d'una setmana. Entra a la botiga una parella jove. Gallecs, suposo, per un lleuger deix en l'accent. M'hi fixo força en els accents, jo. Encarreguen cinc bodis, però els volen per a l'endemà, que acaben les vacances i se'n tornen cap a casa. Cap problema. Els ensenyo el catàleg i van mirant dibuixos.\nNormalment, la gent tria dibuixos senzillets, però en aquest cas, el noi és dissenyador gràfic, i es veu que li agraden les coses una mica més elaborades. Trien dibuixos que requereixen molt més temps. En fi, ja els he dit que sí i ara no em puc fer enrere.\nAcaba de prendre nota la meva germana. Alejandra, Alba, Antón, Lola. Per a la Lola ja havia pintat alguna coseta, que m'havia encarregat l'àvia de la criatura. La noia dóna el seu nom, perquè la truquem quan estigui tot acabat.\nPatricia. La noia es diu Patricia.\nArribo a casa. Menjo una pizza per sopar. És el més ràpid que se m'acut. I em poso a pintar. Començo per l'hipopòtam. No queda gens malament. Combino fúcsia i morat. M'agrada. Hi escric el nom. El punt i final.\nEm disposo a pintar el segon. És aleshores quan m'adono que el nom que hi ha és el mateix. Patricia. No pot ser! Em vull fondre. M'he confós de nom! Si hagués pres nota jo mateixa ... Però no. He de seguir fent la feina. Això ja veuré demà com ho arreglo. Encara em queden quatre bodis més per pintar, i es fa tard. Estic cansada. M'empasso la impotència i segueixo pintant. Per sort no hi ha cap més imprevist i l'endemà aconsegueixo un altre bodi en blanc i entrego la feina a temps.\nPer cert, algú coneix alguna Patricia de tres mesos que necessiti un bodi?\nQuin cap el meu!\nHace cosa de una semana. Entra a la tienda una pareja joven. Gallegos, me imagino, por un ligero deje en el acento. Me fijo mucho en los acentos, yo. Encargan cinco bodies, pero los quieren para el día siguiente, que acaban las vacaciones y vuelven a casa. Ningún problema. Les enseño el catálogo y van mirando dibujos.\nNormalmente, la gente elige dibujos sencillitos, pero en este caso, el chico es diseñador gráfico, y por lo visto le gustan las cosas un poco más elaboradas. Eligen dibujos que requieren mucho más tiempo. En fin, ya les he dicho que sí y ahora no me puedo echar atrás.\nAcaba de tomar nota mi hermana. Alejandra, Alba, Antón, Lola. Para Lola ya había pintado alguna cosita, que me había encargado la abuela de la criatura. La chica da su nombre, para que la llamemos cuando esté todo listo.\nPatricia. La chica se llama Patricia.\nLlego a casa. Ceno una pizza. Es lo más rápido que se me ocurre. Y me pongo a pintar. Empiezo por el hipopótamo. No queda nada mal. Combino fúcsia y morado. Me gusta. Escribo el nombre. Punto final.\nMe dispongo a pintar el segundo. Entonces me doy cuenta de que el nombre es el mismo. Patricia. ¡No es posible! Tierra trágame. ¡Me he confundido de nombre! Si hubiese tomado nota yo misma ... Pero no. Tengo que seguir con el encargo. Mañana ya veré qué hago con esto. Todavía me quedan por pintar cuatro bodies, y se hace tarde. Estoy cansada. Me trago la impotencia y sigo pintando. Por suerte no surge ningún otro imprevisto y al día siguiente consigo otro body en blanco y acabo el trabajo a tiempo.\nPor cierto, ¿alguien conoce a alguna Patricia de tres meses que necesite un body?\nEtiquetes de comentaris: bodi. body, hipopòtam, hipopótamo, il·lustració, ilustración, pintura textil, pintura tèxtil, regal personalitzat, regalo personalizado\nEl taller de la Júlia a la ràdio!!!\nDivendres, hora de dinar. Arribo a casa. Obro el correu. Hi ha un missatge amb un nom que no em sona de res, i el missatge diu "entrevista". Suposo que és spam, o que algú s'ha equivocat. Abans de descartar-lo, l'obro, a veure què hi diu. No és cap errada. Des de ràdio 4 m'han trobat per aquest món extensíssim d'internet, i m'han triat per a una petita entrevista. A mi? Ostres! Em començo a posar nerviosa. Tot i haver estat professora a secundària, això de parlar en públic, encara que no em vegi ningú, no està fet per mi. Truco a l'emissora i quedem d'acord. Em sembla que podré fer-ho. Superaré el pànic escènic i miraré de parlar poc a poquet, que aquesta n'és una altra. De vegades parlo tan ràpid que ni jo mateixa m'entenc!\nEstic convençuda que sempre se m'ha donat millor escriure que parlar, però aquest cop m'ha tocat parlar.\nUs deixo la gravació del programa, per si a algú li pot interessar el tema de les càpsules i què fer-ne com a alternativa a les escombraries.\nDe les càpsules en parlen aproximadament des del segon minut i mig i durant uns vint minuts. Si fa no fa, entre els minuts catorze i disset, em podreu sentir. Espero que ho trobeu interessant.\nViernes, hora de comer. Llego a casa. Abro el correo. Hay un mensaje con un nombre que no me suena de nada, y el mensaje pone "entrevista". Supongo que es spam, o que alguien se ha equivocado. Antes de descartarlo, lo abro, a ver qué es lo que pone. No es ningún error. Desde ràdio 4 me han encontrado por el extensísimo mundo de internet, y me han elegido para una pequeña entrevista. ¿A mí? ¡Ostras! Empiezo a ponerme nerviosa. Aun habiendo sido profesora en secundaria, esto de hablar en público, aunque no me vea nadie, no está hecho para mí. Llamo a la emisora y quedamos de acuerdo. Creo que seré capaz de hacerlo. Superaré el pánico escénico e intentaré hablar despacito, que esta es otra. ¡A veces hablo tan rápido que ni yo misma me entiendo!\nEstoy convencida de que siempre se me ha dado mejor escribir que hablar, pero esta vez me ha tocado hablar.\nOs dejo la grabación del programa, por si a alguien puede interesarle el tema de las cápsulas y qué hacer con ellas como alternativa al cubo de la basura.\nDe las cápsulas hablan aproximadamente des del segundo minuto y medio y durante unos veinte minutos. Más o menos entre los minutos catorce y diecisiete, podréis escucharme. Espero que lo encontréis interesante.\nEtiquetes de comentaris: café, cafè, càpsulas, càpsules, cortina, entrevista, Nespresso, radio, ràdio, reciclaje, reciclatge\nSorteig. Ha arribat el dia ...\nUn cop realitzat el sorteig, posaré aquí el nom de la guanyadora, i hi afegiré les fotos i el video del procés. Podreu aguantar els nervis unes horetes més?\nSi voleu saber què és el que se sorteja, trobareu les fotos a l'entrada anterior.\n7. MARI CARMEN\nUna vez realizado el sorteo, pondré aquí el nombre de la ganadora, y añadiré las fotos y el vídeo del proceso. ¿Podéis aguantar los nervios unas horitas más?\nSi queréis saber qué es lo que se sortea, encontraréis las fotos en la entrada anterior.


Llar d'Infants Vallalta : EL TERRA: EL GRAN MESTRE DEL MOVIMENT\nLlar d'Infants Vallalta\nQUÈ ÉS UNA LLAR D'INFANTS?\nI LES FAMÍLIES?\nEL TERRA: EL GRAN MESTRE DEL MOVIMENT\nA continuació us presentem dos vídeos: en el primer veiem un infant sense possibilitats d'explorar l'entorn. El segon, resum en 2 minuts gairebé 4h de joc al terra.\nQui creieu que coneixerà millor el seu cos i el seu entorn? Quina criatura realitzarà més connexions neuronals? Quin dels dos serà més autònom a l'hora de resoldre dificultats motrius? Els dos entorns són segurs? Gaudeixen de la mateixa llibertat a l'hora de triar els objectes que volen explorar? Els dos infants reben la mateixa estimulació sensoriomotriu?\nPublicado por Alicia en 10:56\nEtiquetas: 0-1, 1-2, 2-3, DESCOBERTA D'UN MATEIX I DELS ALTRES, DESCOBERTA DE L'ENTORN, moviment\nSoy la mama de Sandra..\nmuy ilustrativo el video...\nyo les tengo mucha mania a las cadiretas pero tengo que reconocer que cuando no estoy haciendo alguna cosa y no puedo vigilar a Sandra muy de cerca no me atrevo a dejarla sola por el salon... y se va a la cuna de viaje...\n17 d’octubre de 2014 a les 15:58\nMaría, gracias por tu comentario!\nEl problema de las hamacas es el mal uso que se les da. Si una criatura está algún rato en la sillita, pero pasa la mayor parte del día en el suelo, no es grave. El problema aparece cuando viven horas atados a la hamaca o encerrados en el parque.\n17 d’octubre de 2014 a les 16:18\nEl miedo que tengo a veces es que quizás la tengo demasiado tiempo en brazos y es que estamos siempre corriendo detrás de Oliver... Intentare que este más rato en el suelo...\n17 d’octubre de 2014 a les 23:28\n18 d’octubre de 2014 a les 8:57\nUN DIA A L'ESCOLETA...\nEspai per les famílies. Si desitgeu fer alguna consulta online al CDIAP del Maresme cliqueu la imatge\nBenvinguts al nostre espai interactiu!! Aquí penjarem fotos i vídeos de les nostres propostes, festes, celebracions, sortides,... així podreu veure la vida de la llar per aquest foradet.\nSi voleu podeu deixar comentaris\nQUÈ ÉS LA LLAR D'INFANTS VALLALTA?\nTel. 93 794 62 09\nPERQUÈ UN ALTRE MÓN SIGUI POSSIBLE, UNA ALTRA EDUCACIÓ ÉS NECESSÀRIA\nImatge de J. Turu\nEl 0-3 educa!!\nL'EQUIP DE LA LLAR D'INFANTS CURS 2016-2017\nAula de les Abraçades (0-1a): Teresa i Cristina\nAula dels Petons (1-2a): Noe , Alícia i Dolors\nAula dels Somriures (2-3a): Roser i Meritxell\nAcollida: Cristina i Fina\nDirecció pedagògica: Fina\nSI VOLEU CONÈIXER MÉS ...\nGUIA: PRACTICANT EL PLAT O LA VIDA\nGUIA: RECOMANACIONS PER A L'ALIMENTACIÓ EN LA PRIMERA INFÀNCIA\nVÍDEO: EDUCACIÓN INFANTIL. SEIS AÑOS CLAVES PARA UNA VIDA\nVÍDEO: EL PLAT O LA VIDA\nVÍDEO: ENTREVISTA A FRANCESO TONUCCI\nVÍDEO: LOS 100 LENGUAJES DEL NIÑO\nVÍDEO: MOVERSE EN LIBERTAD\nVÍDEO: REGGIO EMILIA\n0-1 (828) 1-2 (1319) 2-3 (1439) a l'aula (49) adaptació (49) al pati (124) AMPA (8) Articles interessants (10) Auditori (15) autonomia (14) bombolles (3) BON ESTIU (12) cargols (55) carnestoltes (45) castanyada (26) COMUNICACIÓ I LLENGUATGES (313) CONSELL ESCOLAR (15) conte (54) DESCOBERTA D'UN MATEIX I DELS ALTRES (167) DESCOBERTA DE L' ENTORN (430) educació emocional (17) ENTORN (11) Facebook (1) FAMÍLIES (116) felicitats (236) festes (79) FINS SEMPRE (11) Formació Permanent (20) granja (11) JOC (19) joc heurístic (17) joc simbòlic (22) jocs d'aigua (31) lectures interessants (2) llum i color (87) m'ho llegeixes? (27) manipulació i experimentació (302) massatge (8) menjador (37) MOMENTS (23) MOMENTS PER COMPARTIR (19) moviment (109) música (186) nadal (51) NATURA (71) nutrició (9) panera dels tresors (5) Participació en jornades (13) plàstica (39) portes obertes (18) RACONS (4) reunions famílies (69) RUTINES (23) salut (4) SHOW (12) sortides (85) SOS ESCOLA BRESSOL (17) St Jordi (36) tallers famílies (7) visites (136) visual i plàstic (4) xerrades (9)\nEscoles bressol inclusives\nMúsica per a nadons | Un projecte musical per a persones\nAdaptació Carlos López. Tema Picture Window. Imatges del tema creades per cmisje. Amb la tecnologia de Blogger.


Els primers cristians de Barcelona | CatalunyaReligió.cat\nInici Els primers cristians de Barcelona\nDm, 17/01/2012 Tweet\nUns primers sondejos arqueològics sota la basílica de Sant Just i Pastor de Barcelona han permès trobar restes de fins al segle I dC que ajudarien a constatar que el culte cristià s'exercia des d'època romana tardana. En la presentación que es va fer aquest dilluns, el rector de la parròoquia, Armand Puig, explica que les troballes indiquen que el culte s'hauria estès al lloc que ocupa l'església durant 1.700 anys, sent l'únic emplaçament de Barcelona en què ha estat “ininterromput” durant tants anys, junt amb la catedral. Ho podeu llegir en aquest article de El Punt Avui i a La Razón. A La Vanguardia podeu veure aquest vídeo. Etiquetes: Armand Puig, Barcelona, primers cristians, Sant Just i Pastor, 6. L'evangelització d'Europa. Inicieu sessió o registreu-vos per enviar comentaris\tImprimiu\tEnvieu a un amic\tCreeu PDF


Bestia Garrápoda | Wikihammer 40k | Fandom\n"No puede haber pasado desapercibido para ningún miembro del Consejo, pero seguimos acosados por agresores alienígenas en el Sector Donoriano (Segmentum Tempestus). ¡Se cree que pertenecen al mismo xeno-tipo que los que invadieron la Colonia Prospero hace tres décadas! [He incluido el único holoarchivo de estos alienígenas: es la gran cosa peluda con garras]. ¿Por qué no se puede acabar con estas horribles criaturas? ¿Por qué debe continuar derramándose la sangre de colonos inocentes mientras no hacemos nada? ¿Cómo podemos dejar que el magnífico Palacio de Caleb en Assumptus V sirva como barracón para los asquerosos soldados de los K'Nib?"\n—Erasmus Phramtle, Prefecto de Soliden, Ciudad de las Piras, Danub, 334.445.M41\nSegún el Prefecto Erasmus Phramtle de Soliden, fueron responsables de la invasión de la Colonia Prospero en el sector Donoriano hacia el 415.M41, y tres décadas después seguían acosando esta región del Segmentum Tempestus, al parecer actuando como tropas de choque de los misteriosos K'nib.\nObtenido de «https://warhammer40k.fandom.com/es/wiki/Bestia_Garr%C3%A1poda?oldid=324482»


Illa demana al PP que s'afegeixi a la reforma de la llei de política lingüística: "Reconeix el castellà com a llengua d'aprenentatge"\nIlla demana a Feijóo que s’afegeixi a la reforma de la llei de política lingüística: “Reconeix el castellà com a llengua d’aprenentatge”\nEn una entrevista a l'agència EFE, el dirigent del PSC considera que el millor servei que es pot fer a la llengua catalana és "despolititzar-la"\nActualització: 16.04.2022 - 11:14\nEn una entrevista concedida avui a l’agència EFE, el dirigent del PSC Salvador Illa ha convidat Alberto Núñez Feijóo, president del PP espanyol, a afegir-se a l’acord de modificació de la llei de política lingüística catalana, que reconeix per primera vegada el castellà com a llengua d’ensenyament.\n“Si es proclama que hi ha hagut canvis d’orientació [al si del PP] i que el lideratge del senyor Feijóo és diferent del de Pablo Casado, m’agradaria que això es corroborés amb fets. L’ocasió és aquesta. O és que el català a Catalunya ha de tenir un tractament diferent que el gallec a Galícia?”, ha demanat Illa en al·lusió a les polítiques promogudes pel president gallec a la Junta.\nA parer d’Illa, l’acord de modificació és positiu perquè “adequa la llei a la realitat”, i és per això que no entendria que el PP, formació que “va ser clau en els pactes de política lingüística que va haver-hi a Catalunya”, no s’hi adherís. “Si estan a favor de la defensa del català a l’escola, afegeixin-s’hi, perquè objectivament la modificació que es proposa reconeix el castellà com a llengua d’aprenentatge. En termes objectius, d’aquest punt de vista, no crec que hi puguin estar en desacord.” El PPC d’Alejandro Fernández ja ha avançat, tanmateix, que votarà en contra de la proposta.\nSobre la possible deserció de Junts, que condicionarà el seu suport a la reforma al fet que més entitats s’hi adhereixin, Illa considera que ja hi ha prou majoria per a impulsar-la, si bé insta Junts a ser seriosos i complir amb allò que han signat.\nRespecte de les crítiques per part de les entitats de defensa del català, que denuncien que la proposta el posa en risc, Illa diu que aquells qui “confonen la defensa del català amb l’atac al castellà” no fan més que empitjorar la salut de la llengua. “Cal tenir altura de mires, coratge i generositat. El millor servei que podem fer a la llengua catalana és despolititzar-la“, ha reblat.\nI ha continuat: “L’ús del català ha retrocedit. Per què no ens preguntem per què? Per què no ens preguntem si es podrien haver fet unes polítiques diferents des del govern de la Generalitat?” Aquesta feina d’autoavaluació per part el govern català, ha detallat, s’hauria d’acompanyar d’un esforç del govern espanyol per a promoure les llengües oficials a l’estat espanyol, una tasca que diu que el Ministeri de Cultura i Esports espanyol ja fa, per exemple mitjançant la taula de diàleg. La ronda era prevista per a principi d’any, però encara s’hi ha de posar data.


L’espaterrant rapidesa del Tribunal Constitucional (quan vol) | Paraules sense escrúpols\n← Educar l’ànima, un motiu per a la vaga\nRessaca després d’una vaga →\nL’espaterrant rapidesa del Tribunal Constitucional (quan vol)\nPosted on Mai 8, 2013\tby Jordi Monteagudo\nDesprés de la declaració, per part del Parlament de Catalunya, del passat 23 de gener, definint Catalunya com a subjecte polític i jurídic, el president Rajoy hi va treure importància afirmant que era una declaració sense valor jurídic, és a dir, que no tenia pes de llei, que no tenia cap valor. Tanmateix, algun valor havia de tenir, o algun valor havia de pensar que té, quan, pocs dies després, el seu govern va presentar una petició d’impugnació davant del Tribunal Constitucional. Amb la tradicional lentitud que caracteritza aquest alt tribunal, no m’esperava jo que pogués donar-hi cap resposta fins passats quatre o cinc anys: m’equivocava.\nSi el fet que el govern espanyol presentés la impugnació ja ens feia sospitar que, en realitat, aquesta declaració de sobirania era molt i molt important, la rapidesa i la naturalesa de la reacció per part del TC ens ho confirma: molt ha hagut de molestar aquesta declaració, molt ha de preocupar a Madrid, quan aquest tribunal ha decidit, com qui diu a corre-cuita, deixar-la en suspens  fins que en pugui dir alguna cosa en ferm.\nI és que, no ho oblidem, l’àmbit d’actuació del Constitucional són les lleis, els objectes jurídics: però, no ens havien dit que la declaració no tenia valor jurídic? Si el TC la deixa en suspens i l’analitza vol dir que sí que en té, ja que, en cas contrari, no seria feina seva ficar-hi cullerada.\nPerò els efectes de la notícia no acaben aquí. Un cop més, el TC s’alinea contra els interessos de Catalunya: ja ho va fer respecte a l’Estatut i no tenim cap dubte que també ho farà respecte a aquesta declaració «sense efectes jurídics». Els comentaris dels representants de l’imperialisme espanyol també són clars: la Constitució val més que la voluntat democràticament expressada pels catalans.\nPerò això ja no és creïble: des del moment que el Tribunal Internacional de Justícia es va pronunciar sobre la declaració unilateral d’independència de Kosove , va deixar ben clar que la voluntat democràtica d’un poble està per damunt del que digui qualsevol constitució, qualsevol llei (i, de pas, que no hi ha cap llei, en el dret internacional, que impedeixi les declaracions unilaterals d’independència —i podem deduir que encara molt menys les de sobirania).\nI és que, tot i que els imperialistes espanyols ho volen amagar, les lleis i les constitucions estan al servei de la voluntat dels pobles, i no pas al contrari. No ens queda sinó agrair al Tribunal Constitucional que hagi tornat a deixar en evidència, davant de les tribunes internacionals, quina és l’actitud espanyola respecte a la voluntat democràtica del poble català.\nA veure si el govern català (president Mas…) reacciona i deixa de jugar a la puta i a la Ramoneta d’una vegada per totes, i, aquest cop, de debò.


APPORTT celebra els 25 anys amb un dinar de germanor - Promoció empreses Port de Tarragona\nL’acte va comptar amb la presència dels socis de l’agrupació, el seu president, el president del Port i antics presidents de l’entitat\nL’Agrupació per a la Promoció del Port de Tarragona (APPORTT) va celebrar aquest dimarts, 31 d’octubre, els seus 25 anys d’història amb un dinar de germanor al Tinglado 1 del Moll de Costa. L’acte va comptar amb la presència del president de l’agrupació, Andreu Suriol; el president del Port de Tarragona, Josep Andreu; l’iniciador de l’entitat, Antoni Pujol, i tots els socis. També van ser convidats a l’acte tots els presidents que ha tingut APPORTT al llarg de la seva història.\nAPPORTT és una Agrupació d’Interès Econòmic sense ànim de lucre, constituïda el juliol de 1992, que aglutina tots els sectors econòmics provincials relacionats amb l’activitat marítima. Des de fa 25 anys, canalitza les inquietuds existents, tant de caràcter públic com privat, al voltant de la projecció i promoció del Port.\nL’objectiu principal d’APPORTT és la gestió i promoció dels interessos comuns de les empreses del Port de Tarragona, coordinant la prestació de serveis per facilitar, desenvolupar i millorar els resultats de les activitats empresarials dels seus socis, així com posicionar la infraestructura portuària tarragonina com a port líder de la Mediterrània. APPORTT va ser la primera agrupació d’aquest tipus d’Espanya.


Riquer de prop | Ramon Bosch\nEscriptor. Gerent de Biblioteques de Barcelona\nUn record per a Paulina Pi de la Serra\nRamon Bosch. Barcelona.\nMartí de Riquer va morir ahir a l’edat de 99 anys. Filòleg i escriptor, Riquer s’havia especialitzat en literatura trobadoresca, novel·la cavalleresca i en el Segle d’Or espanyol. Havia publicat més de 300 estudis, a més d’edicions crítiques i antologies literàries. Ramon Bosch en va ser deixeble a la Universitat de Barcelona i en fa una semblança molt personal.\nMartí de Riquer a casa seva l'any 2012 | © Pere Virgili\nSi he de considerar que la vida m’ha concedit algun privilegi, és el fet d’haver treballat 10 anys amb Martí de Riquer a la Reial Acadèmia de Bones Lletres. D’ell vaig poder aprendre una determinada manera d’entendre la literatura, però sobretot una determinada manera d’entendre la vida. Dir que Riquer era un savi és gairebé tautològic, només cal obrir algun dels tres-cents llibres que va escriure per adonar-se de la intel·ligència, l’erudició i el talent que inunden les seves pàgines. La seva sagacitat, la seva increïble capacitat per establir connexions de sentit allí on ningú no era capaç de veure-les eren tan grans que acabaven acomplexant els pobres doctorands que, com jo mateix, fèiem la tesi amb ell. Et podies passar una setmana intentant fixar la data en què va ser escrit un poema, sense aconseguir-ho. Anaves a despatxar amb ell, donava un cop d’ull al poema i trobava arguments incontestables per a fixar la seva datació. Sorties de casa seva amb la cua entre les cames i amb la certesa que per molt que estudiessis i t’hi fixessis no arribaries mai a la sola de la seva sabata filològica.\nI el més extraordinari és que el seu devessall d’erudició i d’intel·ligència t’arribaven embolicats amb una naturalitat, una generositat i un respecte que no feien més que engrandir la seva figura. Són moltes les imatges i els records que em vénen al cap en aquestes hores. La màgia de les seves classes, per exemple, a l’inici de les quals tots ens obsedíem per prendre apunts de tot el que deia i, a mesura que anava avançant la lliçó, veies que els alumnes anaven deixant els bolígrafs a sobre la taula, fascinats per les coses que explicava i com les explicava. El seu sentit de l’humor. Ell mateix explicava que quan va haver d’examinar Gabriel Ferrater li va preguntar per la influència de Chrétien de Troyes en la poesia catalana contemporània i que dos mallorquins que seien unes files més enrere, esperant per examinar-se, en veure la pregunta feta a Ferrater van decidir alçar-se sense esperar a saber quina pregunta els faria a ells.\nAra que celebrem l’any Espriu potser paga la pena recordar que ell i Riquer foren amics des de l’època d’estudiants a la Universitat i que, malgrat estar lluny ideològicament parlant, van conservar la seva amistat durant tota la vida. A l’arxiu de la Reial Acadèmia de Bones Lletres es conserva la carta que Espriu li va enviar –també era acadèmic- per refusar la seva invitació d’assitir a una sessió on, a més a més, s’havia de fer una foto de família de tots els acadèmics. La carta acaba així: “Ecco i toma-la, gran savi, gran amic, gran home”. No crec que hi hagi una forma millor de definir-lo.\nRamon Bosch. Membre corresponent de la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona.


Catalunya des del mar / De Mataró al Besòs | Curriki\nCatalunya des del mar / De Mataró al Besòs\nEn el setè dia de navegació, l'embarcació de "Catalunya des del mar" recorre la façana marítima del Maresme, amb els seus pobles i platges, i també segueix la costa de Badalona i Sant Adrià de Besòs. L'itinerari comença a Mataró, la capital del Maresme. Les imatges mostren el Parc Marítim, on desaigua la riera de Sant Simó, l'Espigó, la platja del Varador i l'estació de tren, important perquè, l'any 1848, es va inaugurar la primera línia ferroviària de l'estat espanyol amb un viatge entre Barcelona i Mataró. El nucli antic de Mataró s'estén entorn de la basílica de Santa Maria, amb l'altar barroc del Roser i les pintures d'Antoni Viladomat a la capella de la Mare de Déu dels Dolors. D'altra banda, hi ha restes de la ciutat romana d'Iluro, com per exemple la vil·la romana de Torre Llauder. El monument més emblemàtic de Cabrera de Mar és el castell de Burriac, edificat entre els segles XII i XV, que té una torre de base circular. Més endavant s'arriba a Vilassar de Mar, que va néixer com a barri mariner de la població de Vilassar de Dalt, de la qual es va independitzar l'any 1785. D'aquesta vila es mostren la platja de l'Almadrava, les casetes de pescadors, la platja de l'Astillero, l'edifici de l'Ajuntament, l'església de Sant Joan Baptista, la torre de defensa de Can Nadal, les platges de Ponent i de Llevant i el Mercat de la Flor i la Planta Ornamental de Catalunya. Premià de Mar es va formar al segle XVIII com a barri marítim de la població de Premià de Dalt, de la qual es va independitzar l'any 1836. De la vila cal destacar el port esportiu, la platja de Bellamar, la platja del Pla de l'Ós, l'església de Sant Cristòfol i les platges de la Descàrrega i de Ponent. A l'interior, a Premià de Dalt, hi ha l'església de Sant Pere i el santuari de la Cisa. El recorregut pel Masnou s'inicia a la platja d'Ocata. La vila té un patrimoni arquitectònic interessant, com la Casa Sensat-Pagès, d'estil neoàrab; la Casa de la Vila, d'estil neoclàssic; la Casa Benèfica i el Casino, d'estil modernista; la Casa Millet, casa natal del mestre Lluís Millet, fundador de l'Orfeó Català, i l'església de Sant Pere. A l'interior hi ha el municipi d'Alella, amb l'església de Sant Feliu, d'origen romànic, l'ermita de Sant Mateu i les extensions de vinya que donen un vi blanc amb denominació d'origen. El recorregut continua per Montgat, amb la platja de Montsolís; el turó de Montgat, foradat per fer el primer túnel ferroviari de l'estat espanyol, i la platja dels Banys. De Badalona podem veure restes de la Baetulo romana, com ara les termes romanes o la Venus de Badalona; el passeig Marítim; la platja del Manresà; l'església de Santa Maria; el Club Natació Badalona; el Palau Municipal d'Esports i el monestir de Sant Jeroni de la Murtra, on Cristòfol Colom va ser rebut pels Reis Catòlics quan va tornar del seu primer viatge a Amèrica. L'itinerari per la costa finalitza a Sant Adrià de Besòs, amb la central tèrmica, la platja del Parc Litoral i la desembocadura del riu Besòs.\nEUN,LOM,LRE4,hdl:10494/35991,work-cmr-id:35991,MERLI:merli/3138,ilox,learning resource exchange,LRE metadata application profile,LRE


Natura non facit saltus - Wikisofia\n«La naturalesa no fa salts». Principi (metafísic) anomenat de continuïtat, que prohibeix que, en la sèrie dels fenòmens i dels canvis de la naturalesa, existeixi un buit de manera que s'interrompi la gradació d'aquests. Leibniz, en la filosofia del qual encaixa a la perfecció, l'anomena «llei de continuïtat» i l'aplica tant als fenòmens com a la percepció d'aquests. \nKant li dóna una quàdruple interpretació: en la naturalesa «no hi ha hiats» –entre les sensacions empíriques–, «no hi ha salts» –entre els fenòmens–, «no hi ha casualitat» –tot està sotmès a llei– i «no hi ha fatalitat», no hi ha necessitat cega. \n↑ :::Res es fa de cop, i una de les meves màximes fonamentals i més confirmades és que la naturalesa no fa mai salts: [...] la denominava Llei de Continuïtat, i aquesta llei [...] estableix que sempre es passa del petit en gran, i viceversa, a través de l'intermedi, tant en els graus com en les parts, i que un moviment mai neix immediatament del repòs, ni es redueix a ell, sinó per mitjà d'un moviment més petit, a la manera en què mai s'acaba de recórrer una línia o longitud sense haver recorregut abans una línia més petita.\nG. W. Leibniz, Nuevos ensayos sobre el entendimiento humano, Prefacio (Alianza, Madrid 1992, p. 45).\n(vegeu la citació de Leibniz).\n↑ :::Tot el que succeeix és hipotèticament necessari. Aquest és un principi que sotmet a una llei els canvis ocorreguts al món. És a dir, els sotmet a la regla de l'existència necessària, a una regla sense la qual no hi hauria ni tan sols naturalesa. El principi «Gens succeeix per un cec atzar» (in món non datur casus) és, consegüentment, una llei de la naturalesa a priori. En la naturalesa no hi ha necessitat cega, sinó necessitat condicionada i, per això mateix, susceptible de ser entesa (non datur fatum). Els dos constitueixen els principis que ens permeten sotmetre el joc dels canvis a una naturalesa de les coses [...]. Tots dos principis són dinàmics. El primer constitueix en realitat una conseqüència del principi de causalitat [...]. El segon pertany als principis de la modalitat, la qual afegeix a la determinació causal el concepte de necessitat, que es troba sotmesa no obstant això a una regla de l'enteniment. El principi de la continuïtat prohibeix qualsevol salt (in món non datur saltus) en la sèrie dels fenòmens (canvis). Prohibeix igualment qualsevol llacuna o esquerda entre dos fenòmens en el conjunt de les intuïcions empíriques en l'espai (non datur hiatus). El principi pot enunciar-se, doncs, així: res que exhibeixi un buit o simplement ho toleri com a part de la síntesi empírica pot entrar en l'experiència.\nCrítica de la razón pura, Anal., trasc., l. 2, cap. 2, sec, 3, B 281 (Alfaguara, Madrid 1988, 6ª ed., p. 250-251).\nObtingut de «https://www.wikisofia.cat/w/index.php?title=Natura_non_facit_saltus&oldid=58773»\nDarrera modificació de la pàgina: 9 oct 2018 a les 18:33.


Mourinho: "Aniré al TAS perquè no m'han deixat defensar-me" - Diari de Girona\nFUTBOL. Reial Madrid\nMourinho: "Aniré al TAS perquè no m'han deixat defensar-me"\nL'entrenador blanc afirma que anirà al Tribunal d'Arbitratge Esportiu per recórrer la sanció de la UEFA\nep/madrid 03.06.2011 | 12:45\nMourinho: "Aniré al TAS perquè no m'han deixat defensar-me" ARXIU\nL'entrenador del Reial Madrid, José Mourinho, ha anunciat aquest divendres que acudirà al Tribunal d'Arbitratge Esportiu (TAS) per defensar-se de la sanció que li va imposar la UEFA després de les seves declaracions posteriors a la derrota davant del FC Barcelona en Lliga de Campions, en les que va criticar amb duresa l'estament arbitral de la màxima competició continental.\n"El que em fa sentir un mica pressionat és la injustícia, pel fet que he estat sancionat sense saber per què. És un cas únic: ser denunciat, no saber per què, després d'un mes, no tenir dret a defensar-me ni a argumentar. He estat sancionat abans que jutjat", ha indicat en declaracions a la Cadena Ser.\nUna sanció que el portuguès, un tècnic que veu la "vida com un carrer amb una única direcció, on només es pot anar endavant". "Com a ciutadà crec que tinc dret a no oblidar i a anar a un tribunal amb característiques democràtiques. Per això aniré al TAS perquè com a ciutadà tinc dret a la meva defensa", ha afegit.\n"I si no és suficient amb ser ciutadà, José Mourinho és també bicampió d'Europa (amb Porto i Inter de Milà), el primer a guanyar una Pilota d'Or FIFA per als entrenadors i guanyador de quatre copes en molts altres països", ha comentat el de Setúbal, que no ha dubtat a retreure els seus triomfs personals.\n"Al marge del treball seriós que m'absorbeix, cal determinar els moments que sento que el meu club està sent tractat injustament. No tinc problemes per perjudicar la meva imatge en defensa d'una institució que és la que em paga, és la institució a la qual em dedico d'ànima i cor", ha afegit .\nAquesta sanció de la UEFA, la qual no entela una temporada "molt bona", que "ha estat fàcil de viure entre cometes", no ha estat l'únic punt negre en la trajectòria de Mourinho, el qual també va ser denunciat pel FC Barcelona, club que es va sentir "perjudicat" per "embrutar" el seu nom i "història".\n"No em va doldre que el Barça em denunciés. No tinc absolutament res en contra d'aquesta institució, ni contra les persones del Barça. Jo vaig estar allà entre 1996 i 2000, i en aquests últims onze anys les persones i les institucions canvien", ha recordat l'entrenador madridista, que tampoc s'ha oblidat de Guardiola.\n"Ara té 10 anys més (que quan ell el va conèixer) i és el líder del seu equip, una persona diferent, que no conec bé, perquè jo el coneixia com a jugador tot i que ja veia en ell un futur entrenador", ha manifestat Mourinho.


terror | paragrafies 2.0\nL’alfabet dels terrors infantils\nPublicat: 7 gener 2010 | Autor: paragrafies 2.0 | Filed under: proposta text | Tags: blanc i negre, català, conte, terror | 1 comentari\nEn la penombra dels dies d’hivern els mobles de la casa s’encongeixen i cruixen el seu dolor, les canonades de plom canten himnes d’esglai, el vent xiula elegies pels morts a les teulades i les espelmes de les llànties ballen danses de foc mentre capturen les imatges en clarobscur de les absències.\nEl fred s’instal·la al moll de l’os com l’epicentre d’un sisme, sacsejant les extremitats i congelant els icebergs del cos en forma de nas, orelles i dits.\nDe les ombres estant, en un racó del menjador, la vella Aurora cus de memòria camisons de cotó mentre a la vora del llum la seva néta Alba dibuixa al seu quadern la fesomia dels monstres infantils, a l’esguard de l’àvia.\nCorrents d’aire, lliscant des del turó, obren sobtadament les finestres de la cambra i fan volar les cortines, jugant a enredar-li els cabells i desfer els llaços vermells de les trenes. Tal com arriben, marxen, i tornen a tancar els porticons sense enrenou, discretament.\nA vegades, enduts pel vent, es colen a la casa els esperits de l’ombra, que dibuixen siluetes llargarudes a les parets. Ombres captives que allarguen els braços per tocar el cos dels vius abans de desaparèixer. Ombres que canvien de forma a cada instant. Ombres de famílies al voltant d’un llit malalt. Ombres d’animals que serpentegen per les parets. Ombres de braços gegantins amb ungles quilomètriques. Ombres que neixen en la penombra i s’alimenten de les hores nocturnes. A cada minut creixen i es multipliquen, movent-se agitadament com actors d’una escena esperpèntica.\nAmb el temps l’Alba ha après a distingir la identitat dels esperits de la memòria, i a dir-los per la inicial del nom. A d’Àftenon, B de Bielis, C de Carmanium… i així fins a vint-i-sis lletres per a vint-i-sis noms obscurs d’ànimes en ombra amb les que viu, juga i s’asseu a taula cada nit.\nDe vegades, les figures ombrívoles li ensenyen coses viscudes, racons del passat d’altres temps i altres vides, i d’altres cops li mostren les hores que vindran. En aquestes ocasions, l’Alba llegeix els missatges amb la mirada atemorida, dibuixant tot allò que les ombres amaguen: els ulls, les boques i les vestidures dels que són apareguts en les premonicions escenificades.\nLes pàgines del quadern són plenes d’estranys monstres: rèptils de set cues, caçadors amb el cap de destral, arbres de gel en flames, dones de pluja amb els pulmons ennuegats i els ulls transparents i líquids… i al final de tot de la llibreta, els fulls en blanc dels terrors invisibles.\nL’Alba sap, perquè així li ho han mostrat, que un dia la seva àvia deixarà caure les agulles de cosir, obrirà els ulls cecs i amb un sospir, la seva ombra s’unirà a la dels vint-i-sis per començar de nou el recompte de l’alfabet de les ànimes: A d’Aurora, B de Bielis, C de Carmanium…


Seccions – Educat\nTrobareu els nostres articles classificats en diferents temàtiques:\nINÈDITS: articles posteriors a les revistes en paper, publicats únicament en format digital.\nPSICOLOGIA: recursos i estratègies relacionats amb la psicologia infantil i juvenil.\nPSICOPEDAGOGIA: recursos i estratègies relacionats amb la pedagogia.\nLOGOPÈDIA: recursos i estratègies relacionats amb l’àmbit logopèdic.\nEDUCACIÓ: recursos i estratègies per afrontar aspectes relacionats amb l’educació actual.\nLABORATORI: iniciatives, investigacions i experiències qüestionadores i/o innovadores relacionades amb els àmbits de les seccions anteriors.\nFÒRUM: idees i opinions sobre temes d’actualitat que provoquin la reflexió i la discussió.\nLA FINESTRA: espai reservat a plantejaments tractats amb profunditat i extensió.\nFENT HISTÒRIA: biografia i aportacions de personatges cèlebres del món de la psicologia, la pedagogia, la logopèdia i l’educació.\nENTREVISTEM…: entrevistes a professionals dels àmbits de la psicologia, la pedagogia, la logopèdia i l’educació.\nESCOLA: consideracions centrades en el centre escolar com a entitat que conjuga diferents rols i elements.\nAULA: experiències didàctiques aplicables al context de l’aula.\nET RECOMANEM: LLIBRE: breu resum i comentari de llibres relacionats amb el món de l’educació.\nET RECOMANEM: PEL·LÍCULA: breu resum i comentari de pel·lícules relacionades amb el món de l’educació.


Aragonès i els comuns es comprometen a seguir negociant els pressupostos - Diari de Barcelona | Diari de Barcelona\nAragonès i els comuns es comprometen a seguir negociant els pressupostos - Diari de Barcelona\nAragonès i els comuns es comprometen a seguir negociant els pressupostos\nEl president i Illa mantenen una reunió cordial, però sense aprofundir en cap detall sobre els comptes del govern\nEl president de la Generalitat, Pere Aragonès, i els comuns s'han compromès a continuar negociant els pressupostos del govern. Aragonès s'ha reunit per primera vegada aquest dimecres a la tarda al Parlament amb representants d'En Comú Podem –Jèssica Albiach, David Cid i Joan Carles Gallego– per explorar el seu suport als comptes. Fonts dels comuns han valorat positivament la presa de contacte –d'una hora–, en què s'han emplaçat a mantenir converses els pròxims dies. Demà ja hi ha prevista una nova reunió entre Presidència –sense Aragonès– i Economia amb els comuns. Pel que fa a la trobada amb el PSC –de 23 minuts–, Aragonès i Illa han coincidit en destacar-ne la cordialitat, tot i que no han aprofundit en cap detall dels pressupostos.\nLes negociacions s'encaren a contrarellotge, ja que el debat a la totalitat dels comptes començarà dilluns vinent. En aquest sentit, fonts dels comuns han lamentat que tot plegat hauria estat més senzill si l'executiu hagués negociat amb ells abans de presentar els pressupostos.\nEn la trobada prevista per a aquest dijous, ECP vol posar sobre la taula quatre aspectes dels comptes on creuen que es pot millorar: infraestructura verda, salut i la cartera de serveis públics, transició ecològica i reactivació industrial. Amb tot, els comuns han assegurat que Aragonès ha mostrat la seva predisposició per poder negociar.\nLes negociacions, que per part dels comuns seran encapçalades per Gallego, començaran formalment avui. Malgrat que Albiach, presidenta d'ECP al Parlament, va avisar que el partit presentaria una esmena a la totalitat als pressupostos si l'executiu no els trucava, la reunió d'aquest dimecres no ha fet variar la posició del partit. "Sortirem de l'esmena a la totalitat si arribem a un acord", detallen fonts dels comuns. Així mateix, han reiterat que treure l'esmena no serà "gratis".\nD'altra banda, l'entorn d'Aragonès subratlla que amb el PSC no s'ha entrat a negociar res, i que les converses a primer nivell només es mantenen amb la CUP i els comuns. Per la seva banda, fonts dels socialistes remarquen que Illa i el president del govern mantindran la comunicació fluïda habitual, i que la reunió al Parlament ha estat cordial i profitosa.\nLa CUP vota presentar esmena a la totalitat als pressupostos


Les dones del món de la cultura reivindiquen el seu valor en el sector | betevé\nEl MACBA ha estat l'escenari que han triat per exigir igualtat d'oportunitats i més reconeixement\nLaura Suñol | dijous, 8 de març del 2018, a les 21.23\nLes dones del món cultural denuncien que no són prou visibles. Actrius, dissenyadores, directores o guionistes expliquen que es prioritza als homes davant les dones sense tenir en compte el talent de cadascú i se’ls ofereix més feina. També consideren que l’edat és un factor que va en contra de les dones.\nDemanen més reconeixement i igualtat d’oportunitats. En un àmbit on l’estabilitat laboral ja és de per si complicada, la diferència entre sexes dificulta encara més a les dones poder mantenir la seva carrera artística i viure’n. Per això han cregut necessari reunir-se i manifestar-se abans d’afegir-se a la manifestació oficial que ja hi havia convocada.\nPer altra banda, la lluita contra l’assetjament sexual és també un tema destacat que s’ha volgut reivindicar en aquesta concentració. Un assetjament durant un període de residència artística que l’afectada va denunciar va posar en marxa la unió de dones del món de la cultura contra l’assetjament. El moviment l’anomenen La Caixa de Pandora i agrupa més de 3.000 dones de tot l’estat espanyol.


El Valencia gana 4-1 al Lille para seguir muy vivo en la ‘Champions’ – La Jornada de San Luis\nJugadores del Valencia celebran una de las anotaciones que les dieron el triunfo. Foto Ap\nMadrid. El Valencia sigue metido de lleno por la clasificación para octavos de final de la Liga de Campeones tras ganar este martes 4-1 al Lille, que queda prácticamente desahuciado del torneo continental.\n«Nuestros esfuerzos no han sido suficientes, es una dura derrota si miramos al resultado», afirmó tras el partido, el técnico del Lille, Christophe Galtier, para el que «del minuto 81 al 90 ha sido una pesadilla».\n«El equipo ha sabido reaccionar, los jugadores han estado increíbles, es un partido que todos necesitábamos», destacó por su parte el técnico del Valencia, Albert Celades.\n«Los dos equipos hemos querido ir a ganar», añadió, afirmando que «ha sido un partido abierto hasta el final».


Coordinat per Davinia Hernández-Leo, directora del Grup de Recerca en Tecnologies Interactives i Distribuïdes per a l'Educació (TIDE) del DTIC, i amb la participació de membres del CEXS. La reunió d'inici del projecte es va fer el 14 i 15 de desembre al campus del Poblenou. Tindrà una durada de 30 mesos i s'emmarca en la convocatòria Erasmus+ 2017.\nEls dies 14 i 15 de desembre es va celebrar la reunió d'inici d'un nou projecte europeu: illuminatED (Illuminating Effective Teaching Strategies with the Science of Learning), al campus del Poblenou de la Universitat Pompeu Fabra (UPF). Un projecte de 30 mesos de durada, en el marc de la convocatòria europea Erasmus + 2017 per al foment de projectes d'educació, formació, joventut i esport, que està coordinat per Davinia Hernández-Leo directora del Grup de Recerca en Tecnologies Interactives i Distribuïdes per a l'Educació (TIDE) del Departament de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions (DTIC) de la UPF. Compte a més amb la col·laboració de Marc Beardsley i Patricia Santos, membres del Grup de Recerca TIDE, així com amb la participació de Mar Carrió, membre del Grup de Recerca Educativa en Ciències de la Salut (GRECS) del Departament de Ciències Experimentals i de la salut (CEXS) de la UPF. El consorci del projecte illuminatED està format per les universitats de Western Macedònia (Grècia), de Hèlsinki i de Ciències Aplicades Metropolia (Finlàndia), així com per les empreses portugueses Advancis i Boon.\nL'objectiu principal d'illuminatED és reduir la bretxa existent entre la pràctica docent i la neurociència cognitiva. Per tant, es tractarà d'esbrinar quines activitats de capacitació i quines eines de disseny de programari, en matèria d'aprenentatge, poden donar poder als educadors a través del coneixement procedent de la neurociència cognitiva. És a dir, el projecte busca aportar com es construeix el coneixement durador perquè els professionals de l'educació puguin millorar el disseny de l'aprenentatge, avaluar diferents enfocaments del seu ensenyament i guiar els estudiants cap a la selecció d'estratègies d'estudi més efectives.\nPer a això, el projecte preveu modelar pràctiques basades en els coneixements que aporten les neurociències cognitives; produir un joc d'eines per capacitadors; organitzar tallers i un curs obert massiu en línia (Massive Open Online Course, MOOC) per donar suport a l'aprenentatge i la retenció a llarg termini. Igualment, el projecte posarà a disposició una plataforma col·laborativa (ILDE, ilde.upf.edu/about) per contribuir al capital social de la professió docent mitjançant l'intercanvi de bones pràctiques i dissenys d'aprenentatge.\nInvestigadors de la UPF convidats al Teach the Teacher per compartir la seva expertesa\nMillorar l'educació a través de la neurociència. Tres centres educatius catalans participen en un projecte pilot pioner\nDavinia Hernández-Leo participa en una jornada a Hèlsinki sobre els MOOC i l'ocupabilitat en l'àmbit de les TIC


▷ Dra. María Isabel Canut | Oftalmóloga - Barraquer\nN. de col·legiat N. de col·legiat 26.682\nMaria Isabel Canut és oftalmòloga i cirurgiana especialitzada en glaucoma. Té un ampli 'expertise' en els diferents tipus i estadis evolutius en què es presenta aquesta patologia, així com en totes les tècniques quirúrgiques disponibles per al tractament, tant en adults com en pacients pediàtrics.\nLlicenciada en Medicina a la Universitat de Barcelona (1988). Especialització en Oftalmologia (1990-1993) i Fellowship (1994) al Centre d'Oftalmologia Barraquer. Cursa el doctorat a la Universitat Autònoma de Barcelona (1991-1992) i posteriorment s'incorpora al quadre mèdic del Centre com a oftalmòloga de l'Àrea de Glaucoma (1995), departament que actualment coordina.\nDoctora cum laude en Medicina y Cirurgia per la Universitat de Barcelona (UB) per la seva tesi "Perfiles genéticos de respuesta en el glaucoma primario de ángulo abierto e hipertensos oculares, en relación a los principales fármacos utilizados, en el tratamiento médico del glaucoma".\nCoordinadora de l'àrea de Glaucoma i membre de l'àrea de Cataractes del Centre d'Oftalmologia Barraquer.\nMembre del patronat de la Fundación Barraquer .\nSecretària general de la Societat Espanyola del Glaucoma (SEG), institució a la qual pertany des del 2011.\nMembre de l'equip docent i de la junta rectora de l'Institut Barraquer.\nProfessora d'Oftalmologia pràctica de la Universitat Internacional de Catalunya (UIC).\nCoordinadora i membre constituent del Grup de Treball en Glaucoma (GTG), adherit a la Societat Catalana d'Oftalmologia, des del 2006.\nMembre de la Guia de Pràctica Clínica sobre Glaucoma d'Angle Obert (GPC), grup de treball dirigit per l'Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (Aqua), el Ministeri de Sanitat, Serveis Socials i Igualtat (MSSSI), juntament amb la Secretaría de Guía Salud.\nCapsulotomia amb YAG làser\nCirurgia del glaucoma en la infància\nGlaucoma en la infància\nMicroimplants de drenatge en glaucoma (MIGS)


L'augment d'immobles en poder de la banca és "negatiu" per al crèdit de les entitats\nL'increment registrat en 2014 en la xifra d'immobles embargats en poder de la banca constata la persistència de pressions negatives sobre el sector a Espanya, la qual cosa llastra el perfil de crèdit de les entitats espanyoles, segons assenyala l'agència Moody's.\nExcepte la transferència puntual d'actius a la Sareb, l'inventari d'immobles embargats s'ha incrementat de manera continuada des que comencés la crisi financera en 2008, apunta l'agència. "L'increment d'immobles embargats està produint-se fins i tot quan la salut de l'economia i la banca espanyola ha començat a millorar", destaca Moody's.\n"La recuperació no és suficientment forta per reduir el 'estoc' immobiliari", afegeix l'agència, com a conseqüència de l'elevada desocupació, l'elevat nombre d'habitatges buits i la disminució de la població.\nEl 'estoc' d'immobles sumava 83.400 milions d'euros a la fi de 2014, assenyala l'agència, que estima que els préstecs en problemes en el mateix període aconseguien els 173.000 milions, la qual cosa, en cas de considerar com a problemàtics aquests immobles, elevaria la taxa de mora al 19% des del 12,5% registrat.\nTenint en compte propietats immobiliàries i préstecs a constructores i promotores, l'exposició de la banca espanyola al maó sumaria uns 300.000 milions d'euros, assenyala Moody's. "Els bancs estan evitant vendre els actius amb pèrdues i en el seu lloc estan esperant a una millora significativa de les condicions als mercats", afegeix la qualificadora de riscos.


La selecció catalana de Rogaining debutarà internacionalment a La Molina 2019 - Seleccions.cat\nLa selecció catalana de Rogaining debutarà internacionalment a La Molina 2019\nLa 16a edició del mundial d’aquesta especialitat de cursa d’orientació, que es disputarà el 27 i 28 de juliol, s’ha presentat avui al Museu Colet de Barcelona amb el secretari general de l’Esport, Gerard Figueras, al capdavant\nEl secretari general de l’Esport, Gerard Figueras, ha presidit la presentació del 16è Campionat del Món de Rogaining –una modalitat de les curses d’orientació-, que ha tingut lloc avui al Museu i Centre d’Estudis de l’Esport Dr. Melcior Colet de Barcelona. La competició se celebrarà el 27 i 28 de juliol de 2019 a La Molina. Entre els participants hi haurà, per primera vegada, nou equips que representaran la selecció catalana, en el que significarà el debut internacional dels combinats nacionals en aquesta disciplina esportiva.\nReferent esportiu i organitzatiu\nCatalunya participarà en les categories de veterans, sèniors i joves, que a la vegada se subdivideixen en homes, dones i mixtes. El seleccionador, Albert Herrero, campió d’Europa el 2017, ha anunciat que les convocatòries sorgiran de les dues curses classificatòries de la Copa Catalana previstes a principis de l’any vinent. “Prepararem la selecció tant des del punt de vista físic com estratègic amb sessions teòriques, entrenaments nocturns i debats en línia sobre els mapes”, ha afegit. Pel que fa a l’elecció de La Molina com a seu del mundial (WRC2019), la federació internacional (IRF) ha apostat pel comitè organitzador català per la seva gran experiència, tant de participació en diferents Campionats d’Europa i del Món com d’organització de proves internacionals en format de 12 hores. Per exemple, la 13 a edició de l’europeu, La Llacuna 2013.\nUna competició de Rogaining. Foto: FCOC.\nUn esdeveniment massiu\nEl comitè organitzador actua per delegació de l’associació Iberogaine, de la qual la Federació de Curses d’Orientació de Catalunya (FCOC) n’és membre i promotora, i està format per diversos membres de clubs catalans (Club Orientació Catalunya, Club Esportiu Farra, Club Esportiu de Curses d’Orientació Aligots i Club Esportiu Azimut), amb la col·laboració de la mateixa FCOC. Miquel Soro, codirector tècnic del comitè organitzador, ha comentat que s’espera la presència d’uns 1.000 corredors, 300 dels quals ja estan qualificats en primera instància. La Molina reunirà participants dels països més punters en orientació com Estònia, Letònia, Finlàndia, Noruega, Suècia i Rússia, però també de la resta de països europeus i de fora del continent, sobretot d’Oceania (Austràlia i Nova Zelanda), d’on la rogaine és originària, i d’altres parts del món com els Estats Units, el Japó, Israel o Sud-àfrica. Per a tots ells aquest mundial serà “excepcional”, tenint present que el del 2018 no s’ha celebrat, després de les edicions de la República Txeca (2012), Rússia (2013), Estats Units (2014), Finlàndia (2015), Austràlia (2016) i Letònia (2017).\nUna de les fites de Rogaining. Foto: Nicolas Corgnet / Club Montsant Orientació.\nProjecció de país\nGerard Figueras ha subratllat la importància d’acollir un esdeveniment com aquest, que “mostra l’auge de l’esport a la natura que experimenta el país”, amb disciplines com les curses d’orientació, que “pugen amb força”. “La bona feina de la federació, els clubs i els esportistes segur que ha ajudat a portar el mundial a casa nostra”, ha afegit el secretari general de l’Esport, pel qual aquestes competicions de caràcter internacional “afavoreixen la democratització i la dinamització econòmica del territori, a banda de donar a conèixer els Pirineus i Catalunya al món”. En una línia semblant, Josep Maria Dedéu, president de la FCOC, ha assegurat que el mundial 2019 serà “una oportunitat de projectar-nos a escala mundial des de La Molina”, mentre que Marta Viver, directora comercial de l’estació de La Molina, ha mostrat la satisfacció i l’orgull d’acollir una competició que s’adiu amb el caràcter “innovador” de l’equipament ceretà i que permetrà desestacionalitzar les seves activitats.\nLes claus del Rogaining\nEl Rogaining –rogaine, en català- és una especialitat de cursa d’orientació amb federació internacional pròpia (IRF) des del 1989 i amb uns alts nivells de participació a Catalunya. Es tracta d’un esport de navegació camp a través on els participants, amb l’ajuda d’un mapa i una brúixola, han de desplaçar-se a peu amb l’objectiu d’aconseguir, en un temps determinat, la màxima puntuació possible. Els punts s’obtenen passant per unes fites ubicades en el terreny de competició i que estan valorades de 3 a 9 punts segons la dificultat física o tècnica per accedir-hi. Cada equip està compost per 2 o 3 persones. A La Molina 2019 hi haurà dos formats de competició, de 24 i de 6 hores (cursa popular), que transcorreran en un espai d’uns 150 quilòmetres quadrats que abasta des dels 1.100 metres de la plana ceretana als 2.536 de la Tossa d’Alp.


es bo d dir: Un pont profitós\n29 nov. - 4 i 5 desembre\n57kms. - 7h.20'\nDesprés de que la setmana passada anés a fer una volteta pels set cims, bé una volteta de 27kms. sortint del coll de la torreta, montagut, formigosa i puig castellar per tornar a desfer camí en unes tres horetes, amb bastanta pista que em permitia buscar-trobar el ja famós ritme bisonte que tanta falta em fà, jejeje... calia aprofitar el pont per continuar sumant kilometrets, els primers d'una llarga temporada que acaba de començar.\nEl dissabte 15 kilometrets al costat de casa, al parc natural d'Olèrdola, on ara hi feia temps que ni hi treia el cap. De fet quedo sorprés com, en poc temps, ha canviat la fisonomia d'alguns corriols transformats en pistes per l'obra hi gràcia dels "senyors" de la pedrera de l'uniland. IMPRESENTABLE!!!! grrr!!!! afortunadament l'extensió del parc permet l'apropament a altres indrets on la mà de l'home encara no hi és present. En 1h.40' vaig fer la quinzena de kms. que em varen sortir, sense esmerzar-mi massa amb l'únic objectiu de passar una bona matinal, objectiu complert amb escreig.\nAvui d'una manera improvisada em planto a les set tocades a Sta. Cecilia per fer-hi una mica d'entrenament encarat a les pròximes trobades per procurar que els de davant no m'hagin d'esperar més del compte, jejeje....vegis setmana que vé a la Garriga, o l'altre de nou per aquí per la crono a SJeroni.\nEnfilo la canal de S Jeroni i se'm fa feixuga, no sé si perquè és fosc, estic fred, la canal està feta una merda (no m'ho va semblar pas el dia de montserratnord), en fi que després d'uns quants renecs arribo a dalt. Ràpidament cap a S Jeroni amb un airet engrescador però amb unes vistes com sempre impressionants quan ja ha despuntat el dia. Tot seguit mitja volta i avall pel camí vell de S Jeroni, pla de la calma, trencabarrals, S Joan, pla de S Miquel (tot seguint l'itinerari de montserratnord) la cova, monestir, enfilo les escales per arribar al pla dels ocells i trobar el camí de l'arrel que em tornarà a Sta Cecilia.\nEn total m'ha tornat a sortir una quinzena de kms, jo em pensava que me'n sortirien més, en 2h.40', però ja està bé, ja anirem aumentant mica en mica. De fet per montserrat t'hi pots perdre tot el dia que no te l'acabes, jejeje.... i ara que ja la conec una mica, és qüestió de perdre-hi hores i hores. "Seguiremos hablando del gobierno".... jajaja...\nPublicat per bodi a 12:37\nbodi, no perds el temps, eh? Ja et portarè jo per llocs montserratins que no tenen preu.\n9 de desembre de 2009, a les 21:05\nDoncs ja tardes, jejeje...\n9 de desembre de 2009, a les 23:38\nBODI, MOLTES GRÀCIES I AGRAIMENTS SINCERS PEL TEU RECOLZAMENT I CONSELLS QUE, JUNTAMENT AMB UNA PREPARACIÓ FISICA MINIMAMENT CORRECTE HA FET QUE HAGI\nPOGUT ACABAR LA MEVA PRIMERA MARATÓ(I ESPERO QUE NO ÚLTIMA)\n10 de març de 2010, a les 20:41


EntradaAutor: Toni » dc. des. 05, 2018 10:39 am