Josefina i nerea l’agricultura, la ...\nEl sector primari Canvis i permanències 2.\nDefinició del sector

Engloba les activitats l’objectiu de les quals és obtenir matèries primeres i productes per a l’alimentació i per a la resta d’activitats econòmiques.

Agricultura i ramaderia

Explotació forestal

Extractives

Pesca.

\nEls factors que condicionen l’aprofitament agrícola. 4.\n1. Els factors físics.

Continuen sent decissius a les societats poc tecnificades.

Clima Relleu Sòl Condicions no extremes Planes i valls Fèrtil 5.\n2. Els factors humans. Volum de població Tècniques agrícoles Destinació final de la producció Polítiques agràries Augment de la població mundial Tecnologia Tècniques tradicionals Subsistència Mercat Lleis, ajuts... Dietes o cultura culinària Ex 2, p. 120. 6.\nEls elements del paisatge agrari.

Les parcel.les.

Els sistemes de reg.

L’espècie conreada.

\n1. Les parcel.les i el seu grau d’aprofitament.

Parcel.la: cada una de les parts en que es divideix el paisatge agrari.

Tipus de parcel.les Segons la delimitació Segons la mida Camps oberts o openfield Camps closos o bocage Minifundis Latifundis Grau d’aprofitament Agricultura intensiva de productivitat alta Agricultura extensiva de productivitat baixa Agricultura extensiva de productivitat alta Agricultura intensiva de productivitat baixa 8.\n4 grans grups, identifica’ls en les següents imatges:

Intensiva i de baixa productivitat. (agricultura asiàtica).

Intensiva i de gran productivitat. (agricultura europea).

Extensiva i de baixa productivitat (agricultura africana).

Extensiva i d’alta productivitat (agricultura nord-americana: corn belt, wheat belt, cotton belt, tobacco belt ). Agribusiness .

\n2.Els sistemes de reg. Agricultura de secà Agricultura de regadiu Aigua de les pluges Sistemes artificials de regs

Ocupa una extensió

més gran.

Inferior valor econòmic.

Alt valor econòmic.

Ocupa menys extensió.

\n3. L’espècie conreada. Policultura Monocultura 12.\n4. En funció de l’objectiu: 4.1. L’agricultura de mercat. Objectiu principal Obtenció del màxim benefici possible gràcies a… Especialització de la producció Mecanització de les feines del camp Tècniques de conreu modernes

Grans inversions, però augment de productivitat que comportarà un major benefici.

\nEfectes positius Efectes negatius

Abaratiment dels preus dels productes.

Agilització de la comercialització.

Utilització de transports especialitzats.

Contaminació del sòl i les aigües a

causa dels fertilitzants.

Situació de desavantatge dels

productes dels països pobres

en quant a competitivitat.

\n4.2. L’agricultura de plantació. Localització Països tropicals subdesenvolupats Origen Colonització dels europeus a partir del segle XVI Característiques Agricultura de mercat Grans propietats Gran inversió de capital Monocultura Mà d’obra abundant Productivitat alta Problemes Beneficis per a les empreses estrangeres Alguns països han d’importar aliments Explotació molt extensiva Decissions en funció dels preus 15.\n4.3.L’agricultura tradicional. Característiques Agricultura de subsistència Policultura Tècniques i eines molt primitives Forta dependència dels factors físics 16.\nClassificació de l’agricultura:

Agricultura de subsistència o tradicional // agricultura de mercat o comercial

Segons la varietat de productes: policultiu o monocultiu.

Segons l’aprofitament del sòl: intensiva o extensiva.

Segons l’ús de l’aigua: de secà o de regadiu.

Segons el tipus de parcel·les: camps oberts o openfields // camps tancats o bocage .

\nANÀLISI D’UN PAISATGE AGRARI

P. 119. FER-NE UN CONJUNTAMENT.

GRUPS DE 4 PERSONES:

Portar una imatge d’un paisatge agrari.

Analitzar un paisatge agrari seguint el guió.

Presentar l’anàlisi amb la imatge que hàgiu trobat.

\nEspais agraris al món. 21.\nPoblació rural i població agrària 22.\nEl treball agrari i tipus d’explotacions agràries a Espanya

Explotacions petites o minifundis:

Menys de 10 ha.

Explotació familiar i assalariats.

Problemes de mecanització

Baixa producció  dificultats per comercialitzar.

Rendibilitat per agricultura intensiva o científica  horta a El Ejido o plantes ornamentals al Maresme.

\n

Explotacions mitjanes:

30 ha.

En augment a Espanya per les polítiques de la UE:

Reagrupament de parcel·les

Crédits

Desgravacions i primes

Preus avantatjosos

\n

Latifundis:

A partir de 100 ha.

Ha evolucionat dels contractes de parceria (un aporta la propietat, l’altra la feina) i arrendaments (cessió de l’explotació de la terra a un preu i temps determinat) per propietari absentista a gestió directa.

Agricultura extensiva:

Mecanització  es necessita mà d’obra especialitzada.

Treballadors eventuals  contractes a estrangers per temporada (dones de Romania, Colòmbia i Marroc a la temporada de la collita de maduixes, taronges, etc.)

Grans beneficis.

\nTreball agrari

Mapes p. 103.

Distribució territorial del treball agrari:

Nord

Sud

\nDistribució de les explotacions agrícoles, p. 104. 27.\n

A Espanya hi ha moltes explotacions petites, en canvi representen poca superfície conreada.

Representen el 51.8 %, ocupen un 4.74%.

Per contra, hi ha molt poques grans finques i concentren la major part de la terra conreada:

Representen un 4.63%, ocupen un 55.49% de les terres conreades.

\n

Canvis en els usos en els darrers anys:

Disminueixen les terres de conreu un 12 %.

Augmenta el terreny forestal 9%.

Causes:

Abandonament de les terres menys productives

Augment de la ramaderia

Construcció d’àrees residencials o d’infraestructures.

Agricultura de secà predomina sobre la de regadiu.

\nLa UE i Espanya: La PAC

Espanya entra a la CEE el 1986.

PAC: Política Agrària Comunitària: evolució:

De 1957 a 1986: potenciació per assegurar la provement i augmentar les rendes agràries: subvencionar productes i comprar els excedents  sobreproducció i preus agraris per damunt dels internacionals.

De 1986 a 2007: reorientació en disminuir conreus i producció  2003 restriccions de l’ajuda, competivitat. Al 2004 entrada de 10 països  augmenten les terres de conreu: replantejament.

\nDe 2007 a 2013. Pla Estratègic Nacional de Desenvolupament Rural

Objectius:

Augmentar la productivitat en l’agricultura i la silvicultura per ser competitius en el mercat internacional.

Desenvolupar la indústria agroalimentària (a Espanya ocupa el primer lloc del sector industrial)

Millorar el medi ambient.

Article: internacionalitzar la indústria.

\nLa producció agrària

Condicionants:

Superfície

Regadiu o secà

Qualitat del sòl i el relleu

Intensitat dels conreus: extensiva o intensiva.

Augment del regadiu per:

Productivitat elevada

Infraestructures i aprofitament de l’aigua subterrània

\nTaula p. 106

De secà:

Ordi i blat: per a pinso, mecanització i selecció de llavors.

Oliveres: augment per l’oli.

Vinya: especialització (D.O.) i qualitat.

De regadiu: mà d’obra abundant, fertilitzants i llavors d’alt rendiment.

Fruita: aprofiten la maduració primerenca per vendre-la als mercats europeus.

Horticultura.

\nLa producció ramadera, p. 107

El 2n estat de la UE en importància.

\n

Boví: pilar  carn i llet.

Oví: no per a la llana, carn i llet, desaparició de la transhumància.

Porquí: consum fresc i xarcuteria.

Avicultura: molt especialitzada: ponedores, consum.

Ex 3 p. 120  Quants porcs ens toquen per persona?

\nLa comercialització

Controlada per la indústria agroalimentària  empreses multinacionals de productivitat alta i aliments elaborats.

Observeu la compra setmanal.

Espanya i el mercat europeu:

75 % de les exportacions espanyoles agràries es dirigeixen al mercat de la UE.

El 57 % de les importacions agràries d’Espanya són de la UE: carn, blat pel pa, begudes i molts productes alimentaris.

\nLa indústria agroalimentària espanyola destaca en :

La producció del vi: mercat nacional, exportacions a Europa i Amèrica.

Exemple: Celler Sort del Castell.

Embotits, pernils i conserves.

Plats precuinats i congelats.

En creixement la producció de pinso.

\nPaisatges agraris espanyols

Paisatge: defineix un marc fíisic, les activitats humanes i l’organització social d’un espai.

Factors que el determinen:

Naturals: clima i relleu.

Socials: hàbitat (dispers o agrupat) i les comunicacions.

Culturals.

Elements visibles:

Cobertura vegetal: arbòria, arbustiva, herbàcia

Grandària

Tipus d’explotació

Ramaderia estabulada o no.

Exemple p.119.

\nActivitat en grups: 5. TIPUS DE PAISATGE ESPAI CLIMA SILVICULTURA AGRICULTURA RAMADERIA ESTRUCTURA AGRARIA HABITAT Atlàntic Mediterrani Interior Muntanya Canari 41.\nActivitat pesquera

Espanya: potència pesquera dins la UE.

\n

Tradició pesquera, actualment reduïda a Galícia i Andalusia.

Al voltant de 14.000 vaixells.

0,7 % de la població activa.

\n

http://fernandojromerob.googlepages.com/lapesca

Dieta mediterrània: 35 k/habitant i any. (p. 120)

Peix blanc (lluç i llucet), peix blau (sardines, anxoves, tonyina, bonítol)

Millors caladors: plataformes continentals (corrents marins freds rics en plàncton)  la plataforma espanyola pobre (p.115 mapa)  recerca de caladors més rics:

\n

Mar del Nord:

Quotes de captures i temporades de veda.

Terranova:

Des d’antic, campanyes de pesca de mesos.

Bacallans i halibuts

Canadà ho restringeix.

\n

Canàries:

Banc saharià

Conflictes freqüents amb Marroc, Senegal i Mauritània.

Moçambic i Somàlia: Alakrana.

Atlàntic americà

\nPolítica Pesquera Comunitària

1986 entrada d’Espanya a la UE:

Positiu: quota de pesca alta i acord amb el Marroc.

Negatiu: armadors més petits  menys capacitat de pesca.

2007-2013: Fons Europeu de la Pesca:

No es pot augmentar capacitat pesquera.

Fons per fomentar explotació sostenible i aqüicultura.

\n

Aqüicultura marina:

Galícia i Cantàbria  lubina, musclos, llagostins, ostres.

D’aigua dolça: piscifactories 

truita, salmó.

\nIndicadors de la situació crítica de la pesca a Espanya

Descens de la població activa en el sector.

Disminució de la seva aportació al PIB, actualment només un 0.2 %.

Dèficit en la balança comercial: augment de les compres i menys vendes.

\nProblemes de la pesca espanyola

El problema dels caladors.

La estructura pesquera espanyola: població activa en recessió i envellida + flota pesquera nombrosa però de poc tonalatge.

Els problemes mediambientals:

sobreexplotació dels caladors nacionals (pesca furtiva, pesca de peixos alevins, incompliments de les quotes, potències d’arrossegament).

Contaminació de les aigües (residus agrícoles, industrials, urbans, hidrocarburs  Prestige, 2003)

\nCatalunya: percentatge molt baix en l’economia catalana Característiques Localitzacions (comarques) Agricultura Ramaderia Pesca Recomendado\nJosefina i nerea l’agricultura, la ramaderia i la pesca nerea y josefina\nLos oficios (1ª parte)\nActivitats de repàs sectors ple


Holiday Home Anja Bohinjsko Jezero Eslovènia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRibcev Laz 120, Bohinj, Ribčev Laz, Bohinjsko Jezero, Eslovènia, 4265 - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Holiday Home Anja està situat idealment a Bohinjsko Jezero; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Bohinjsko Jezero. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes.\nL'ambient de Holiday Home Anja es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Holiday Home Anja.


Segon dia de reserva d'entrades per a la programació de Festes del Tura 2021 :: Ajuntament d'Olot\nSegon dia de reserva d'entrades per a la programació de Festes del Tura 2021\nAquest dimarts 31 d’agost a les 10 h s’han obert de nou les taquilles virtuals i presencials per reservar les entrades gratuïtes per als concerts i espectacles musicals de la programació de Festes del Tura.\nAvui, dimarts 31 d’agost de 2021 a les 10 h s’han reobert les taquilles virtuals i presencials per poder reservar entrades per a les Festes del Tura 2021 per segon dia consecutiu. Enguany, la reserva d’entrades s’ha portat a terme en du es fases. La primera es va portar a terme ahir, dilluns 30 d’agost quan es van poder reservar els actes de la faràndula olotina: Ball dels Gegants, Seguici, Presentació del Gegant Tim i Ball de les Espelmes; així com els espectacles familiars: Ambauka, Xiula, Lali BeGood i el Pot Petit. Avui, es poden reservar entrades per a tots els espectacles i concerts de la programació de Festes tals com: Suu, Marcel i Júlia, They Sey Sisters, Els Cremats, Jazzwoman o Momi Maiga.\nTots els esdeveniments i entrades són gratuïtes i, en aquest sentit, és imprescindible disposar d’entrada per poder accedir a l’espectacle o activitat.\nHi ha dues vies per aconseguir reservar les entrades gratuïtes: telemàticament o presencialment. D’una banda poden reservar-se accedint al portal entrades.olot.cat. Allà, es pot escollir l’espectacle en qüestió i, per obtenir l’entrada, és necessari seguir els passos que es marquen al portal, registrant-se i aportant les dades personals a cada un dels esdeveniments que es vulgui assistir tals com nom, cognoms, DNI i correu electrònic.\nFestes del Tura | Tota la informació de la Festa Major d'Olot


Van Gogh i les cartes a Theo (1888)\n14 maig 2021 19:18\nTemes del dia #català#TSJIB#ExiliatsPolítics#TJUE#granpreminacionaldetrot#MonarquiaEspanyola#JuanCarlosI#PlataformaArxiusHistòrics#QuotesAutònoms#PaísValencià#Comissions#UIB#Germanies#Futbol#Palma#Autocine#coronavirus#Vaccinació#MÉSperMallorca#artesania#dretslingüístics#cultura#MésperMenorca#transfugisme#GestiódelLitoral#RCDMallorca#Mallorca#Covid19#UOB#inspeccióeducativa#Restauració#Restriccions#DonaciódÒrgans#SonColetes#ImpostVerd#música#AntòniaFontf#EZLN#Zapatistes#Poesia\nMiquel Ferrà i Martorell | 26 setembre 1998\nEn aquesta data, Vincent Van Gogh (1853-1890), el pintor holandès amb obra influïda per Toulouse-Lautrec i Gauguin i que destaca per la llum, tot fent servir colors purs aplicats en petites pinzellades regulars, escriu una de les seves cartes a Theo on cerca un significat transcendent a la seva vida. Aquest artista, que patí greus alteracions mentals, que cercà una sortida a les seves angoixes entregant-se al suïcidi, fou poc conegut en vida, rebutjat i maltractat i només adquirí fama després de mort. Els seus llenços Els homes que mengen patates, El gerro dels girasols, El cafè nocturn, El camp de blat, El retrat del doctor Gachet o la vista de la seva cambra, són els més celebrats. Els seus paisatges, com el titulat Vista d'Auvers, demostren que se sentí fortament atret pel clima i l'ambient de França, on treballà i sofrí...\n«Això de cansar-me fent feina em va bé. Però tot plegat no impedeix que tengui una forta necessitat de... religió. Sí. Religió. Aleshores, de nit, me'n vaig a pintar les estrelles... Com diu Víctor Hugo: 'Déu és un far intermitent i en aquest cas, ara, passam de veritat pel seu eclipse'. Jo voldria només que ens pogués demostrar algú quelcom que ens tranquil·litzàs i ens consolàs, de manera que deixàssim de sentir-nos culpables o dissortats i que així poguéssim marxar sense perdre'ns en la solitud o en el no-res i sense tenir por a cada passa de témer o calcular nerviosament el mal que sense voler podem ocasionar als altres...».\nCerca Van Gogh en els texts dels savis del seu temps. Especula amb les idees del més enllà. Vol sentir les emocions com una música. Escolta el vent de la Provença, el mistral i espera respostes d'una natura que se li apareix sempre lluminosa i callada. Diu que llegeix, amb molta atenció i en versió francesa, el llibre de Tolstoi La meva religió i exposa sobre la carta les seves impressions: «Tolstoi no sembla creure molt en la resurrecció, sigui del cos, sigui de l'ànima. Sobretot no sembla creure en el cel, i així raona les coses com un nihilista, però en oposició, sota un cert sentit, a les idees d'aquells i concedeix una gran importància al bé que es fa, ja que probablement és tot el que tenim. I si no creu en la resurrecció, creu en la vida, en la marxa de la humanitat, en l'home i l'obra continuada infal·liblement, quasi, per la humanitat de la generació següent. Vull dir finalment que la consolació que ens dóna no és quelcom efímer. Ell mateix que és noble sap fer d'obrer, sap fer brotes, sap arranjar corrioles, sap conduir un carro, sap llaurar la terra. Jo no sé fer res de tot això, però sé respectar un ànima humana que sigui prou enèrgica com per reformar-se a sí mateixa...».


El jovent d’Arran Terra Alta apostem per un futur a la comarca allunyat del sistema capitalista | Arran\n/ Notícies breus /\nEl jovent d’Arran Terra Alta apostem per un futur a la comarca allunyat del sistema capitalista\nEl passat dissabte 11 de maig més d’una trentena de persones van omplir la Sala Polivalent del Pinell de Brai convocats per Arran Terra Alta, que va comptar amb la col·laboració de l’Ajuntament del Pinell. La jornada tenia com a objectiu fer una radiografia de l’estat socioeconòmic de la Terra Alta per poder saber i entendre d’on ve, en quina situació està i quines alternatives de futur hi ha.\nLa jornada estava distribuïda en tres ponències i la projecció d’un documental. La primera ponència la va encetar un membre d’Arran Terra Alta. A continuació, el periodista Xavier Garcia realitzà va exposar les arrels de l’actual crisi econòmica com també la situació de les Terres de l’Ebre. Seguidament, l’actual alcalde del Pinell de Brai, Lluís Melich, va explicar les mancances de la comarca i també totes les seues potencialitats i les formes per poder explotar-les, com ara la proposta de “El Pinell de Brai més viu que mai”, en què treballen conjuntament tots els agents turístics del municipi.\nA les dotze del migdia va començar la segona ponència dedicada a la defensa del territori. La primera intervenció anà a càrrec de Manolo Sanmartín, antic activista de la Plataforma en Defensa de la Terra Alta (PDTA) i copropietari del Celler Bàrbara Forés que repassà la mala gestió efectuada en la instal·lació de centrals eòliques a la comarca.\nDesprés va ser el torn de Josep Sabaté, activista per la defensa del territori i exmembre de l’organització Maulets, el qual va repassar cronològicament les lluites a les Terres de l’Ebre durant els últims tretze anys.\nVa cloure la ponència Júlia Urgell, membre de Jóvens de les Terres de l’Ebre, organització que fa de punt de trobada entre diferents joves del territori que viuen a Barcelona. Destacà l’èxit de la Bicicletada per les Terres de l’Ebre, que aquest any ja ha celebrat la tercera edició.\nJa a la tarda es va projectar el documental Interior de Paisatge, que parla del model del Priorat, en que el paisatge és un valor central. El debat posterior, amb un públic divers – empresaris, joves, regidors…- va servir per posar sobre la taula la necessitat que té la Terra Alta de plantar-se en bloc contra uns projectes que hipotequen el futur de la comarca. La idea més repetida durant el debat fou la de “posar el Priorat com a exemple de lluita, ja tots els agents econòmics hi van decidir quin model de comarca volien i quin no”.\nL’última ponència dedicada a les alternatives reals al capitalisme, aplegà una cinquantena de persones. En primer lloc intervingué Jaume Castellà, membre de la Cooperativa d’energia verda Som Energia.\nVa seguir la ponència Josep Manel Busqueta – economista del Seminari d’economia crítica Taifa- qui va fer un repàs conceptual a les diferents alternatives que existeixen al capitalisme present, un sistema insostenible, basat en l’explotació.\nEl va seguir Joel Jové, regidor de la Candidatura d’Unitat Popular (CUP) a Alfès, el qual va repassar les propostes que el seu grup municipal proposava en un poble semblant a qualsevol de la Terra Alta, basades en una gestió municipal des de la radicalitat democràtica, la participació ciutadana, la bona gestió financera i l’honestedat.\nVa cloure la ponència Guillem Fernàndez de Coop57, una cooperativa de serveis financers de l’economia social.\nDes d’Arran Terra Alta estem molt satisfets de la jornada i estem disposats a seguir treballant colze a colze amb tots els col·lectius que treballen per un futur digne a la nostra comarca.\nArran Terra Alta, maig de 2013\n← 17 de maig, dia internacional contra l’homofòbia, lesbofòbia i transfòbia\nManresa celebra la seva primera Trobada Jove →


Documents públics - Resultados de la búsqueda - Depósito Digital de Documentos de la UAB\nPágina principal > Resultados de la búsqueda: Documents públics\n8 p, 65.8 MB El Excmo. Sr. Secretario de Estado y del Despacho de Gracia y Justicia en Real orden de 19 del corriente mes ha trasladado al Consejo para su inteligencia y demas efectos correspondientes el Real decreto que, con la misma fecha, se habia servido dirigirle el Rey nuestro Señor, cuyo tenor es el siguiente ... / Espanya\n"Comunicado de Real Orden por el que se autoriza a poder firmar con solo el apellido de Calomarde todos los Oficios, Ordenes, Cédulas, Pasaportes y demás documentos que expida para España é Indias, exceptuando aquellos en que el rei ponga su firma, los cuales deberá firmar con la suya entera" --Catàleg manual de la Biblioteca Econòmica Carandell.\nComunicat de Reial Ordre pel que s'autoritza a Calomarde a poder signar amb el seu sol cognom tots els documents expedits a Espanya, exceptuant aquells també signats pel rei, en els quals haurà de signar amb la firma sencera. [...]\n1 p, 331.3 KB [Estado de lo que producen en la provincia de tal en dinero (con distincion de pueblos) los alquileres de casas, los Emolumentos de Comunes, los Censos, Esquilmos, Molinos de todos usos, Diezmos de Seculares, Tercios-Diezmos, Tabernas, Mesones, Panaderias, Hornos, Tiendas, Carnicerias, Herrerias, Minas, Estanques, Puentes, Barcas, y todo lo demás, que encuentra en su Estension, y su Total]\nEstat del que produeixen en la província de tal en diners (amb distinció dels pobles) els lloguers de cases, els Emoluments dels Comuns, els Censos, Collites, Molins de tots els usos, Delmes de Seculars, Terços-Delmes, Tabernes, Mesons, Forns de pa, Botigues, Carniceries, Ferrerries, Mines, Estancs, Ponts, i tota la resta, que es troba en la seva extensió, i el seu total. [...]\n12 p, 16.8 MB Interrogatorio que han de satisfacer, bajo de Juramento, las Justicias, y demás Personas, que harán comparecer los Intendentes en cada Pueblo ...\n"Interrogatorio que han de satisfacer, bajo de Juramento, las Justicias, y demás Personas, que harán comparecer los Intendentes en cada Pueblo" --Cataleg manual de la Biblioteca Econòmica Carandell.\nInterrogatori que han de satisfer, sota Jurament, les Justícies, i altres Persones, que faran comparèixer els Intendents de cada poble. .


Prova de circuits elèctrics - disseny eclècticLlegir Més\nPrincipal disseny eclèctic Prova de circuits elèctrics\nProva de circuits elèctrics\nEl primer pas de gairebé qualsevol projecte elèctric és revisar l’alimentació per assegurar-se que el circuit o el dispositiu estigui segur per funcionar. Podeu fer-ho amb una varietat de provadors econòmics o fins i tot amb un multímetre.\nComprovar i funcionar\nEls comprovadors de circuit de tipus sonda estàndard, com ara els provadors de circuit de neó, els voltímetres i els mil·límetres, disposen de dos cables de filferro amb sondes per comprovar el cablejat de circuit o dispositius elèctrics. Quan introduïu els cables a una presa de sortida o els toqueu als terminals del cargol d’un interruptor, un llum o una lectura indicarà si el dispositiu té o no tensió. Un tipus de provador encara més senzill (i decididament més segur) és un tester de tensió sense contacte, que ni tan sols cal inserir-lo en una presa de connexió o tocar connexions de fil nu; només apropar el sensor a un cable o dispositiu portador d’energia farà que l’eina s’il·lumini o faci un soroll audible que indiqui la presència d’alimentació.\nTambé hi ha provadors de presa de plug-in amb tres llums de neó de diferents colors. Aquests comprovadors simplement es connecten a una presa de sortida i poden comprovar si hi ha un neutre obert, manca de terra, cables en els terminals equivocats o cap alimentació. Un patró de llums específic indica cada condició, i un gràfic a la part superior del testador us indica com interpretar el patró de llum.\nTot i que els provadors simples de tensió només poden provar la presència de tensió, els mil·límetres tenen múltiples funcions de prova i poden mesurar voltatge, ohms (per resistència) i amperatge (corrent elèctric), indicant quantitats en una lectura digital o en un disc analògic. La prova per comprovar si l'alimentació està en funcionament és només una funció d'un multímetre.\nNo toqueu mai els extrems de la sonda de metall nu d'un provador durant una prova, ja que poden tenir electricitat a través d'ells i us poden provocar un xoc perillós. A més, no deixeu que les sondes es toquin entre elles durant una prova.\nAssegureu-vos que el vostre test funciona\nSempre comproveu si el provador funciona correctament abans d’utilitzar-lo per comprovar si hi ha tensió. La manera més senzilla és anar a una presa d’un circuit que coneixeu que és en directe (té potència). Inseriu els cables o el sensor del tester a les ranures de sortida. Si el provador s’il·lumina, funciona bé. Si no s’il·lumina, el provador està malament o necessita bateries noves.\nCom provar sortides d'alimentació\nUn receptacle típic de sortida té tres forats a la cara. La ranura més curta és el fil “calent” i es connecta al filferro actiu de la caixa de sortida. La ranura recta més llarga és el cable “neutre” i es connecta al cable del circuit neutre de la caixa elèctrica. La ranura que sembla un petit forat en forma de D és la ranura de terra i està connectada al fil de terra del circuit.\nPer provar una presa d’alimentació, apagueu l’alimentació al circuit a l’interruptor. Inseriu les dues sondes del provador a les dues ranures verticals rectes del receptacle. Si l’encesa està encesa, el provador s’encendrà. Com que hi ha la possibilitat que la presa estigui "per cable", amb la meitat superior i inferior de la presa alimentada per diferents circuits, comproveu sempre la potència de les dues meitats abans de retirar el receptacle per treballar-hi.\nTambé podeu provar per veure si el sistema de terra està connectat correctament al receptacle. Per provar el terreny, assegureu-vos que l’alimentació al circuit s’encén. Introduïu una sonda provadora a la ranura calenta (curta, recta) i l’altra a la ranura de terra (en forma de D). Si el circuit funciona i teniu una bona connexió a terra, el provador s’il·luminarà.\nProva d'interruptors de paret\nPer provar un interruptor d'alimentació, apagueu el circuit a l'interruptor. Retireu la placa de coberta de l’interruptor i gireu el commutador perquè l’interruptor estigui engegat . Toqueu amb cura una sonda del provador a un dels cargols del costat de l’interruptor. Toqueu l’altra sonda al fil de terra de coure nu o al cargol de terra de l’interruptor (també podeu tocar aquesta sonda a la caixa elèctrica si és de metall, però aquesta prova només funciona si la caixa metàl·lica està a terra correctament; les caixes de plàstic no són connectat a terra). A continuació, toca una sonda a l’altra terminal de cargol de l’interruptor i toca l’altra sonda al fil de terra o al cargol. Tireu el botó del commutador a desactivat i repetiu les mateixes proves. Si el provador no s’il·lumina per a cap de les proves, l’interruptor no obté energia.\nProva d’aparells de llum d’energia\nQuan verifiqueu el cablejat de l’aparell de llum, apagueu l’alimentació al circuit a l’interruptor de circuit, i desprengueu les cintes de muntatge que subjecten l’aparell a la caixa del sostre i traieu l’aparell de llum lleugerament lluny de la caixa del sostre per fer-ne les proves. Proveu sempre dos cops (amb la paret de l’aparell encesa i apagada), perquè el dispositiu pot obtenir energia en qualsevol posició.\nPer provar l’alimentació amb un provador de tensió sense contacte, toqueu la punta del sensor del provador a cadascun dels cables del circuit. Si el provador s’il·lumina quan toca algun dels cables, el circuit continua tenint energia.\nPer provar una instal·lació de potència amb un provador de tipus sonda, necessiteu accés als terminals de cargol de l’aparell o, si el dispositiu té cables de fil, als extrems dels cables de filferro. Toqueu una sonda provadora al terminal de cargol calent (fil negre o vermell) i toqueu l’altra sonda al terminal neutre (fil blanc). Si el provador s’il·lumina, l’aparell encara té energia.\nSi el dispositiu té cables de fil connectats al cablejat del circuit amb connectors de filferro (rosques), enganxeu una sonda al connector dels cables negres (o vermells) i l’altra sonda al connector de fil blanc. Si el provador no s’il·lumina, confirmeu la prova desconectant amb cura cada connector de filferro –sense tocar els extrems del filferro de metall nu o deixant que hi hagi cables de diferents colors–, llavors toqueu cada sonda directament al grup de negres (o vermells) i fils blancs.\nArticle AnteriorConsells per identificar interruptors de llum a casa vostra\nVgajic / Getty Images El primer pas de gairebé qualsevol projecte elèctric és revisar l’alimentació per assegurar-se que el circuit o el dispositiu estigui segur per funcionar. Podeu fer-ho amb una varietat de provadors econòmics o fins i tot amb un multímetre. Comprovar i funcionar Els comprovadors de circuit de tipus sonda estàndard, com ara els provadors de circuit de neó, els voltímetres i els mil·límetres, disposen de dos cables de filferro amb sondes per comprovar el cablejat de circuit o dispositius elèctrics. Quan introdu © Copyright 2019


El film alemany Freistatt guanya el Premi a Millor Pel·lícula i el director d'Ebre, del bressol a la batalla, Roman Parrado, obté el Premi al Millor Director - Zoom Festival\nEl jurat de la secció oficial del Festival Zoom també va reconèixer les telemovies Birthday i Félvilág\nSaps qui són els premiats de la 14ena edició del Festival Zoom d’Igualada i Barcelona? Com cada edició, el festival ha reconegut les millors produccions de ficció i formats televisius de la secció oficial, a més d’entregar premi pel millor curtmetratge, per la millor sèrie espanyola, per augurar una bona carrera artística o d’honor per tot el recorregut.\nA continuació pots descobrir tot el palmarès!\nEl teatre de l’Ateneu Igualadí ple per l’entrega de premis\nEl film alemany Freistatt, el millor de la secció oficial\nD’entre les 50 pel·lícules que s’hi van presentar, se’n van escollir 10 per projectar durant el festival. D’aquestes 10 la millor segons el jurat és Freistatt, de Marc Brummund (Alemanya, 2015). Basada en fets reals, tracta sobre la lluitat d’un nen per salvar les restes d’humanitat i dignistat en un sistema social molt opressiu.\nEl guardó pel Millor Director ha estat per Roman Parrado per la direcció d’Ebre, del bressol a la batalla (Espanya, 2016). Parrado narra la història d’una joves obligats a abandonar la innocència per anar a lluitar a la batalla de l’Ebre durant la Guerra Civil Espanyola. Un reconeixement a “la lleva del biberó”.\nEl Millor Guió se l’ha emportat Birthday (Regne Unit, 2015) de Roger Michell. I la Millor Interpretació ha estat per les dues actrius protagonistes de Felvilág (Hongria, 2015) d’Attila Szász, Patricua Kóvacs i Dorla Gryullus.\nAquests guardons els han decidit el Jurat Oficial format per la directora de cinema Carol López, l’actor Joan Lluís Bozzo, l’actriu Ivana Miño, la productora Miriam Porté i el periodista i escriptor Pep Prieto.\nPel que fa el Premi del Jurat Jove, que formen els estudiants de l’Institut Joan Mercader i l’Escola d’Arts Gaspar Camps d’Igualada i presidit pel guionista Xavier Ribera han decidit entregar el premi a la millor projecció a Birthday de Roger Mihell. Alhora que han concedit una menció especial a Freistatt de Marc Brummund.\nEntrega dels guardons a les pel·lícules guanyadores, d’esquerra a dreta: Freistatt; Ebre, del bressol a la batalla, i Félvilág\nMerlí, la Millor Sèrie Espanyola\nEl fenomen de Merlí, el particular professor de filosofia, estrenat la temporada passada a TV3 ha guanyat el premi a la Millor Sèrie Espanyola, segons el Jurat de la Crítica format per Toni de la Torre, Manel de Luna i Cipriano Torres.\nEquip de la sèrie Merlí preparats per l’entrega de premis\nBons auguris per Júlia Molins i un reconeixement per Mònica Randall i el Club Súper3\nEl Zoom ha reconegut les trajectòries de l’actriu Mònica Randall i de l’espai infantil de TV3 Club Súper3 pels 25 anys en pantalla amb els Premis d’Honor.\nAlhora ha dedicat el guardó Auguri Sita Murt per a joves promeses a l’actriu catalana Júlia Molins.\nD’esquerra a dreta: Mònica Randall, el “Petri” del Club Súper3 i Júlia Molins\nEl Premi del Públic al Millor Curtmetatge ha estat per Infesto de María López (Espanya, 2016).\nEl Premi DO Catalunya a la Millor Producció Catalana se l’ha emportat Laia de Lluís Danés (Espanya, 2016).\nEl Premi del Jurat del III Showcase de Pilots de Ficció, patrocinat per Ultramagic Balloons enguany l’ha rebut Show Business de Serapi Soler i Oriol Pérez.\nFinalment, el Premi del Públic del III Showcase de Pilots de Ficció, patrocinat per Filmin ha estat per La princesa Tetasuko de Lopetegui Productions.\nD’esquerra a dreta, a l’entrega de premis, les guanyadores del Millor Curtmetratge Infesto; els guanaydors de la Millor Producció Catalana Laia; el Millor Showcase de ficció pel premi del públic la Princesa Tetasuko, i el Millor Showcase de ficció pel jurat Show Business


Dazzle Liner Purity - Nabla - Madame Cosmetics SRLS\nHome Page Occhi>Eyeliner & Matite>Dazzle Liner Purity - Nabla\nShadow Eyez 12hr Wear 14 Lovely Frost - Matitone Occhi Milani\nINGREDIENTS: aqua (water), ammonium acrylates copolymer, silica, mica, calcium aluminum borosilicate, pentylene glycol, glycerin, alumina, alcohol denat., synthetic fluorphlogopite, xanthan gum, sodium gluconate, sodium dehydroacetate, glyceryl caprylate, ethylhexylglycerin, dimethicone, disodium deceth-6 sulfosuccinate, laureth-30, tin oxide, honokiol, dehydroacetic acid. +/− (may contain): ci 15850, ci 77000.\nColore: Bianco, Duochrome


Pis de dos dormitoris dobles a Sant Antoni | Monapart\nHomeHabitatges a BarcelonaPis de dos dormitoris dobles a Sant Antoni\nPis de dos dormitoris dobles a Sant Antoni\n79m22 habitacions2 banys\nUna bona dècada\nSembla que va ser ahir quan vam començar a fer servir a Google Maps fins per mirar l'horari de la fleca de davant en comptes de treure el cap a la finestra per veure si està oberta. Però l'invent té i al seu temps, i prova d'això és que podem fer un flashback d'una dècada quan busquem el carrer Tamarit a l'Street View.\nEl tram que ens ocupa, al costat del mercat de Sant Antoni, és el que més ha canviat, i per a bé: la peatonalització li dóna lluminositat al conjunt, els arbres es veuen més frondosos, i fins sembla que el sol brilla amb més força. Quins canvis es donaran en els propers anys? Alguns haurem de conformar-nos amb seguir mirant a Google Maps de tant en tant, però tu pots anar veient l'evolució en directe i en temps real.\nPis de 79m2, situat a la planta tercera d'una finca situada en una de les zones de vianants del barri de Sant Antoni.A l'entrar, accedim a un rebedor amb bany de servei i el passadís ens condueix a la zona dels dormitoris, dos dobles (un interior i un altre amb sortida a una galeria) ambdos amb armaris encastats, i que queden separats per un bany complet amb banyera.\nTé un ampli saló-menjador amb sortida a una galeria molt lluminosa amb vistes al pati d'illa. Cuina americana equipada amb campana extractora, vitro-ceràmica, forn, nevera, rentavaixelles i rentadora.\nPaviment ceràmic als banys i parquet a la resta del pis.\nCalefacció per radiadors i caldera de gas.\nAire condicionat al saló i habitació principal.\nContracte de 3 anys de durada amb un any d'obligat compliment.\nEs troba a pocs metres del Mercat recentment restaurat.


Alpine Central Niseko Japó - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nAlpine Central83, Yamada, Hirafu, Niseko, Japó, 044-0081 - Veure al mapaExcel·lent8,8Basada en19comentarisAlpine CentralVeure més fotosVista interiorVeure més fotosVeure totes les 28 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsaparcament de cotxesmagatzem d'equipatge\nComparar amb allotjaments semblantsSelecció actualAlpine CentralNiseko Grand HotelMoorea Lodge NisekoAlways NisekoValoració dels clientsExcel·lent 8,8 (19 comentaris)Notable 7,2 (60 comentaris)Excepcional 9,2 (2 comentaris)Notable 7,9 (11 comentaris)BarriHirafuAnnupuriHirafuHirafuWi-Fi Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTADesdejuni Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòsSeleccionar datesMés informacióMés informacióMés informació\nSobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Niseko, Alpine Central és l'el·lecció perfecta. A només del centre de la ciutat, la localització estratègica de l'hotel garanteix que els seus clients puguin accedir fàcil i ràpidament als punts d'interès locals. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat. A Alpine Central, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, habitació familiar, àrea de TV/saló compartit. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com esquí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Alpine Central no troba competidors en cap categoria.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-seesquí Serveis i comoditatsmagatzem d'equipatgezona de fumadors Per als nenshabitació familiar Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionscalefaccióempolles d'aigua de cortesiatelevisió de pantalla planaconnexió sense fils a internet (cortesia)habitacions per a no fumadorstovallolesIdiomes ParlatsAnglèsJaponès Mostra MenysPolítiquesNens i llits supletorisNens de 0 a 2 any(s) [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents. Nota, si necessiteu un bressol hi pot haver càrregs extra.Nens de 3 a 12 any [inclosos]Ha d'usar un llit extraEls hostes de 13 anys i més es consideraran adults.Els llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésInformació útilEntrada/SortidaHorari d'entrada des de: 03:00 PMHorari d'entrada fins a: 06:00 PMHorari de sortida fins a: 10:00 AML'allotjamentPlantes / Habitacions de no fumadors: YESNombre d'habitacions: 12Mostrar mésAvís importantA deposit payment is required to complete the booking. The property will send an e-mail with payment Instructions after the booking.


Marca Barcelona » marcabcn\nLa ciutat és per viure-hi, capgirem Barcelona!\n— Main Menu —Inici #MarcaBarcelona? Mapa dels casos Responsables polítics Ajuda’ns a destapar la #MarcaBarcelona\nMapa dels casos\nAjuda’ns a destapar la #MarcaBarcelona\nEl Projecte de les 16 Portes de Collserola era convocat a concurs per l’Ajuntament i Consorci del Parc el 2011 sota l’eslògan “no es tracta de portar la ciutat al parc, sinó de portar el parc a la ciutat”. La serra de Collserola des de fa més d’un segle està sent explotada econòmicame\nsetembre 22, 2014\nJocs Olímpics d’Hivern 2022-26\nEl 2010 l’alcalde Jordi Hereu anunciava la presentació de la candidatura als Jocs Olímpics d’hivern del 2022 per part de Barcelona. Una proposta que fou recolzada tant pels socis de govern municipal de Ricard Gomà (ICV) com per l’oposició de Xavier Trias (CiU). Es tracta d’una propost\nLa Plaça de les Glòries Catalanes representa per a la ciutat de Barcelona el nexe d’unió entre les principals avingudes de tràfic rodat de la ciutat (Gran Via de les Corts Catalanes, Avinguda Diagonal i Avinguda Meridiana). La ubicació d’aquesta plaça respon a la trama urbanística dis\nEl Mobile World Congress es tracta d’un dels esdeveniment amb projecció internacional insigne del model de ciutat “Marca Barcelona”. Des de la seva primera edició el 2006 a la darrera el 2014, la inversió i projecció mediàtica per part de l’Ajuntament ha anat incrementant exponencialm\nLa Colònia Castells era un entramat d’unes 200 cases baixes ubicades a Les Corts. El 2003 s’aprovava la reforma interior de la Colònia Castells com a Modificació del Pla General Metropolità del 1976, que implicava l’enderroc de l’antiga colònia obrera per reconvertir-la en zona verda.\nPla Vores Via Augusta\nEl 2003 era aprovada la Modificació del Pla General Metropolità del 1976 per a l’ordenació de les vores de la Via Augusta, amb afectació urbanística, principalment, a Sarrià. Si bé, el PGM ja establia que per a dur a terme una sèrie d’alineacions i obertures de carrers entre el casc a\nEstació TAV de la Sagrera\nEl 2003 Ajuntament de Barcelona, Generalitat de Catalunya i Ministeri de Foment consensuen el traçat del Tren d’Alta Velocitat, amb la conseqüent construcció de l’Estació de la Sagrera. El cost de l’estació s’havia de finançar amb les plusvàlues de les oficines i hotels que es constru\nCases barates del Bon Pastor\nLa proposta de reforma de les Cases barates de Bon Pastor sorgeix d’una proposta ja feta per Josep Ma Porcioles, l’alcalde franquista, i es situà altra vegada sobre la taula arran de la demolició de les cases barates de Baró de Viver i substitució per blocs de pisos el 1985. El 2003 e\nEl 2006 es va aprovar el Pla dels ascensors de la Barceloneta, com a Modificació del PGM de 1976. Un pla que pretenia instal•lar ascensors als habitatges de la Barceloneta alhora que enderrocar una sèrie d’edificacions comportant l’expulsió de prop de 1.000 famílies. El desenvolupamen\nEl “Forat de la Vergonya” era un solar enorme al mig del barri de Sant Pere, conseqüència de les expropiacions, enderrocaments i abandonament del solar produïdes el 2000 pel PERI del sector oriental del Casc Antic (1984). Amb la requalificació de àrea verd a pàrquing, el 2004 el veïna\nRadicalitzem la Democràcia\nWeb creada a iniciativa de la CUP Barcelona. // www.barcelona.cup.cat\nLlicència Creative Commons 2014 // Us animem a compartir i difondre!


El Dia Internacional de la Traducció i la gent jove – Participa. Decideix. Viu\nEl Dia Internacional de la Traducció i la gent jove\nivaj.blog 28 de septiembre de 2017 28 de septiembre de 2017 Oci educatiu, Viu\nDes de fa vint-i-sis anys –gràcies a una iniciativa de la Federació Internacional de Traductors per mostrar la solidaritat amb la comunitat mundial dels professionals del món de la traducció– existeix un Dia Internacional de la Traducció, que es celebra despús-demà, 30 de setembre, dia de sant Jeroni, traductor de la Bíblia i patró dels traductors.\nAcí teniu el text –dedicat a la literatura d’aventures– que Margarida Castells i jo mateixa hem preparat i que llegirem demà, 29 de setembre, a Alboraia, per reivindicar l’ofici de les persones dedicades a la traducció, en una jornada molt especial, ja que enguany els protagonistes seran joves: joves entre 10 i 20 anys alumnes de l’IES La Patacona, de l’IES Ferrer i Guàrdia, i d’altres bandes. ¡Gràcies a tot#s!\n«Dues amigues miren una pel·lícula d’animació de superherois, en VOS. En la pantalla, Central Park. Al fons, s’hi veuen uns xiquets jugant amb espases de fusta i, en primer pla, una xiqueta, tota sola, plorant en un banc.\n—¿Què et passa, petita? —li pregunta Wonderwoman.\n—No em deixen jugar a pirates ─respon la xiqueta.\n—Perquè jo sóc xica i ells diuen que m’espere ací, que ja em salvaran.\n—¡Ostres, com jo! —va dir a l’instant una d’elles—. Sí, de petita, tot completant un àlbum de cromos de l’Illa del tresor mentre llegia un tebeo de Sandokan, i després d’haver vist El capità Blood d’Errol Flynn i El pirata Crimson de Burt Lancaster al cine del poble, no somniava en altra cosa que a ser… ¡pirata!, pirata de veres, com Long John Silver, el capità Flint o el Temible Burleta…, no a ser la ‘nòvia’ de cap pirata ni la ‘xica’ de la pel·lícula, no.\nAixí és. Fa igual si l’aventura –el joc– transcorre a la mar, en una selva o al pati d’una escola…, la veritat és que, tant fa 50 anys com en ple segle XXI, moltes criatures continuen plorant, a soles, en un banc perquè no les deixen ser pirates del Carib, fer ballet, jugar a futbol o disfressar-se de supernena, posem per cas. I això vol dir que no han canviat tantes coses com ens pensem.\nBé, reprenem el fil. Aventurar és gosar, arriscar-se, exposar-se… Audaces fortuna iuvat (‘La fortuna afavoreix els audaços’), clamaven els antics, ¿i qui, de jove, més o menys rebel, no somnia o ha somniat a llançar-se a l’aventura o a fantasiejar-la?… De l’Alaska d’Ullal Blanc a la Gotland de Pippi Långstrump; de la jungla índia de Mowgli al París de D’Artagnan; d’un viatge de final de curs a Londres a un erasmus a Islàndia… Aventures reals o literàries, recorrent mig món o sense moure’s de casa, a cavall d’un llibre o a través de la pantalla: del cine, de la consola, del mòbil o de l’ordinador. «Qui no aventura, no té ventura», diu la dita, com la venturosa aventura de traduir, de ser la primera persona a llegir una obra, de jugar a identificar-te amb qui l’ha escrita, de barallar-te amb les seues i amb les teues paraules, de ser l’adalil que fa que altres la puguen llegir.\nHarry Potter, Robin Hood, Gulliver, el Corsari Negre, Frodo, Robinson Crusoe, Guillem Brown, Geronimo Stilton, el Zorro…, ¡oh benvinguts, passeu passeu, d’avorriments en farem fum!… ¡Ai!, ¡perdó!, benvingudes també vosaltres –Jo March, Calpurnia Tate, Oksa Pollock, Katniss Everdeen, Matilda Wormwood…, i tu, Alícia –¡és clar!– en aquest país de meravelles on sembla que tuttiquanti parla valencià per art de màgia. Però no, a Alboraia sabem molt bé que, si us feu entendre en valencià, és perquè algú us hi ha traduït abans. Sí, algú s’ha encarregat de traduir Astrid Lindgren del suec, Jules Verne del francés, Emilio Salgari de l’italià, Mika Waltari del finés, Enid Blyton de l’anglés o Tonke Dragt de l’holandés, si no, no els hauríem pogut llegir.\n¡Aventureu-vos, doncs, grans i menuts, de la manera que siga! I recordeu sempre que, darrere d’un videojoc, d’una pel·lícula, d’una cançó, d’un llibre… que no s’hagen fet originalment en valencià o en qualsevol altra llengua que sabeu, sempre hi ha una persona o més, quasi invisible, que els ha traduït per fer-los nostres.\n¡A l’abordatge, doncs, gent aventurera!, ¡a llegir s’ha dit!»\nSi voleu celebrar el Dia Internacional de la Traducció amb nosaltres, podeu acudir demà divendres 29 de setembre, a les 20.00 h al Centre El Portalet d’Alboraia, o, si no, el diumenge 1 d’octubre, a Tavernes de la Valldigna, a les 12.00 h, a la Casa de la Cultura.\nJoventut, Juventud, Lliteratura\nPrevio Mou-te amb la mobilitat sostenible\nSiguiente Opina Jove\nXesca Sansaloni dice:\n30 de septiembre de 2017 de 4:21 PM\nDones, xiquetes, xiques al poder!!!\nMolt ben dit Encarna.. Caviem el rooll i conciencem- nos que som tan o millor que ells. Juguem, pero a la mateixa altura..


Evernote | David Torné - Part 4\nEvernote. Gestiona el teu arxiu i material de suport\nJa fa més d’un mes que vaig migrar el meu sistema GTD a FacileThings. Una de les conseqüències és la completa reconfiguració del meu compte d’Evernote, convertint-lo en un arxiu documental pel material de suport dels meus projectes, una eina per a la recopilació i un arxivador virtual. Com en altres posts sobre implementacions explico […]\nPublicat perDavid Torné 23/02/2012 11/10/2015 Publicat enEvernoteEtiquetes: Implementació3 comentaris a Evernote. Gestiona el teu arxiu i material de suport\nFins ara he parlat d’Evernote com a eina, de les seves característiques i de com utilitzar-la (com recopilar, com classificar o cercar…), el fet és que perquè una aplicació ens aporti valor hem de trobar la nostra pròpia forma de treballar-hi. Adaptar la seva funcionalitat a la nostra rutina per obtenir un plus productiu. Amb […]\nPublicat perDavid Torné 19/01/2012 11/10/2015 Publicat enEvernoteEtiquetes: Lectura1 comentari a Evernote. Magatzem de lectures digitals\nUn dels processos claus d’Evernote és la SINCRONITZACIÓ. El fet de ser un sistema multiplataforma fa que sigui habitual treballar des de diversos equips, ja siguin computadors o dispositius mòbils, la qüestió és que qualsevol problema en aquesta funcionalitat pot desequilibrar la nostra activitat. Ja fa uns dies la sincronització va començar a fallar. En […]\nPublicat perDavid Torné 02/11/2011 01/11/2011 Publicat enEvernoteEtiquetes: Sincronització, Suport, Tips & TricksDeixa un comentari a Evernote. Solucionant problemes amb la sincronització\nEvernote, ara a Linkedin\nDes de fa alguns mesos la presencia de Evernote al blog és constant, fins al punt de crear una categoria amb tots els post. Més enllà del interès dels post, són dels més comentats i sobre els quals la gent s’anima a preguntar i exposar els seus dubtes. Per potenciar-ho he decidit obrir un grup […]\nPublicat perDavid Torné 15/08/2011 16/08/2011 Publicat enEvernoteEtiquetes: Evernote Hispano, LinkedInDeixa un comentari a Evernote, ara a Linkedin\nEntrades més noves 1 2 3 4 5 6 7 Entrades més antigues


El Temps - Els matins ja s'escurcen i les tardes encara s'allarguen difuntos directo. Ver online. | TeleOnlineDirecto.es\nInicioEl TempsEls matins ja s'escurcen i les tardes encara s'allarguen\nEl Temps - Els matins ja s'escurcen i les tardes encara s'allarguen\nAgafant com a referència la ciutat de Barcelona, aquest dimarts 15 de juny el sol ja ha sortit 2 segons més tard que ahir. Si ahir ho feia a les 6 hores, 17 minuts i 11 segons del matí, avui ho ha fet quan passaven 13 segons de les 6 i 17minuts. A finals de juny, el sol ja sortirà gairebé 4 minuts més tard del que ho fa ara. En canvi, les tardes encara s'allargaran fins al dia 27 de juny, Llavors, el sol es pondrà fins a 2 minuts i 17 segons més tard que avui. Llavors ho farà a les 9 hores, 28 minuts i 58 segons del vespre. A partir de llavors les tardes s'escurçaran de mica en mica.\nEl Temps se transmite por La1 el martes 15 junio 2021 a las 08:23 horas.


Soses acull la inauguració oficial del cicle ‘Escenaris Singulars’, el projecte cultural del Consell que fusiona cultura i patrimoni | Consell Comarcal del Segrià\nInici Àrees i serveis Soses acull la inauguració oficial del cicle ‘Escenaris Singulars’, el projecte cultural del Consell que fusiona cultura i patrimoni\nSoses acull la inauguració oficial del cicle ‘Escenaris Singulars’, el projecte cultural del Consell que fusiona cultura i patrimoni\nla companyia El Sidral va oferir a l’aire lliure l’espectacle familiar ‘Històries impossibles’ a la plaça de l’Església\nEl cicle, que es desenvoluparà fins al 5 de setembre, visitarà pròximament Almenar, Torrebesses, Llardecans i Montoliu de Lleida.\nSoses va acollir ahir la inauguració oficial del projecte cultural ‘Escenaris Singulars’, una nova proposta de l’àrea de Cultura del Consell Comarcal del Segrià, que va comptar amb la presència de la consellera de Cultura, Teresa Malla; i l’alcaldessa de Soses, Sandra Marco. Tot i que la setmana passada ja es va celebrar la primera sessió a Torres de Segre, aquesta segona sessió va servir per inaugurar el cicle que recorrerà pròximament Almenar, Torrebesses, Llardecans i Montoliu de Lleida.\nLa sessió d’ahir, que es va celebrar complint totes les mesures de prevenció contra la Covid, va incloure una visita guiada a l’església de Sant Llorenç que portava per títol ‘Descobrint l’església de Sant Llorenç’, declarada Bé Cultural d’Interès Local i patrimoni arquitectònic. Més tard, la companyia El Sidral va oferir a l’aire lliure l’espectacle familiar ‘Històries impossibles’ a la plaça de l’Església.\nLa tercera parada del cicle ‘Escenaris singulars’ tindrà lloc el dia 15 d’agost a l’església parroquial de Santa Maria d’Almenar, que rebrà l’espectacle poètic-musical ‘Camins a la introspecció’ amb Eric Kahn i Andrea Quirós. Amb la següent sessió, el dia 21 d’agost, es visitarà l’església de Sant Salvador de Torrebesses i es podrà veure l’obra per a tots els públics, ‘La venjança de don Mendo’, amb Teatre del Talión.\nLes dos darreres cites arribaran simultàniament el 5 de setembre: d’una banda, a la Farmàcia Tomàs Pinyol de Llardecans amb Pop Pino Quartet, que oferirà ‘Love Songs’, una sessió de pop en format de música de cambra; i de l’altra, a l’església de la Nativitat de Montoliu de Lleida amb un concert amb el quartet vocal EnCantades.\nAixí, el propòsit de l'experiència és sumar dos àmbits: patrimoni arquitectònic i manifestacions culturals amb visió de territori i promoció cultural, tot plegat emmarcat en el compromís del Consell Comarcal del Segrià, mitjançant l’àrea de Cultura. ‘Escenaris singulars’ compta amb el suport de la Diputació de Lleida a través de l’Institut d’Estudis Ilerdencs i dels ajuntaments adherits.


AAC-2014/15 - www.atletismeguadassuar.com\nSOPAR PRESENTACIÓ TEMPORADA 2014-2015\nEste dissabte dia 25 d'octubre hem celebrat el sopar de presentació de la temporada 2014-15 amb gran exit de participació per part d'atletes i familiars. Comptarem amb la presència de l'ajuntament representat pel senyor alcalde, José Ribera i pel regidor d'hisenda Vicent Estruch. També tinguerem la companyia d'algunes de les empreses que fan posible que el Club puga dur a terme alguns dels esdeveniments que organitzem. Un dels moments més emotius sigué quan la Junta actual per veu del seu president José Masip, demanà un fort aplaudiment per a la junta eixint per la seua dedicació en favor de l'atletisme a Guadassuar. El seu president, Jaume Seguí, va rebre una placa de reconeiximent per la seu labor al cap davant del Club durant tots estos anys, de mans del president actual José Masip i de l'alcalde José ribera.\nDesprés dels parlaments, passarem al sopar celebrat a la Sala Cotonera Events de Guadassuar i que donà pas a les actuacions dels més menuts del Club a l'escenari de la sala. Poc després, començà la discomòbil i la barra lliure per acabar la festa.\nGràcies a totes i tots per la vostra assistència i ara a disfrutar de les competicions que tenim al llarg de la temporada.\nFotos Presentació Temporada\nVIATGE A LA WARNER BROS FINAL TEMPORADA 2014/15\nPer a no perdre els bons costums, este any hem recuperat el viatge que abans se feia i que havia caigut en oblit.\nEste any s'ha fet al final de la temporada, i hem vist que és un bon moment. Ja s'han acabat les competicions, el cole i la volta a peu. Quin descans...\nDecidirem anar a la Warner Madrid i ens ho passarem super bé, molta calor, però millor per a les atraccions d'aigua. Els xicotets disfrutaren molt amb els ninots de la Warner, els majorets/es amb les atraccions més canyeres del parc i els majorots, o siga els pares, tampoc ens quedaren darrere i disfrutarem del parc i de les seues atraccions, tant com els xiquets/es.\nAcí vos deixem unes fotos del grup a la Warner.\nVos esperem el pròxim any a totes i tots!!\nII CAMPUS D'ATLETISME - 2014/15\nEste passat més de juliol hem realitzat el II Campus d'Atletisme, que el C.A. Guadassuar Maskokotas du a terme per segon any consecutiu.\nEste any, hem comptat amb la demostració i recomanacions d'atletes especialistes en proves tant importants com la marxa, llançaments, tanques, perxa i salts.\nEls xiquets i xiquetes han pogut vore a atletes, de gran nivell, realitzant les proves que més els agraden i que després han realitzat tots junts seguint les seues indicacions.\nGràcies a Jaume, Pablo, Mar, Isabel, Vicent i Alfredo per la vostra col·laboració en estes jornades.


La portaveu de Cs, Lorena Roldán, ha demanat al secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, que no "s'equivoqui de socis" i intenti formar govern a l'Estat amb l'aval de partits independentistes com ERC. "No es pot governar amb aquells que justifiquen la violència dels qui campen sembrant el caos", ha dit aquest dijous en una roda de premsa en què ha instat el president espanyol en funcions a buscar el suport del PP i de Cs per a un govern "de centre, moderat i reformista". L'alternativa, ha dit Roldán, passa per Unides Podem i partits com ERC i JxCat, als quals ha acusat tenir "com a únic projecte comú liquidar Espanya".\nLa dirigent taronja ha recordat que els socialistes tenen pactes amb ERC "en moltíssims ajuntaments de Catalunya" i ha fet referència a la reunió d'aquest mateix dijous entre el republicà Gabriel Rufián i la vicesecretària general del PSOE, Adriana Lastra, per esgrimir que ambdues formacions busquen "un acord". "Sembla que es vol reeditar aquell pacte de la vergonya de Pedralbes", que segons Roldán plantejava que l'Estat té "una justícia franquista" i és "repressor". Per això ha reclamat a Sánchez que "no torni a triar els socis de sempre" i miri al PP i a Cs per a la investidura.\nTot plegat després que dimarts Sánchez i el secretari general de Podem, Pablo Iglesias, firmessin un acord per a un govern de coalició per al qual, a dia d'avui, no tenen els vots necessaris. És per això que els socialistes han iniciat una ronda de contactes amb les formacions que han obtingut representació a les eleccions espanyoles. Sobre aquests comicis, en què Cs va passar de tercera a sisena força i va perdre 47 diputats, Roldán s'ha limitat a dir que encarregaran "un estudi per entendre el comportament del votant". "Ja vindrà el temps de l'anàlisi", ha plantejat.\nCs volia atendre els mitjans a les portes del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC), però la intensa pluja ha obligat a canviar de lloc la convocatòria, que finalment s'ha fet al Parlament per a la comoditat dels periodistes i dels diputats que hi han assistit. El partit va anunciar dimarts que duria el president de la cambra, Roger Torrent, a la justícia per haver permès que el ple debatés i votés la moció de la CUP que el Tribunal Constitucional havia vetat. "Sabia que era il·legal. Dimarts es va consumar el delicte de desobediència", ha dit Roldán. No obstant això, ha reconegut que "la Fiscalia s'ha avançat" i ha obert una investigació abans que Cs presentés el seu escrit.\nParaules clau: POPULAR


EL MEU PRIMER LAROUSSE DE CIÈNCIES. LAROUSSE EDITORIAL. Libro en papel. 9788416641369 El Petit Tresor\nEl llibre s'organitza en 6 temes:\nCadascuna d'aquestes seccions recull informacions variades i curioses, presentades amb més de 500 dibuixos molt divertits. Són explicacions sobre nombrosos aspectes relacionats amb el món de les ciències.\nAl final, un minidiccionari recull "les paraules de la ciència" i un índex terminològic permet localitzar fàcilment qualsevol tema tractat al llibre..\nVista previa: EL MEU PRIMER LAROUSSE DE CIÈNCIES


2012 July : Euskal Etxea Barcelona\nBloga / Arxiu: July 2012\nEl nou curs a l’Euskal Etxea ve carregat de propostes i sorpreses! Mentre arreu es retalla en cultura, nosaltres, conscients que no és un luxe i que cal protegir-la i difondre-la, hem apostat per fer cada vegada més activitats i, com sempre, moltes d’elles gratuïtes.\nI es que el curs que comença al setembre ve carregat de novetats que encara no us volem desvetllar. Però n’hi haurà per a tots els gustos: per als socis i sòcies, per als qui voleu estudiar euskera, per als qui cada vegada teniu més ganes de conèixer la cultura basca… I un llarguíssim etcètera. Ho podreu comprovar ben aviat, quan us donem tots els detalls de l’agenda del mes de setembre.\nDe moment, els qui voleu aprendre euskera ho teniu més fàcil que mai. No hem pujat preus i matriculació. Per què a l’Euskal Etxea la llengua no s’encareix ni es retalla. Si en voleu saber més, només cal que cliqueu aquí!\nBen aviat us desvetllarem algunes novetats!\nLes vacances sempre es gaudeixen millor si es fan amb bona companyia: la parella, les amistats, la família… I bona lectura i bona música! Per això, hem pensat de fer-vos algunes propostes per si no sabeu quin llibre us podeu endur de viatge o quines cançons escoltar mentre preneu el sol.\nPel que fa a la LITERATURA, alguns dels llibres protagonistes a Literaldia’12 us poden venir de gust. I si en voleu tota la informació, només cal que cliqueu aquí. De segur que també us agradarà llegir alguns dels guanyadors del Premi Crexells o les novel·les que els han seguit de ben aprop. Així que, us proposem uns quants títols:\n* En euskera: Sexual Herria d’Itziar Ziga, Kanonaren gaineko nazioaz d’Ibai Atutxa, Zulo bat Uretan d’Iñigo Aranbarri, Hitzen Kutxa de Jon Elordi\n* En català: Jo confesso de Jaume Cabré, Pa negre del recentment desaparegut Emili Teixidor, Primavera, estiu, etcètera de Marta Rojals.\n* En euskera/català, i per saber tot sobre el País Basc: Orhipean. Geure Herria ezagutzen/Orhipean. El país de la llengua basca (amb pròleg de Quimi Portet) de Xamar.\n* Altres idiomes: Cramond Island d’Irkus M Zeberio, Lo que dije y digo de Mariano Ferrer.\nPel que fa a la MÚSICA els grups i cantants que ens han visitat durant el festival EH Sona’11 i el cicle El Rebost poden ser una bona companyia per l’estiu. I per gaudir de la música catalana podem aprofitar l’oportunitat que ens dona el cicle KATebegi per conèixer i descobrir la millor música catalana del moment.\n*Música d’Euskal Herria: Ken Zazpi, Zea Mays, Atom Rhumba, Gora Japon, Anari, Giorgio Bassmatti, Mursego, Andrakan, Xabier Montoia eta Moby Dick .\n* Música dels Països Catalans: Glissando, Cesk Freixas, Feliu Ventura, The Mamzelles, Pau Alabajos i Joana Serrat\nAmb les propostes que us hem estat fent durant tot el juliol ara només us queda gaudir de les vacances i enviar-nos fotografies i postals dels llocs que visiteu!\nOporrak beti hobe gozatzen dira konpainia onean: bikotekidea, lagunak, familia… Eta irakurgai eta musika ona! Horregatik, hainbat proposamen egitea pentsatu dugu oporretan eguzkia hartu bitartean zein liburu eraman edota zein musika entzun ahal duzuen gomendatzeko.\nLITERATURAri dagokionez, Literaldia’12 jaialdian protagonista izan ziren liburu batzuk aukera onak izan ahal dira.\n* Euskaraz: Sexual Herria Itziar Zigarena, Kanonaren gaineko nazioaz Ibai Atutxarena, Zulo bat Uretan Iñigo Aranbarrirena, Hitzen Kutxa Jon Elordirena.\n* Katalanez: Jo confesso Jaume Cabrérena, Pa negre zendu berri den Emili Teixidorrena, Primavera, estiu, etcètera Marta Rojalsena.\n* Euskara/katalanez, eta Euskal Herriari buruz dena jakiteko: Orhipean. Geure Herria ezagutzen/Orhipean. El país de la llengua basca (Quimi Porteten hitzaurrearekin) Xamarrena.\n* Bestelako hizkuntzak: Cramond Island Irkus M Zeberiorena, Lo que dije y digo Mariano Ferrerrena.\nMUSIKAri dagokionez EH Sona’11 jaialdian eta El Rebost zikloan gure artean izan ditugun euskal taldeak bidaia-lagun onak izan ahal dira, eta Kataluniako musikaz gozatzeko KATebegi zikloari esker Euskal Etxea bisitatu duten musikari katalanek lagun gaitzakete udan:\n* Euskal musika: Ken Zazpi, Zea Mays, Atom Rhumba, Gora Japon, Anari, Giorgio Bassmatti, Mursego, Andrakan, Xabier Montoia eta Moby Dick .\n* Kataluniako musika: Glissando, Cesk Freixas, Feliu Ventura, The Mamzelles, Pau Alabajos eta Joana Serrat\nUztailean zehar egin dizkizuegun proposamen guztiekin ez duzue aitzakiarik! Orain egon zuen oporren argazki eta postalak ikusi nahi ditugu!\nCopa d’Europa de Pilota\nHi ha moltes coses que uneixen bascos i catalans i una d’elles és la Pilota. Per això, des de l’Euskal Etxea de Barcelona volem proposar-vos d’anar a treure el cap a la Copa d’Europa de Pilota que se celebra el 20, 21 i 22 de juliol al Centre Municipal de Pilota de la Vall d’Hebron. El campionat es fa en la modalitat de frontó de 36 metres.\nSi voleu veure el calendari només cal que premeu aquí.\nLa Federació Catalana de Pilota és l’amfitriona de l’esdeveniment i en la seva web hi trobareu tots els detalls de l’esdeveniment.\nAcosteu-vos als frontons de la Vall d’Hebron i disfruteu del campionat!\nA l’@Euskaletxeabcn pots conè…\nA l’@Euskaletxeabcn pots conèixer la cultura basca o si ets basc/a, trobaràs un espai on et sentiràs com a casa. https://t.co/sGYY5kAn\nClassificat en 125 · Escriu un Comentari\nEncara no ens coneixes? Entra …\nEncara no ens coneixes? Entra al nostre bloc i segur que no ens voldràs perdre la pista! https://t.co/sGYY5kAn\nNo saps on anar de vacances? N…\nNo saps on anar de vacances? Nosaltres et fem una proposta que no podràs rebutjar! https://t.co/lY511yHs\nA l’Euskal Etxea comptem amb t…\nA l’Euskal Etxea comptem amb tu! Proposa’ns la teva activitat! / Egin zure proposamena!\nTens una idea per a fer a l’Eu…\nTens una idea per a fer a l’Euskal Etxea? O trobes a faltar akguna activitat? Volem escoltar les teves propostes! https://t.co/uMzx1Ipm


«The Guardian» veu Romeva com «un pont entre les formacions de Junts pel Sí» | NacióDigital\n«The Guardian» veu Romeva com «un pont entre les formacions de Junts pel Sí»\nPel diari britànic , una victòria de Podem o el PSOE a les generals podria allunyar una Declaració Unilateral d'Independència\nper Redacció, 20 de setembre de 2015 a les 10:39 |\nThe Guardian veu Raül Romeva com "un pont entre les diferents formacions que formen Junts pel Sí". El diari britànic publica avui un article on analitza la situació política catalana prèvia al 27-S, centrant-se sobretot en la candidatura de Junts pel Sí. De Romeva en destaquen que es va fer independentista el 2010, després de la sentència del TC sobre l'Estatut.\nL'article destaca com persones d'ideologies completament oposades s'han unit sota el paraigua de Junts pel Sí per defensar la causa independentista. Ashifa Kassam explica que el full de ruta de la coalició és aconseguir ser un nou Estat al cap de 18 mesos i després convocar eleccions i que els partits es tornin a presentar per separat, cadascú defensant les seves idees.\nPel The Guardian, una victòria de Podem o del PSOE a les eleccions espanyoles del desembre podria "allunyar en última instància una declaració unilateral d'independència". El diari argumenta que l'Estat federal socialista o l'acceptació del dret a decidir per part d'Iglesias podrien ser solucions per a l'encaix de Catalunya dins Espanya.\nLa Diada i les eleccions del 27-S, als mitjans internacionals, Política, 27-S, eleccions Parlament 2015, The Guardian, Raul Romeva, Junts pel Sí


Regional Linguistic Differences | Language Tsar - Part 3\nby Michael | May 18, 2017 | Regional Linguistic Differences, Русский\nВ чем разница между русским и украинским языками? Впервые я познакомился с русским языком во время обучения на магистратуре на факультете Международных отношений. Моей специализацией были пост – советские страны, поэтому учить русский было оправданым правильным...\nQuè tan diferent és el Català del Castellà o Espanyol?\nby Michael | Apr 20, 2017 | Català, Regional Linguistic Differences\nQuè tan diferent és el Català del Castellà o Espanyol? Mentre viatges i aprens l’idioma oficial d’un país, també hauries d’apreciar que hi ha altres idiomes que poden ser oficials a la regió i que val la pena aprendre. En aquest sentit Espanya és un exemple...


El Govern nombra director de la agencia de calidad sanitaria\nXavier Bayona, director de la agencia de evaluación sanitaria de Cataluña\nEl nuevo director del Aquas ha sido seleccionado, por primera vez, mediante una convocatoria abierta y pública\nXavier Bayona, director de la Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya.\n06 oct 2021. 14.10H\nEl Govern nombra a Xavier Bayona nuevo director de la Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (Aquas) del Departament de Salut. Se trata del primer director del Aquas seleccionado mediante una convocatoria abierta y pública.\nEste procedimiento ha permitido valorar los méritos y las capacidades profesionales de las personas candidatas bajo los principios de transparencia, igualdad, mérito, capacidad e idoneidad. Este mecanismo tiene el objetivo de profesionalizar la gestión pública en los niveles de dirección y se introdujo en los estatutos del Aquas en la modificación que el Govern aprobó a finales de 2020.\nBayona ha sido hasta ahora director de los Equipos de Atención Primaria (EAP) Gornal y Bellvitge de la Direcció d’Atenció Primària Costa de Ponent del Institut Català de la Salut. También ha desarrollado diversos cargos de dirección y gestió de otras EAP en las áreas de Costa de Ponent, Metropolitana Nord, Catalunya Central y Barcelona.\nMédico especializado en medicina familiar y comunitaria, se ha dedicado en mayor parte a la gestión de la Atención Primària de salud. También cuenta con formación en alta dirección de instituciones sanitarias por las principales escuelas de negocio.\nCursó Alta Direcció d’Institucions Sanitàries en el IESE el 2016 y tiene un Máster en Direcció d’Institucions Sanitàries de la Universitat Autònoma de Barcelona. Actualmente es vocal de la Societat Catalana de Gestió Sanitària y de la Acadèmia de Ciències Mèdiques de Catalunya i Balears y coordinador del grupo de trabajo de gestión y gestión clínica de la Societat Catalana de Medicina Familiar i Comuntària-Camfic.


Una nova mort eleva a 19 les víctimes des de l’inici de la pandèmia a la residència de la Fuliola – Comarques de Ponent\nUna nova mort eleva a 19 les víctimes des de l’inici de la pandèmia a la residència de la Fuliola\nUna nova mort d’un usuari a la residència de la Fuliola les darreres 24 hores eleva a 19 les víctimes des d’inici de la pandèmia en aquest centre geriàtric de l’Urgell. La víctima era un veí de Balaguer.\nAquesta residència és un dels principals focus de contagi de la comarca. De fet, el Departament de Salut va començar dilluns a fer-hi tests ràpids serològics, que han de permetre prendre les decisions oportunes per ajudar a evitar nous contagis.\nA més, el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies hi ha enviat un inspector per ajudar a complir tots els protocols i processos.\nAmb tot, sembla que el brot de coronavirus comença a estar més controlat. En aquest sentit, l’alcalde, Jaume Ferrer, ha detallat que «els residents porten alguns dies sense febre i els han desaparegut els símptomes de la Covid-19».\nLa comarca de l’Urgell acumula 30 morts per coronavirus, la majoria dels quals a la Fuliola amb 21 (19 a la residència i 2 veïns del poble), 7 a Tàrrega, i 1 a Tornabous i a Castellserà. Pel que fa als positius n’hi ha poc més d’un centenar, amb casos confirmats a Agramunt (8), Anglesola (1), Belianes (1), Bellpuig (4), Castellserà (4), La Fuliola (33), Nalec (1), Preixana (1), Puigverd d’Agramunt (1), Sant Martí de Riucorb (1), Tàrrega (41), Tornabous (6), Vallbona de les Monges (1), Verdú (1) i Vilagrassa (3), segons indica aquest dimecres el mapa per municipis de l’Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (AQuAS).


El Nàstic fa fora de la Copa el Girona\nEl Nàstic allarga el seu moment dolç. Els grana van eliminar el Girona en la tanda de penals després que els 90' van acabar amb empat a 2 i en la pròrroga tampoc es van veure gols.\nEl temps reglamentari va acabar amb 2-2. Palanca va marcar els dos gols i en la tanda de penals va transformar el decisiu pel triomf (5-4)\nTant Vicente Moreno, com Pablo Machín al Girona, van presentar equips radicalment oposats als de la lliga. Cap dels 22 futbolistes que van ser titulars ho van ser en la Copa.\nMiguel Palanca, autor dels dos gols i del penal decisiu. / gimnasticdetarragona.cat\nLa primera part va resultar un pèl monòtona, tenint en compte el moviment que hi va haver en la segona. El primer gol va arribar a les acaballes i va portar el segell d'un tarragoní, Palanca, qui va aprofitar una bona assistència de Calavera i va posar per davant els grana (41').\nLa segona meitat va començar amb un Girona molt més ofensiu, que va disposar de tres ocasions clares en 10 minuts. Entremig, Naranjo també va tenir el segon. La inèrcia del duel afavoria els gironins, i l'empat va acabar arribant. Jairo (71') es va endur una pilota morta dins l'àrea i va anivellar l'eliminatòria.\nMoreno va fer entrar Marcos, Emaná i Rocha i l'aposta li va sortir rodona. L'equip va notar l'alè de Marcos i Rocha i la fortalesa d'Emaná.\nA tres minuts pel final del partit, de nou Palanca, amb un gran gol, va culminar un gran contracop del Nàstic per situar el 2-1. Però ja en temps d’afegit, Marcelo va aigualir la festa amb un gol que afegia mitja hora més de combat.\nLa prórroga va ser clarament pels tarragonins perquè tot el joc es va concentrar en camp gironí, però no hi va haver manera i l'eliminatòria es va veure abocada a la tanda de penals.\nI des dels 11 metres els homes de Vicente Moreno no van fallar. De la Espada, Emaná, Tejera i Rocha van transformar els seus penals. Abans, Tomeu Nadal, amb una gran estirada, aturava el xut de Marcelo posant als granes per davant. I Palanca posava la cirereta a una gran nit amb el darrer i definitiu gol.\nEls grana, acompanyats per poc menys de 2.800 espectadors, passen a la tercera ronda de la Copa del Rei.\nNàstic: Tomeu, Mossa, Manolo Mtez., Rayco, I. Bouzón, Arel (D. Rocha, 82’), Palanca, Tejera, Xisco Hdez. (Emaná, 64’), J. Calavera i Naranjo (De la Espada, 72).\nGirona FC: Germán, Sebas (Clerc, 85’), Carles Mas, Alcalá, Eloi Amagat (Javi Álamo, 82’), Vivancos, Jairo M, Pol Llonch, Borja García (Felipe, 72’), Serrano i Marcelo.\n1-0, Palanca (43’); 1-1, Jairo (71’); 2-1, Palanca (87’); 2-2, Marcelo (90’).\nSr. Daniel Ocon Arraiz (col·legi de La Rioja).\nManolo Mtez. (47’), Arel (57’), Javi Álamo (90’), Pol Llonch (99’), Mossa (116’) i Marcelo (117’).


La PAC, una política agrària contra la comunitat, la pagesia i el món rural\nEls Verds donem suport al manifest de la Plataforma Rural Per una agricultura i una alimentació a favor de totes les ciutadanes i els ciutadans. Junt a aquest comunicat publiquem el manifest en la seva integritat i un llistat d’iniciatives per promoure un món rural viu. La política de la dreta, formalment interessada en els valors tradicionals d’un ruralisme de cartró i pedra, salvaguardador de les essències patriòtiques, té abandonat el món rural. Pocs vots i molta terra que porten a Els Verds a donar una nova dimensió al crit de rebel·lia del bandolerisme: Visca la terra, mort a lo mal govern!.\nLa meitat del pressupost europeu es destina a la Política Agrària Comunitària (PAC). El debat obert entorn a l’Agenda 2000 és una oportunitat per la ciutadania europea es pregunti on van a parar aquestes 50 pessetes dels vint duros. La ciutadania europea hauria de tenir, al menys, l’oportunitat de saber com es distribueixen aquests fons, qui són els seus destinataris i quins impactes socials, econòmics i ambientals tenen sobre el territori de la Unió Europea. La ciutadania europea té el dret d’expressar quin model d’agricultura desitja pel seu continent, amb quins agricultors, quins aliments volem menjar i quin estil de consum, quin medi rural volem tenir i com volem que es gestioni el territori i els seus recursos naturals.\nL’Agenda 2000 aprovada a la cimera de Berlín consolida el model de política agrària practicada en l’Europa comunitària dels darrers 37 anys. Les petites modificacions pressupostàries, l’augment o disminució de quotes de producció per sectors i estats i la baixada sistemàtica dels preus pagats al productor són parts de la readaptació que la política agrària comuna ha de fer en funció d’un mercat global dominat per unes poques multinacionals alimentàries, que mitjançant de l’Organització Mundial del Comerç (OMC), imposen unes normes al comerç internacional favorables tan sols als seus interessos.\nAmb l’aprovació de l’Agenda 2000, de cada vint duros que aportem al pressupost de la Unió Europea, cinquanta pessetes són dedicades a donar suport a:\nUn model d’agricultura antisocial, doncs expulsa permanentment als camperols que no poden entrar en la dinàmica de la competitivitat; doncs canvia camperols per tecnologia, donant al traste amb milers de famílies camperoles que viuen als pobles i tot el que elles representen socialment, econòmicament i ambientalment. Així, en els darrers 14 anys, han desaparegut un milió d’agricultors al nostre camp.\nUn model d’agricultura insostenible i improductiva, doncs consumeix més energia que la produïda, doncs exigeix un augment continu de la producció (productivisme) en alguns territoris agrícoles, mentrestant d’altres són abandonats com a conseqüència del seu empobriment o desertització. En contra al que busca l’actual model agrícola, durant l'última dècada han disminuït les reserves alimentàries mundials.\nUn model d’agricultura injust, dons concentra grans sumes de diners en molt poques mans. Segons el dictamen del Tribunal de Comptes Europeu, el 4% dels perceptors d’ajudes a acompanyament de la renda dels propietaris agrícoles (no dels agricultors) reben el 40% de les mateixes, el que en l’Estat espanyol suposa la riolera suma de més de 360.000 milions de pessetes en mans d'especuladors i no dels professionals del camp.\nUn model d’agricultura antiecològic, dons la seva fonamentació científica cerca un productivisme ilimitat, que mitjançant pràctiques agrícoles amb sistemes químics de síntesi i sense respectar els processos naturals, contaminen les terres, les aigües, l’atmosfera i els aliments que consumim. La pèrdua de biodiversitat i de terres fèrtils, el deteriorament dels boscos i la disminució de superfícies selvàtiques posen en perill la sostenibilitat de l’agricultura.\nUn model d’agricultura insolidari, dons es produeix en funció de les normes perverses del mercat global, anteponiendo l’exportació al consum local i la sobirania alimentària de les poblacions; doncs fomenta el monocultiu per sobre de la diversitat alimentària, amb totes les conseqüències negatives que això comporta pels països perifèrics, tot impedint la seguretat alimentària dels seus pobles, en especial dels sectors més empobrits.\nUn model d’agricultura antirural, doncs en reduir la població activa agrícola, els pobles es queden més buits i amb una població més envellida, tot disminuint la qualitat i la quantitat dels recursos humans que els habiten i cada volta amb menys capacitat de mantenir i gestionar un territori tan necessari per a totes les ciutadanes i els ciutadans. En la segona meitat del segle passat, han desaparegut 1.131 municipis i 10.000.000 de persones han canviat de residència, la majoria de procedència rural.\nLa Plataforma Rural (aliança d’agricultors, ecologistes, consumidors, moviments socials i associacions), promou al territori de l’Estat espanyol una campanya de suport a un model de política agrària que garanteixi el dret a una alimentació sana per a totes les ciutadanes i els ciutadans europeus i el manteniment de les famílies d'agricultors com la millor forma de sustentar el medi rural viu. Aquest model passa per:\nUn concepte diferent d’agricultura, en funció d’estratègies socials i mediambientals que donin resposta a les necessitats alimentàries bàsiques de la població, que generi llocs de treball i atregui els joves al medi rural.\nUn concepte diferent de ser agricultor, productors d’aliments de qualitat, gestors del territori, pobladors dels nuclis rurals, promotors d’una nova pagesia amb funcions socials i no mercantilistes.\nUn concepte diferent del consum basat en el,\nConsum local. Que eviti el transport i el llarg recorregut, on el consumidor pugui saber exactament el que menja i qui ho ha produït.\nConsum de qualitat. Productes de conreus sense productes tòxics, que no contribueixin a la destrucció del nostre entorn.\nConsum de temporada. Tota la varietat que la naturalesa produeix al llarg de l’any sense necessitat de dur-los de l’altre part del món ni de fer servir ingents quantitats d’energia per a forçar la seva producció.\nConsum ètic. Que comporti un preu just per l’agricultor i un preu adequat pel consumidor.\nConsum saludable. Amb productes que no seguin perniciosos per la salut de les persones ni dels agricultors que omplen les nostres taules.\nUn concepte diferent del medi rural, com espai i patrimoni de la societat en el seu conjunt on aquesta s’ha de comprometre a fer-lo reviure, conservar-lo amb criteris de sostenibilitat (no únicament pels caps de setmana), creant estructures i mitjans per la gestió del territori sigui una tasca (sempre ho ha estat) de les persones que vivim als pobles, tot assumint el seu cost pel conjunt de la ciutadania.\nUn concepte diferent de mercat, no com un espai per especular amb els aliments sinó com instrument per intercanviar-los, tot assegurant una distribució justa i equitativa entre totes les persones.\nPer la consecució d’aquests objectius, la Plataforma Rural proposa que la ciutadania europea exigeixi que l’aportació econòmica als pressupostos de la Unió Europea destinats a la PAC (50 de cada 100 pessetes) tinguin una repercussió en l’ocupació agrícola i rural, en la qualitat dels aliments, en el respecte a l’entorn i en una recuperació poblacional dels petits nuclis rurals.\nAquests canvis en els conceptes pressupostaris de la Unió Europea passan per donar suport a la transició de l’agricultura industrial i convencional a una agricultura perdurable, orgànica i ecològica; així com el foment d'’iniciatives de desenvolupament rural i la creació i el manteniment dels serveis bàsics dels nostres pobles (escoles, centres de salut, transports, carteria…).\nExigim, doncs, que els 360.000 milions de pessetes que l’Estat espanyol rep de la Unió Europea per donar suport a propietaris de terres amb fins especulatius es destinen, en un 50% al foment de l’agricultura perdurable, orgànica i ecològica, tot facilitant així el manteniment de les pageses i els pagesos i l’agricultura familiar (model defensat sempre per la Coordinadora d’Organitzacions d’Agricultors i Ramaders, COAG) i l’altre 50% a potenciar programes de desenvolupament rural i millorar les infraestructures i els serveis als nostres pobles. Així mateix, exigim que els incentius destinats a polítiques perverses d’exportació de productes alimentaris per part de la Unió Europea es transformin en suports a les camperoles i els camperols dels països empobrits perquè puguin mantenir i potenciar els seus propis sistemes productius i de distribució d’aliments.\nPer+informació de la Plataforma Rural i iniciatives similars:\nPlataforma Rural. Una coalició de Caritas, Cas, Cerai, Ecologistes en Acció, Fondo Patrimonio, Fondo Ibérico, Joves Rurals Cristians, Moviment Rural Cristià, SOC, STE, Proempleo, Junior i amb Plataformes territorials a Castella i Lleó, País Valencià, País Basc, Aragó i Catalunya. La Plataforma Rural forma part de la Xarxa Europea de Plataformes per una Agricultura Sostenible. Plataforma Rural. Carrer Navas de Tolosa 3, 4º. E28013 Madrid. Tel. 609 47 24 61. Fax. 91 521 66 68. Correu electrònic: secr.plat.rural@cdrtcampos.es\nCoordinadora Camperola Europea (CPE). .Treballa per una professió atractiva, aliments de qualitat i un medi rural viu. CPE. Rue Sablomière 18 B1000 Brussel.les Tel. +32 2 230 07 76. Fax. +32 2 230 03 48. Correu electrònic: cpe@knooppunt.be\nAgrocultura. Pel Desenvolupament Rural Sostenible. Amics de l’Escola Agrària de Manresa. Carrer Sant Joan d’en Coll 9. E08240 Manresa. Tel. 93 873 33 12.\nCorreeu electrònic: aeam@pangea.org\nA Joaninha. Butlletí Informatiu d’Agrobio, Associació portuguesa d’Agricultura Ecològica. Calçada da Tapada 39. P1300 Lisboa. Portugal. Tel. +01 364 13 54. Fax. +01 362 35 86.\nBoletín de la Asociación Vida Sana. Carrer Clot 39 baixos. 08018 Barcelona. Tel. 93 245 06 61. Fax. 93 265 24 45. Correu electrònic: asvidasana@bcn-servicom.es Web: www.vidasana.org\nRuralia. Revista del món rural valencià. Centre Rural d’Informació Europea (Crie). Mas de Noguera E12440 Caudiel-Benafer (Castelló) Tel. i Fax. 964 13 12 60. Correu electrònic: criecv@nexo.net Web: www2.uji.es/crie\nEcoviure! Fira a Manresa. Del 7 al 9 d’abril. Web: www.ecoviure.com\nAgendes XXI a l’àmbit rural. Centre Tecnològic Forestal de Catalunya. Pujada del Seminari. E25280 Solsona. Tel. 973 48 17 52/48 16 81. Fax. 973 48 13 92. Correu electrònic: a21rural@ctfc.udl.es Web: http://ctfc.udl.es\nCoordinadora Estatal de Organizaciones de Consumo Ecológico. El Brot. Carrer Propser Bofarull 26. 43202 Reus. Tel. 977 77 46 79.\nVia Campesina. Reuneix a 69 organitzacions de 37 estats. www.multimania.com/confpays/via.htm


Estudiar no tiene sentido, aprender si lo tiene...\n182.5K views | +48 today\n-\tMay 2, 2013 10:54 AM\n-\tApril 16, 3:38 PM\nEric Vantroeyen's curator insight,\tApril 14, 8:30 AM\nVoilà un nouvel outil de création de cours en ligne intéressant.\nSoluciona fallos en cualquier PC con SwitchBlade\n-\tApril 16, 3:36 PM\nPerteneces a ese grupo de personas que controla un poco (o mucho) de ordenadores, al que recurren lo...\n-\tApril 15, 10:42 AM\nVia xavier suñé\tTeresa Torné's insight:\nConverses de vídeo amb capacitat per a 8 persones de forma gratuïta sense necessitat de registrar-se.\nEjercicios de ortografía para Primaria - Educación 3.0\nRecopilación de tres ejercicios para trabajar la ortografía en Primaria\nEls 6 millors espais per crear blogs gratuïts | Educació i les TIC\n-\tApril 15, 10:35 AM\nRecull d'espais web per aprendre a gestionar i administrar blogs (RT @EducacioilesTIC: Els 6 millors espais per crear blogs gratuïts http://t.co/uZk4p655x6 #blogs #educació #TIC)...\n10 poemes per rebre la primavera | Posts d'Educ...\n-\tApril 15, 10:32 AM\nJa s’acosta la primavera, els arbres floreixen i els colors i les olors s’escampen pels prats, boscs i ciutats.\nTIC i educació: propostes per fomentar les bones pràctiques\nL’ús de les TIC millora l’aprenentatge? Quin aprofitament s’està fent de les seves potencialitats a les aules digitals? Per què els professors no recomanen viquipèdia als seus alumnes per consulta...\n"Quan un nen amb autisme es comunica, és màgic"\n-\tApril 15, 8:11 AM\nQuè li ve al cap quan algú fa servir l'expressió "avui estic una mica autista"?És una expressió desafortunada. No s'està autista, sinó que es té autisme, que és molt diferent. L'autisme és...\n6 canales con vídeos educativos en YouTube - Educación 3.0\n-\tApril 13, 2:03 PM\nEl Podcàsting: una bona eina educativa | Posts ...\nDes del bloc Connectant els punts, de Toni Sellas (professor i investigador), hem descobert un nou concepte que segur que molts de vosaltres ja n’heu sentit a parlar, però tot i així no ho sabríeu explicar o definir.\nEducació i les TIC: Un bon recull de recursos educatius\n-\tApril 13, 1:52 PM\nRT @EducacioilesTIC: Un bon recull de recursos educatius http://t.co/zYKvVgdwZk #recursos #educació #TIC\n10 recursos TIC per treballar Sant Jordi | Educació i les TIC\nRecull de recursos TIC per treballar Sant Jordi (RT @EducacioilesTIC: 10 recursos TIC per treballar Sant Jordi http://t.co/Fubz1FAgDD #recursos #TIC #educació)...\n40 apps divertides per aprendre matemàtiques | ...\nRecull d'apps per aprendre matemàtiques (40 apps divertides per aprendre matemàtiques | Educació i les TIC | @scoopit http://t.co/HfohzqWCdK)...\nVia Nati Pérez Sanz\tmore...\nWhistle Camera, para tomar fotos desde el móvil con sólo un silbido\n-\tApril 16, 2:47 PM\nAunque en Android ya no hace falta oprimir un botón específico en la pantalla para tomar una foto pues desde hace un buen tiempo basta con tocar cualquier\nConversatorio Tecnologías emergentes: Aprendizaje basado en juegos ...\nLA BOTICA DEL ORIENTADOR: PROGRAMA PIECE. INTELIGENCIA EMOCIONAL PARA LA CONVIVENCIA ESCOLAR\nEls e-portfolios en Educació | Educación y TIC\n-\tApril 15, 10:34 AM\n"L'aspecte fonamental d'un e-portfolio és la pròpia reflexió sobre les evidències, el perquè han estat seleccionades i que s'ha après del procés de desenvolupament de l'e-portfolio." (Els e-portfolios en Educació\n-\tApril 15, 10:31 AM\nRecull d'apps per aprendre matemàtiques (40 apps divertides per aprendre matemàtiques | Educació i les TIC | @scoopit http://t.co/fHySHfcOEb)...\n50 paraules per aprendre a ser un bon mestre | ...\n-\tApril 15, 10:28 AM\nSelecció de 50 paraules significatives per aprendre a ser un bon mestre (RT @EducacioilesTIC: 50 paraules per aprendre a ser un bon mestre http://t.co/tZjxsb6Krj #educació #mestre)...\nLos mejores trucos para Flipboard - Educación 3.0\nEntonces os interesa una aplicación como Flipboard, compatible con dispositivos iOS, Android, Windows Phone y BlackBerry.\nAPPS EN CATALÀ | Educació i les TIC\nWeb www.appsencatala.cat CC by Apps en català El portal de les aplicacions mòbils en català.\n15 recursos per aprendre a treballar la relaxac...\nVida frenètica, producció, atenció, rutina, estrés, crisis, etc., són algunes de les paraules que ens descriuen la societat d’avui, una realitat basada en la obtenció de resultats i en la immediatesa.\n15 flors creatives per decorar la primavera | P...\nComença el compte enrere! Poc a poc el fred va marxant, els arbres comencen a florir, els ocells canten feliços i alegres… Ja comença a ser hora de penjar els nostres abrics i preparar-nos per gaudir del bon temps.\n15 punts de llibre creatius | Posts d'Educació ...\nÉs època de dracs, roses, llibres i princeses! Avui us proposem 15 punts de llibre creatius, un recull de propostes magnífiques per aprendre a fer punts creatius. Aquest Sant Jordi gaudeix de la lectura amb un bon punt de llibre.


EXPOSICIÓ PÚBLICA ESTUDI INTEGRACIÓ PAISATGÍSTICA PER A CONSTRUCCIÓ D’EMPLAÇAMENT DE TELEFONIA MÒBIL a la partida de la Llobera, 28 – Ajuntament de Petrer\n> Regidories > Urbanisme > Urbanisme - Anuncis > EXPOSICIÓ PÚBLICA ESTUDI INTEGRACIÓ PAISATGÍSTICA PER A CONSTRUCCIÓ D’EMPLAÇAMENT DE TELEFONIA MÒBIL a la partida de la Llobera, 28\nPublicada per Concejalía de Urbanismo el 15 novembre 2021\nEn compliment del que es disposa en l’art. 83 de la Llei 39/2015, d’1 de desembre, del Procediment Administratiu Comú de l’Administracions Públiques, se sotmet a informació pública, per un termini de vint (20) dies, l’Estudi d’Integració Paisatgística corresponent a la sol·licitud de llicència d’obra amb projecte tècnic (Exp. 2-92/2021), consistent en CONSTRUCCIÓ D’EMPLAÇAMENT DE TELEFONIA MÒBIL a la partida la Llobera, 28, a fi que puga ser examinat i per a la presentació d’al·legacions pels interessats, que es tindran en compte en la resolució de la llicència municipal d’obres.\n20211111_Projecte ELDA SALINETES_Annex_Inf_Paisagistic_V2


Ribinerf s.l. i INFAIMON hem arribat a un acord de col·laboració amb un important win-win. Ribinerf instal·larà el programari Inpicker d’Infaimon amb els equips CIRRUS de VISIO NERF a les nostres màquines estàndard BPM, aportant els nostres més de 6 anys d’experiència fabricant Bin Picking, cap al programa Inpicker que millorarà dia a dia, sent amb diferència el millor programa de BinPicking . Gràcies a Infaimon, Ribinerf augmentarà la seva zona comercial, que actualment és Espanya i França, afegint Portugal, mèxic i Brasil. Descobreix les nostres solucions aquí: https://inpicker.com/es/ ia www.ribinerf.com\n5 novembre, 2021 /by ribinerf\nhttps://www.ribinerf.com/wp-content/uploads/2021/10/infaimon-1.jpg 184 1152 ribinerf https://www.ribinerf.com/wp-content/uploads/2019/11/logo-RN-NDRS-300x137.jpg ribinerf2021-11-05 16:11:382022-02-01 12:58:36Acord comercial amb Infaimon per a: Espanya, Portugal, Mèxic, Brasil\nRibinerf s.l. i Tallers SERCAME, hem arribat a un acord comercial de col·laboració amb win-win. Sercame s’encarregarà de les zones comercials de Mèxic, Brasil, USA i tot Europa (excepte França). Amb això a Ribinerf augmentem els nostres països d’exportació a més de 6 països! amb un potencial humà de més de 30 comercials! Aquest 2022 les previsions de venda de la BPM i VRM seran espectaculars amb aquest augment de potencial comercial. Estem molt orgullosos de poder col·laborar amb una empresa com Sercame, que té una gran experiència i difusió al mercat.\nhttps://www.ribinerf.com/wp-content/uploads/2021/11/Linkedin-1.jpg 864 1152 ribinerf https://www.ribinerf.com/wp-content/uploads/2019/11/logo-RN-NDRS-300x137.jpg ribinerf2021-11-05 15:56:442022-02-01 12:37:30Acord comercial amb SERCAME, per a Mexico, USA, EU\nRibinerf s.l. i BREFOND, hem arribat a un acord comercial per a la comercialització de les nostres màquines a FRANÇA. Brefond és una empresa molt consolidada al sector de la fosa i serà l’encarregada de la comercialització de les nostres màquines BPM i VRM3D a FRANÇA.\nEstem molt orgullosos de poder col·laborar amb una empresa com BREFOND, que té una gran experiència i difusió al mercat Francès.\n25 octubre, 2021 /by ribinerf\nhttps://www.ribinerf.com/wp-content/uploads/2021/10/image-brefond-acord.jpg 864 1152 ribinerf https://www.ribinerf.com/wp-content/uploads/2019/11/logo-RN-NDRS-300x137.jpg ribinerf2021-10-25 10:35:352022-02-01 12:49:05Acord comercial amb BREFOND per a FRANÇA


Discussió:Llista de monuments de Sant Guim de Freixenet - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDiscussió:Llista de monuments de Sant Guim de Freixenet\nConvent jesuïta de Sant Andreu de la Rabassa[modifica]\nHe posat la imatge File:Convent jesuïta de la Rabassa.jpg al convent jesuïta, però l'aspecte no em lliga gaire amb el que hi ha a www.poblesdecatalunya.cat/municipi.php?m=251924 . Estaria bé poder confirmar que és el lloc.\nNotifico en Isidre blanc per si ho coneix.--Pere prlpz (disc.) 22:58, 19 oct 2015 (CEST)\nNotifico també la Pilartallada que ha carregat la imatge.--Pere prlpz (disc.) 22:59, 19 oct 2015 (CEST)\nPere prlpz. La foto correspon a l'edifici més enrunat que es veu a la part esquerra de la foto 1 (de 8) de patmapa (clicant a "bg" de la llista). El dubte pot ser si forma part del comjunt o no. Jo la donaria per bona.--Isidre blanc (disc.) 23:17, 19 oct 2015 (CEST) De moment...--Isidre blanc (disc.) 23:24, 19 oct 2015 (CEST)\nPere prlpz: És el Castell de Sant Guim de la Rabassa. Ho arreglo.--Isidre blanc (disc.) 08:44, 22 oct 2015 (CEST)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Discussió:Llista_de_monuments_de_Sant_Guim_de_Freixenet&oldid=15905521»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 oct 2015 a les 08:44.


sentir - Paraula en Context\nQue poc coneixien el tremp de la meva ànima! I ara! Ja els explicaria jo... Anava a sortir quan vaig sentir que el pare em cridava. -Sóc aquí- vaig dir posant-me-li al davant. -Què voleu?\nVa sentir que aquell home mai de la vida podia haver estat el seu marit: en cap cas.


Edicte d'informació pública de sol·licitud d'una llicència ambiental, activitat d’emmagatzematge i lloguer de vehicles amb zona de rentat i estació de servei, CIM la Selva. - iPUC.cat\nEdicte d’informació pública de sol·licitud d’una llicència ambiental, activitat d’emmagatzematge i lloguer de vehicles amb zona de rentat i estació de servei, CIM la Selva.\nBOPG | 3-7-2015 | Vilobí d'Onyar |\n24 de març de 2015 RESOLUCIÓ TES/3087/2014, de 18 de desembre, relativa a la modificació no substancial de l’autorització ambiental per a les activitats de descontaminació i desballestament de vehicles fora d’ús situada a la partida Moredilla, polígon 16, parcel·la 38. Clica aquí per a veure la publicació oficial\n14 de desembre de 2015 RESOLUCIÓ TES/2835/2015, de 16 d’octubre, relativa a la renovació de l’autorització ambiental per a una activitat de descontaminació de vehicles fora d’ús (VFU) i valorització de ferralla situada a la carretera TV-3141. Clica per a veure la publicació oficial.\n19 de octubre de 2016 Edicte d’informació pública de sol·licitud d’una llicència ambiental, estació de servei amb autorentat de vehicles situada al Pg. Marquès de Camps, 79. Clica per a veure la publicació oficial...\n25 de novembre de 2016 Informació pública de l’expedient de concessió de la llicència ambiental per a l’exercici de l’activitat de desballestament de vehicles fora d’ús i taller de reparació. Clica per a veure la publicació oficial..


El castell i les cireres protagonistas del cal·ligrama de Serra - Periòdic del Camp de Túria\nEn total s’han arreplegat més de 70 paraules o locucions pròpies dels veïns\nLa silueta del castell de Serra i les cireres són l’element central del cal·ligrama que ja té preparat l’Ajuntament de Serra amb les 32 paraules més locals i genuïnes del municipi. Un projecte en el qual ha participat el veïnat aportant les paraules més pròpies del poble, així com els topònims més singulars i tradicionals.\nEl projecte ha cartografiat la memòria lingüística del poble a través de 32 paraules o expressions amb l’objectiu de donar visibilitat al parlar dialectal de Serra perquè les noves generacions usen el valencià dels seus iaios, el reivindiquen i l’immortalitzen. Part del llistat arreplegat és el que forma part del cal·ligrama que s’integra en la silueta del Castell de Serra i un braç que sosté un penjoll de cireres.\nL’alcaldessa de Serra, Alicia Tusón ha valorat molt positivament un projecte pel qual “els serrans i les serranes senten orgull de les paraules que hem heretat, que es conserve i valore el parlar de la nostra localitat i servisca per a estimar més la llengua del poble.”\nParaules com ara “quereïlla, aspàrics, rescolaora, revollons o clotxa” formen part d’un cal·ligrama que també inclou expressions com ara “està prunejant, som de rodeno, fer fibaç, aponnar-se, ariçonar, fer fixcar, pujar la rogeta o Maedéu.” Mots com “cuguet, balsó, basquinya i bancalet” estan al llistat al costat d’altres relacionades amb la gastronomia com “orelleta, cofins, olla amb carabassa o piberoig coguent.” També hi ha una àmplia representació toponímica de la localitat com “Portaceli, Tóxima, Ria, Rebalsadors o Deula.”\nEn total s’han arreplegat més de 70 paraules o locucions pròpies que els veïns i veïnes han enviat per correu electrònic o de manera directa durant determinades celebracions com ara la Marató de Lectura celebrada a l’octubre. No totes les paraules s’han utilitzat per a elaborar el cal·ligrama. Algunes s’han descartat per no passar el filtre de ser genuïnament serranes, altres per motius lingüístics.\nEsta activitat de recerca de paraules, cançons, dites i la seua visibilització posterior s’emmarquen dins les accions del Pla de Normalització lingüística que ha dut endavant l’Ajuntament de Serra gràcies al suport de la Diputació de València. Una proposta que gestiona i assessora l’empresa Lola Terreta i que permetrà donar-li difusió a través de samarretes, bosses, llibretes o carpetes. De moment, el consistori disposa de llibretes que ha sufragat la Diputació de València dins del projecte.\nTags: Ajuntament de Serra, cultura, paraules, Serra