El futur de la Policia de Catalunya: model nacional vs. model municipalista. | SFP – Sindicato de Funcionarios y Policías\n« Sentencia Sindical. Trabajar antes del proceso de formación en la Academia de Policía.\nSentencia Sindical, ¿el permiso de hospitalización incluye los supuestos de parto? »\nEl futur de la Policia de Catalunya: model nacional vs. model municipalista.\nAutor: Roger Fuentes i Travesset. 08 de desembre de 2010\nQue quedi clar des del principi: tots són policies de primera. És evident que en seguretat ciutadana bàsica no hi ha diferències entre mossos d’esquadra i policies locals. No en va el curs de formació policial és el mateix per a tots ells. Més enllà de l’uniforme i de la nòmina, quan estem davant d’un “urbà” o d’un “mosso” estem davant de dos professionals de la seguretat ciutadana, amb les mateixes funcions, la mateixa preparació i la mateixa vocació. Aquest article és per parlar de la organització de la policia (com a concepte) a Catalunya, i no m’entretindré en els temes del personal que conforma la policia. Les reflexions sobre el model policial català van encaminades a denunciar la duplicació d’estructures que significa el manteniment per una banda d’una policia nacional i per l’altra de tot un seguit de policies municipals catalanes que fan exactament les mateixes tasques de seguretat ciutadana. Aviso el lector que aquest article no vol descriure el “com” fusionar per assolir aquesta policia nacional, que és una qüestió tècnica i política, sinó el “per què” és necessària aquesta fusió.\nQuines són les funcions de la policia local? Perquè un simple alcalde ha de tenir persones armades a les seves ordres i sota la seva direcció? La policia, aquí i a qualsevol país democràtic, serveix per garantir la seguretat de la ciutadania, la qual no és una funció de l’alcaldia. La policia serveix per garantir la integritat de les persones davant de les amenaces que puguin suposar altres persones o catàstrofes naturals; i serveix per garantir la tranquil·litat que les seves propietats, guanyades amb l’esforç del seu treball, seran preservades dels criminals. Sent aquests uns objectius d’interès general, i que s’aconsegueixen amb estratègies de seguretat generals, no té cap utilitat que se’n vulgui fer càrrec l’alcalde d’una localitat en comptes del govern català. Però resulta que és així: Actualment a Catalunya l’objectiu de guardar la seguretat ciutadana és encomanat per llei tant als Mossos d’Esquadra com al reguitzell interminable de policies locals. Però si han de fer exactament el mateix, quin sentit té que hi hagi dues policies diferents? N’hi ha dues per motius bàsicament històrics: al llarg del segle XX les principals ciutats del país s’han vist obligades a dotar-se dels seus propis agents de l’ordre per tal de donar resposta a la creixent demanda de seguretat que el govern no atenia. Cal afegir que les policies locals tenen encara una segona funció: fer complir les ordenances municipals. Però la pregunta és òbvia: cal que les hagin de fer complir agents de l’autoritat que han estat especialment entrenats per disparar una arma o emmanillar una persona violenta? Evidentment que no. Preguntem-nos com s’organitzen, per exemple, a d’altres països:\nEn algun moment o altre tothom ha vist alguna pel·lícula americana d’acció on apareixen els típics xèrifs amb la seva estrella a la jaqueta: Aquests xèrifs, però, al contrari del que alguns es pensen, no són pas agents municipals sinó que són agents del comtat regional. Perquè ens en fem una idea: un comtat americà equivaldria més o menys a un parell de províncies o, fins i tot, a Catalunya sencera. Sí que hi ha policies municipals americanes, és clar, tothom recorda els valents agents de la ciutat de Nova York, també filmats per centenars de pel·lícules. Però és que les policies municipals americanes són totes elles una excepció: només les grans metròpolis en tenen! I és que Nova York té més de vuit milions d’habitants… Altra vegada hi cabria Catalunya sencera. Així doncs és evident, per tant, que les nostres policies locals no són assimilables ni a les policies comtals ni a les policies metropolitanes que existeixen als Estats Units, els quals no permetrien la complexa i duplicada estructura policial que tenim nosaltres. Qui encara es resisteixi al que és evident potser esgrimiria l’existència de les policies municipals franceses. Cal recordar, però, que aquestes policies són pràcticament residuals avui dia (no arriben a 17.000 agents2) i a més a més no tenen funcions de seguretat ciutadana sinó de policia administrativa, a vegades de protecció civil, i generalment són vigilants del trànsit i dels preuats aparcaments públics.\nTornant a casa nostra explicarem ara un dels molts exemples il·lògics, però reals, que ens hauria de fer preocupar seriosament sobre el nostre model policial duplicat: ¿És racional que un municipi d’uns 5.000 habitants com ara l’Arboç es pagui un cos de policia propi, amb tot el que això ja implica de per si? Comissaria, vehicles policials, armes de dotació, ordinadors, aplicatius informàtics policials, escala de comandament pròpia, formació policial, etc. Naturalment cadascú amb els seus diners pot fer el que vulgui, faltaria més! Però quines conseqüències té aquest model que permet a qualsevol municipi de pagar-se una agència policial pròpia, utilitzant el vocabulari anglosaxó? Bé, qualsevol municipi no: per llei cal que la població local arribi a cinc mil habitants com a mínim per poder posseir aquesta preuada “joguina”. Seguim amb aquest cas pràctic: Si al poble del costat, a Banyeres, que té uns 2.500 habitants, es produeix un robatori a la cooperativa agrària que requereix immediatament la presència policial: ¿És raonable que la policia hagi de venir del Vendrell, a 8 km, on hi ha la comissaria dels Mossos d’Esquadra, havent-hi agents de policia a l’Arboç que es troba només a un quilòmetre i mig? Per més inri la patrulla de mossos que vindria rabent de la capital de la comarca per arribar al lloc del delicte a Banyeres hauria de passar, abans, pel mig de l’Arboç mateix! No seria de sentit comú que s’hi desplacessin els policies de l’Arboç? Però de resultes del contradictori model policial català aquests no poden atendre els requeriments del poble del costat, ja que aquells no els paguen el sou… Ja no parlem del simple patrullatge que s’ha de fer a Banyeres i a tots els altres municipis “petits” de la comarca, que ha de venir expressament del Vendrell, mentre a l’Arboç el cotxe patrulla de la local repeteix una i altre vegada el mateix circuit pel centre del poble. ¿És aquesta una bona racionalització dels recursos públics que globalment destinem a la policia de Catalunya? De fet aquest municipi té policia local perquè històricament la Guàrdia Civil els tenia desatesos. Actualment l’Arboç i tots els municipis veïns continuen queixant-se del model centralitzat i la manca d’efectius dels Mossos d’Esquadra: a les nits hi ha una sola patrulla en tota la comarca, que té gairebé 100.000 habitants, i que en cas de requeriment triga mitja hora a poder personar-se a l’altre punta. Aquest cas paradigmàtic reflecteix la situació diària a moltes altres comarques catalanes.\nA banda de l’absurditat, una altra de les conseqüències de l’existència de dues policies és la duplicació de les escales de comandament executives i superiors, que a més a més són les que tenen uns salaris i unes jubilacions més elevats (algun municipi paga unes xifres escandaloses que han horroritzat la opinió pública). Catalunya deu ser l’únic país que en un mateix territori hi ha dos caps policials que s’encarreguen de la seguretat ciutadana. Per una banda hi ha el mosso, amb el rang d’inspector o intendent, que és el cap d’una ABP, generalment una comarca o un conjunt de municipis altament poblats; i per l’altra banda hi ha els diversos caps de les policies locals. Ambdós es dediquen a comandar dues estructures policials paral·leles dedicades a executar les mateixes funcions: patrullatge dels carrers; aproximació a les escoles, els veïns i les entitats; a vetllar per què les grans concentracions de persones no surtin de mare; etc. A les grans ciutats aquesta duplicació de l’escala superior encara és més inexplicable: intendents o comissaris dels mossos per una banda i intendents majors o superintendents de les guàrdies urbanes per l’altra banda dirigint al màxim nivell des de llurs despatxos i sales de comandament dues policies que han de respondre al mateix tipus de requeriments. A Barcelona, per exemple, el caos era tal que amb l’arribada dels Mossos a la capital s’han coordinat amb la Guàrdia Urbana en una sola sala de comandament des d’on els dos cossos es reparteixen els requeriments: Quan es tracta d’aplicar la ordenança de civisme famosa de l’ajuntament o d’alguna incidència de trànsit hi envien la GUB. Si es denuncia un robatori o alguna cosa pitjor hi van els mossos. En canvi quan es tracta de la persecució d’un “dolent” des de sala mobilitzen indistintament la patrulla que més a prop es trobi d’aquest requeriment perquè els dos cossos tenen la formació necessària per enfrontar-se a aquestes situacions. No és l’únic que tenen en comú els dos cossos: De fet avui dia totes les policies locals han adquirit ja els sistemes informàtics policials dels Mossos d’Esquadra i tota la informació va a parar en una base de dades comuna. Arribats en aquest punt cal que ens preguntem: És necessari continuar mantenint les caríssimes escales executiva i superior d’ambdues policies? No seria més eficient completar el procés i fusionar les dues policies en una de sola i amb un sol comandament de manera definitiva? Naturalment no tots els comandaments de les policies locals hauran d’entrar a la nova policia catalana perquè molts no tenen la formació necessària o ja tenen una edat que en fa possible la prejubilació.


Quim Torra presideix una Gala de Campdevànol «màgica» amb record als presos i a Valtònyc | NacióRipollès\nQuim Torra presideix una Gala de Campdevànol «màgica» amb record als presos i a Valtònyc\nEl president ha inaugurat les places Clavé, Valldemossa i Sardana i ha assistit a la Dansa de Campdevànol i a un espectacle de llum, aigua i música espectacular\nper Isaac Muntadas, Campdevànol, 17 de setembre de 2018 a les 21:23 |\nEl president Quim Torra a l'acte d'inauguració de les places Clavé, Valldemossa i Sardana | Isaac Muntadas\nLa plaça Anselm Clavé de Campdevànol s'ha omplert de gom a gom per rebre el president de la Generalitat de Catalunya, Quim Torra, en motiu de l'acte d'inauguració de les places Clavé, Valldemossa i Sardana dins del marc de la Festa Major. Ningú es volia perdre el què segurament ha estat l'esdeveniment de l'any i prop d'un miler de campdevanolencs s'han congregat en una plaça on no hi cabia ni una agulla. L'ocasió s'ho valia. Desenes de consellers han presidit la Dansa de la Gala des del restabliment de la democràcia l'any 1978, però mai fins ara ho havia fet un president de la Generalitat. Quim Torra ha estat el primer.\nEl president s'ha enamorat de la dansa i ha viscut un moment ''màgic'' amb l'espectacle de llum, aigua i música creat per EDL Creative Water S.L. amb la banda sonora de ''La Gala de Campdevànol''. L'any 2014, quan es va declarar la Dansa de la Gala com a Element Festiu Patrimonial d'Interès Nacional, l'Ajuntament va encarregar al compositor Carles Marigó una peça instrumental. La rapsòdia de la Gala ''Fantasia per piano, cobla i percussió'' ha fet les delícies d'un públic entregat durant més de quatre minuts. L'hipnòtic espectacle dels 32 raigs d'aigua ballant al ritme de la Dansa han inaugurat aquesta font ornamental seca, la primera que hi ha a la comarca del Ripollès.\nTornant a la Dansa, Torra ha assegurat que se l'endú al cor i ha fet referència al temps de duració de la mítica aixecada, enguany de 42,82 segons. ''Això ho aplicaré al consell executiu. Treballar en equip per aconseguir una gesta com aquesta en què estàs 40 segons ajudant-te els uns amb els altres per compartir aquest moment especial'', ha apuntat i ha afegit amb to de broma que ho provaran amb les consellers -referint-se a l'aixecada- per veure si funciona. Torra ha dit que s'estima Catalunya, que és un país ''que és capaç d'avançar mirant cap al futur i alhora està arrelat a la terra i a la tradició''. En referència a les places, el president ha dit que la remodelació d'aquests tres espais engloba perfectament aquesta combinació de ''tradició i modernitat''.\nQuim Torra descobrint la placa de la remodelació de les places Foto: Isaac Muntadas\nRecords a Valtònyc i Núria Llorach\nCom no podia ser d'una altra manera, el president ha parlat de la situació política actual. L'escenari estava engalanat amb llaços grocs i cartells amb les cares dels presos polítics independentistes, exiliats i imputats pel procés català. Aprofitant que es trobava a Campdevànol, Torra ha volgut dedicar la Dansa i un fort aplaudiment a dues persones que avui han estat notícia per veure's involucrats en processos judicials relacionats amb la llibertat d'expressió.\nEn primer lloc, el president ha volgut recordar al raper mallorquí Valtònyc, que avui ha sabut que la justícia belga ha rebutjat la seva extradició a Espanya. ''En Valtònyc és a Bèlgica lluitant per la llibertat d'expressió i segur que li agradarà aquesta Dansa; tan lluny de les seves cançons, però tan a prop del què significa estimar la música, la tradició i la llibertat d'expressió'', ha afirmat. Torra també ha recordat a Núria Llorach, la presidenta de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, que avui ha estat imputada ''per passar l'espot del referèndum de l'1-O per la televisió''. ''No podem tolerar que estigui imputada perquè estan en joc els nostres drets'', ha alertat.\nEl president, citant a Pau Casals, ha dit que ''la terra es torna cel quan no tens por'' i ha encoratjat a tothom a ser lliure i a no tenir por. ''No tenim por de les seves amenaces i imputacions'', ha declarat. A més, Torra ha apel·lat a buscar la justícia ''fora d'Espanya'' tot dient que en quatre països d'Europa els membres del govern exiliats són lliures; mentre que a Espanya ''he d'anar a la presó per veure'ls''. ''Qui té un problema: Europa o Espanya'', ha qüestionat.\nEl president Quim Torra ha recordat a Valtònyc i a Núria Llorach Foto: Isaac Muntadas\nMarxa de país i la victòria de l'1-O\nTorra, com va fent pels diversos pobles de Catalunya que visita, ha convidat als campdevanolencs ha sumar-se a una marxa de país per la llibertat ''sense aturador i fins al final pels nostres drets civils i nacionals com a país''. El president ha dit que gràcies al coratge de la gent, la força dels ideals i l'esperança de la llibertat s'aconseguirà la independència perquè són conceptes ''indestructibles''. ''Farem la República Catalana'', ha assegurat.\nEl president també ha dit que cal recordar l'1-O no només com un dia de ''resistència'' en què la gent va defensar el referèndum i la democràcia amb els seus cossos sinó com una ''victòria''. ''Després de molts segles vam guanyar'', ha proclamat. ''Visca Campdevànol i visca Catalunya lliure'', ha conclòs amb els aplaudiments del públic i els crits de independència. Abans d'això, Torra també ha tingut un record pels presos polítics, els exiliats i els centenars de catalans investigats pel procés. El consistori campdevanolenc també ha volgut recordar als consellers empresonats, Josep Rull i Jordi Turull, que fa un any presidien els actes de la Gala i de la Capitalitat Europea del Ferro 2017. El tenorista Jordi Molina ha interpretat el ''Ball de l'Àliga'' de la Patum de Berga i la Dansa de Campdevànol per homenatjar-los.\nEl tenorista Jordi Molina homenatjant els presos polítics i exiliats Foto: Isaac Muntadas\nUna obra imprescindible per Campdevànol\nL'alcalde de Campdevànol, Joan Manso, ha volgut destacar que la remodelació de les places ha de servir per fer créixer el ''batec social i cultural'' del poble. ''Una inversió ben efectuada pot revertir en una millora social sense precedents'', ha asseverat. Manso no s'ha volgut penjar totes les medalles d'aquesta obra i ha repartit el mèrits entre l'exalcaldessa, Núria López (PSC), que fa deu anys va aconseguir la inclusió del projecte de millora del nucli original de Campdevànol a la convocatòria de la Llei de Barris de l'any 2010; l'arquitecte i redactor del projecte, Miquel Flores, -que ha explicat alguns detalls de l'obra- i altres treballadors del consistori, que han rebut un ram de flors d'agraïment.\nLa Llei de Barris ha suposat una injecció de 3 milions d'euros per Campdevànol que han permès la remodelació d'aquestes tres places, les obres al pavelló municipal Mercè Guix, la rehabilitació de façanes i cobertes o la futura intervenció a la sala Diagonal. ''Ha estat un any de molèsties, places aixecades i dubtes, com no podia ser d'una altra manera amb una obra d'aquesta magnitud, però hem treballat intensament i aquí hi ha el resultat'', ha apuntat. Manso també ha agraït a l'empresa executora de l'obra, Vialser, la seva tasca. L'alcalde campdevanolenc també ha volgut tenir un record pels consellers Rull i Turull, que van ser a Campdevànol l'any passat.\nL'alcalde Joan Manso ha volgut agrair a totes les persones que han fet possible aquesta obra Foto: Isaac Muntadas\nFires i festes, Ajuntament de Campdevànol, procés català, Generalitat de Catalunya, font, dansa, Quim Torra, La Gala, Festa Major de Campdevànol, Joan Manso, Miquel Flores, inauguraciño de les places, Valtònyc


CTESC | Ferrer\nConsell de Treball,\nEconòmic i Social de Catalunya\nNormativa en tràmit d'informació pública\nMemòria socioeconòmica i laboral\nL'Observatori de l'RSE\nSeguretat i salut laborals\nInici > Serveis > L'Observatori de l'RSE > Experiències > Ferrer\nExperiència de responsabilitat social\nDocumentació i resum\nGran (250 treballadors/es o més)\nEconòmica, Mediambiental, Social\nNombre de treballadors/es\n1.861 persones treballadores\n557 M€ d'euros\nMemòria de sostenibilitat Grup Ferrer 2020\nPolítica per a Prevenció de Blanqueig de Capitals, que des de 2018 és aplicable a totes les companyies del grup a Espanya. Aquesta política estableix un procés de coneixement del client amb caràcter previ a la seva acceptació, amb la finalitat de poder detectar risc de blanqueig de capitals en l'operativa. Els proveïdors també han de facilitar certa informació abans de ser acceptats.\nCompra responsable amb criteris de sostenibilitat en política de compres per a homologar a nous proveïdors, treballa en la inclusió de criteris ambientals en els contractes amb proveïdors i col·laboradors, especialment en les compres indirectes. L'objectiu és incorporar, gradualment i de manera transversal, aquests criteris en els contractes amb tots els proveïdors de l'organització.\nDisposa d'estrictes polítiques de contractació basades en la no discriminació per a garantir la igualtat i la diversitat, i que s'apliquen en tots els centres de treball.\nL'any 2020 van realitzar 101.007 hores de formació entre els seus empleats/des.\nEl seu Departament d'Ecoloeconomia i Sostenibilitat elabora el Programa de Projectes de l'Estratègia de Sostenibilitat de Ferrer.\nLa Planta Farmacèutica de Sant Cugat, el Centre logístic de Sant Feliu de Buixalleu, la Planta Química de Sant Cugat, la Planta Química de Beniel i els Serveis Corporatius disposen d'una política ambiental que emana de l'Estratègia de Sostenibilitat corporativa Our Planet, Our Life, llançada l'any 2015.\nCompra responsable: tenen com a objectius valorar positivament els sistemes de gestió mediambiental que tenen implantats els proveïdors, garantir que els productes i serveis adquirits compleixin amb els criteris ambientals definits per la companyia en matèria de sostenibilitat, és a dir, disposar dels corresponents certificats sobre agents nocius, emissions, residus i la seva gestió, entre altres.\nEdificació sostenible en la construcció de nous centres i edificis seguint criteris com l'eficiència energètica, l'ús d'energies renovables, de materials reciclats i de proximitat, i la recuperació de l'espai verd ocupat per l'edifici a través d'una coberta vegetal, entre altres aspectes.\nSempre que és possible, treballen amb hotels amb certificació ambiental i pràctiques respectuoses amb el medi ambient, i prioritza els desplaçaments en transport públic. Política de reducció de residus, des d'una perspectiva d'economia circular, els residus en Ferrer passen a ser recursos per a reduir el cercle amb un petit impacte ambiental. També disposen d'un Pla de Mobilitat Sostenible i Segura per als centres productius situats a Sant Cugat del Vallés.\nL'any 2020 van tenir una reducció del 19 % en l'emissió de gasos d'efecte hivernacle i es van valoritzar el 70,8% dels seus residus.\nÀmbit social i laboral\nA Espanya, els centres de Ferrer es regeixen al 100% pel Conveni General de la Indústria Química i existeixen diversos comitès d'empresa en molts dels centres de Treball, amb els quals es realitzen reunions trimestrals per a tractar punts d'interès. El personal de filials es regeix pel seu conveni col·lectiu corresponent, excepte en aquells casos en què la legislació local estableix que s'apliqui la llei laboral general. També disposen de mesures flexibles de treball: Smart Work. permet a l'empleat treballar fora del centre de treball 1 dia a la setmana, sempre que el lloc de treball ho permeti.\nFerrer col·labora amb tres centres especials de treball (Laboratori DAU, Fundació ASPRONIS i BIBLOX) i amb altres dues empresa associades a centres especials de treball (ISS, associada amb GELIM, i EULEN, associada amb MATEIXA EFICÀCIA) per a la inserció al mercat laboral de la població local i de persones amb discapacitat i en risc d'exclusió social.\nLa Fundació Ferrer Investigació treballa amb la finalitat de potenciar i reconèixer el progrés de la recerca biomèdica a Espanya Premi Sever Ochoa i de les beques de recerca.\nXarxa d'Ambaixadors per la Justícia Climàtica, amb l'objectiu de sensibilitzar i formar a nens i joves en la lluita contra el canvi climàtic (acadèmies), Fundació de Música Ferrer-Salat, Premi Reina Sofia de Composició Musical, beques per a realitzar estudis superiors en Interpretació o Composició en el Centre Superior de la Fundació Conservatori Liceu.\nCarrer de la Diputació, 284\nTel.: 93 270 17 80\nFax: 93 270 17 82\nSubscripció als bulletins\nAvís legal. D'acord amb l'article 17.1 de la Llei 19/2014, el Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya permet la reutilització dels continguts i de les dades sempre que se'n citi la font i la data d'actualització i que no es desnaturalitzi la informació (article 8 de la Llei 37/2007) i també que no es contradigui amb una llicència específica.


Els mòbils són els nous sofàs (Àlex Gutiérrez)\nLes incomoditats a l'hora de veure les sèries de plataformes en 'streaming' amb els dispositius mòbils\n3 min. Barcelona 18/08/2019 17:24\nSoc un acèrrim defensor de la màxima "El contingut és el rei". És a dir, la qualitat del contingut –mesurada en rellevància, potència, capacitat d'afectar l'entorn– és el que salvarà o condemnarà la majoria de mitjans i opcions d'entreteniment en la propera dècada. És imprescindible experimentar nous formats i gèneres, desenvolupar solucions tecnològiques noves i integrar la intel·ligència artificial en la presa de decisions. Però, al capdavall, sense un contingut potent de base no hi ha res a impulsar.\nAra bé, dit això, les plataformes en 'streaming' encara tenen un llarguíssim recorregut per fer en matèria de comoditat tecnològica per a l'usuari. L'aplicació mòbil de la HBO no té un sistema per descarregar contingut i poder-lo veure sense consumir dades, per exemple. És un projecte que han anat anunciant informalment cada any, però que no s'acaba de concretar.\nO l'aplicació de Movistar, que té una arquitectura diabòlica que fa que, quan vols veure el capítol següent del que estàs mirant, hagis d'anar al cercador i tornar a buscar el contingut en qüestió. Aquesta sí que dona l'oportunitat de descarregar-te contingut... però només doblat. Per algun motiu, els que ens mirem les sèries en versió original hem de gastar megues si som fora de l'abast d'alguna de les nostres xarxes wifi. I, per cert, des de l'última actualització, almenys en iPhone, no hi ha manera de treure l'hora sobreimpressionada del mòbil.\nTambé TV3 discrimina la versió original: si busques alguna sèrie estrangera com 'Un poble francès' al servei a la carta, només el pots consumir doblat al català, mentre que per la televisió convencional sí que es pot fer amb el sistema dual. En el cas de Netflix, la meva queixa principal és la impossibilitat de llegir les sinopsis de cada sèrie sense que ja comencin a reproduir-se, en un intent desesperat de la plataforma per iniciar un nou cicle de 'binge-watching'.\nSón exemples simples, però que sobten en empreses de grans dimensions. En el proper any es posaran en marxa diferents ofertes potents en 'streaming': Disney, Apple, Warner... En aquest mercat fragmentat, totes tindran alguna franquícia d'èxit, algun reclam que serveixi per captar nous clients amb l'esperança d'engrescar-los després amb la resta del catàleg. I sí, el contingut és el rei, però al final hi haurà també una competència tecnològica: per la racionalitat en l'ordenació dels continguts, per les funcionalitats, per la comoditat, en definitiva. Perquè, televisivament parlant, els mòbils són els nous sofàs. I la confortabilitat serà un factor clau.


El Congrés aprova una moció per a l'impuls del Corredor Mediterrani "de forma inequívoca"\nACN Madrid 20/09/2011 20:11\n260x366 Un tren per impulsar els principals nuclis exportadors / TJERK VAN DER MEULEN Un tren per impulsar els principals nuclis exportadors / TJERK VAN DER MEULEN\nEl ple del Congrés ha aprovat una moció de CiU pactada amb el PSC que insta el govern espanyol a donar suport "de manera inequívoca" a la inclusió de "la totalitat" del Corredor Mediterrani a la Xarxa Bàsica Transeuropea de Transport. La CE anunciarà la seva decisió el 19 d'octubre. PSOE i PP han donat suport al projecte malgrat que CiU no ha acceptat una esmena dels populars que posava de manifest que el Corredor Mediterrani és compatible amb el Central que el govern d'Aznar va defensar i enviar a Europa el 2003. La moció també reclama que es reiniciïn les obres del tram Vandellòs-Tarragona i es licitin els accessos al Port de Barcelona i al tram València-Castelló. Dos diputats del PP han votat "no". El text que s'ha aprovat és fruit d'un acord entre CiU i el Grup Socialista i ha obtingut el suport de tots els grups, fins i tot del PNB que aposta pel corredor Cantàbric. El text s'ha aprovat amb només dos vots en contra (Dos diputats del PP) i tres abstencions.\nEl diputat de CiU Pere Macias ha recordat que la moció aprovada defensa el Corredor Mediterrani en la seva modalitat costera i cap altre. En aquest sentit ha recordat a les veus que s'han alçat amb propostes alternatives al traçat que passa per Almeria, Múrcia, el País Valencià i Catalunya, com per exemple la que pretenia tocar el Mediterrani per Tarragona després de travessar el centre de la Península, que "el Corredor Mediterrani és un corredor que passa pel Mediterrani". "No passa ni pel Mar Bàltic, ni pel Mar Egeu, ni per la Meseta, passa pel Mediterrani", ha recordat.\nEn aquest sentit, ha rebutjat l'esmena del PP que "personalment li sembla coherent" i que apostava que a més del corredor "es doni suport a altres projectes prioritaris". "CiU no té res en contra d'aquests corredors", ha dit, "però el PP ha d'entendre que avui és la festa del Corredor Mediterrani i parlar d'altres qüestions ens distrauria del que s'ha de dir al parlament i les institucions europees, que és que el Corredor Mediterrani ha de ser ni més ni menys que el Corredor Mediterrani".\nEl diputat del PP Andrés Ayala ha avançat el vot afirmatiu de la seva formació malgrat que ha reiterat que segons el criteri de la seva formació el Corredor és "absolutament compatible amb els projectes que ja estaven inclosos l'any 2003" que "no han perdut cap sentit", com el Corredor Central.\nLa moció ha arribat al ple del Congrés després que la setmana passada el ministre de Foment, José Blanco, va assegurar que el seu govern considera que el Corredor és un projecte "imprescindible", però no va voler descartar tampoc que paral·lelament es dugui a terme el projecte del corredor central que passa per Madrid i Saragossa.\nL'endemà i des de la sala de premsa de La Moncloa, Blanco va negar que el seu govern tingués una posició ambigua respecte al Corredor Mediterrani i va reiterar que estava convençut que el 19 d'octubre la Comissió Europea comunicarà que l'inclou a les xarxes transeuropees per al període 2012-2030.\nEl text que s'ha aprovat deixa clar el suport del govern espanyol al Corredor Mediterrani i la voluntat de l'executiu de reclamar que es considerin com a prioritaris els trams pendents d'execució.\nEl segon punt del programa respon a peticions específiques de CiU. Per aquest motiu el text pactat estableix el compromís del govern espanyol de "procedir al reinici de les obres de desdoblament del tram Vandellòs-Tarragona del Corredor, així com accelerar la licitació dels accessos ferroviaris i viaris al Port de Barcelona i del tram València-Castelló.\nEl diputat del PSC Román Ruiz ha destacat l'aposta del govern espanyol pel Corredor i ha recordat les inversions multimilionàries dels últims anys per un "eix estratègic" amb un "gran potencial de desenvolupament" i amb un "inqüestionable importància econòmica".\nEn aquest marc, ha retret a CiU la seva actitud respecte als Pressupostos Generals de l'Estat i ha afirmat que mentre els socialistes catalans donava suport als comptes de Zapatero que incorporaven les obres del Corredor, CiU hi ha votat en contra "sistemàticament ".\nEl portaveu d'ERC al Congrés, Joan Ridao, ha recordat a l'executiu espanyol que no es poden fer "cinc corredors". "Això no és governar, perquè governar és decidir, i fer.-ho sense por al que diran". En aquest sentit, ha recordat que l'eix mediterrani és prioritari perquè "suposa el 40% de la població i del PIB estatal". "És una gran plataforma logística internacional", ha dit, "absolutament imbatible".


Butlletí de novetats: cultura familiar a BASI, el perquè de fer coses inútils i la fi del terme "Recursos Humans"\nConvocatòria candidatures a la 7a edició Premi Barcelona a l'empresa innovadora en conciliació i temps (31/10/2018)\nL’1 d’octubre es va obrir la convocatòria de la 7a edició del Premi Barcelona a l'Empresa Innovadora en Conciliació i Temps de l'Ajuntament a Barcelona. Les candidatures es podran presentar fins el 31 d'octubre de 2018. El Premi pretén reconèixer públicament la tasca de les empreses de la ciutat que incorporen en el seu pla de treball mesures innovadores en gestió del temps, conciliació i coresponsabilitat.\neLeadership: lideratge d'equips virtuals (08/11/2018)\nDe la mà de Xavier Baño, Innovation Service Manager al Departament de Serveis a Empreses de La Salle Campus Barcelona - URL, en aquesta trobada ens plantejarem com abordar el repte del lideratge virtual a les organitzacions, on els equips virtuals són multiculturals, cross-funcionals i multinivell, prenent consciència de les competències clau necessàries per afrontar amb èxit la seva implementació a l'empresa.\nPrograma de Certificació en Coaching Executiu de l'Escola Europea de Coaching (10/11/2018)\nLa Fundaciò Factor Humà i l'Escola Europea de Coaching (EEC) han acordat oferir a les persones que treballen en alguna organització associada a la Fundació un descompte del 15% en la formació en coaching d'EEC. El Programa té una durada de quatre jornades i inclou un procés de coaching complet de tres sessions individuals al costat d'un coach expert d'EEC..\n"La responsabilitat professional transforma la realitat"\nPedro Arellano, adjunt direcció general de Port de Barcelona: "Es diu que sense un equip no hi ha resultats destacables. Escoltar i conèixer la feina que duen a terme Pilar Jiménez i tot el seu equip a APM Terminals, és una bona mostra d'això. En el marc de l'acte de lliurament dels Premis Factor Humà 2018, aquesta empresa va ser guardonada amb el Primer Premi Impacta a les organitzacions associades a la Fundació Factor Humà pel seu projecte de desenvolupament professional My Career."\n"La bellesa de fer coses inútils està en reconèixer que no sempre sabem quina és la resposta correcta." Així ho afirma la youtuber sueca Simone Giertz en una recent xerrada TED. En la seva faceta d'inventora de màquines inútils com, per exemple, un casc que et renta les dents, Giertz ens serveix per recordar que potenciar la creativitat i no tenir por de cometre errors pot afavorir-nos en la nostre feina i en qualsevol cosa que decidim dur a terme.\nVine a La Salle Talent Fair, la fira de talent de La Salle (22/11/2018)\nA La Salle Campus BCN apostem pel contacte entre l'alumnat i el món laboral, per això el pròxim dijous 22 de novembre celebrem la 6ª edició de La Salle Talent Fair, la fira de talent on connecten empreses i alumnes. Al llarg de la jornada tindran lloc tot un seguit d’activitats innovadores, que brindaran a les empreses l’oportunitat de captar talent en els àmbits de coneixement en els que La Salle és especialista: Enginyeria, Animació, Management i Arquitectura.\nTom Peters: "Cal enterrar el terme recursos humans. Són persones"\nEl gran teòric del management i autor de 'En busca de la excelencia' creu fermament que "les empreses es van crear per contribuir a la felicitat humana, no per fer milions". Van ser afirmacions del guru durant la conferència d'obertura del World Business Forum que va tenir lloc a Madrid els passats 9 i 10 d'octubre.\nLa primera peça teatral de Fernando Trías de Bes és una comèdia marciana sobre la putrefacció terrícola. A l'economista, assagista, novel·lista i director i guionista de cinema, a més de productor, li quedava com a assignatura pendent teixir alguna cosa per als telons. I li ha donat per fer una comèdia que es representa al Teatre Borràs fins l'11 de novembre.\nRobotitzar la caça de talents, humanitzar la gestió del personal\nLa International HR Conference Barcelona que va tenir lloc el passat 5 d'octubre va debatre sobre com les noves tecnologies canviaran els Recursos Humans: Sophia, la primera robot humanoide del món desenvolupada per Hanson Robotics, va ser convidada d'honor per exemplificar-ho.\nArticle d'opinió: Guanyar com un alemany\nMiquel Puig, economista: "Hi ha multitud d'evidència històrica que indica que les diferències salarials no han estat determinades per la productivitat, sinó per l'abundància o escassetat de treballadors, i que, de fet, tota revolució tecnològica, malgrat augmentar la productivitat, ha reduït els salaris perquè ha destruït molts llocs de treball."\nL'economia es d'elles\nLes majors institucions internacionals ja compten amb dones als llocs claus d'economista en cap. En les últimes setmanes tres dones han passat a ocupar llocs claus en els majors organismes econòmics del planeta: Fons Monetari Internacional, Banc Mundial i OCDE. En un altre context, aquestes línies no haurien de ser notícia. Però la realitat és implacable.\nTots tenen por del controlador intern a l'empresa\nLa desconfiança de les empreses entorpeix la tasca del 'compliance officer', la figura de moda en l'àmbit jurídic. Aquesta funció de control intern, de tradició anglosaxona, no encaixa bé en la cultura jurídica i empresarial espanyola, on en comptes de veure-la com una ajuda per mitigar els riscos penals, es percep com una mena de policia intern o de xivato.\nTreball acumula 1.500 milions sense gastar en formació des de 2015\nSindicats i patronal responsabilitzen a la gestió del Govern anterior i atribueixen aquesta situació a la reforma legal sobre la matèria que es va aprovar fa tres anys. A les ja velles retallades pressupostàries i el fantasma del frau cal sumar-hi els problemes d'execució. Entre 2015 i 2017 van quedar per gastar 1.504 milions, segons els responsables dels Serveis Públics d'Ocupació Estatal.


Parc de la Séquia » La Masia de la Culla\nLa Masia de la Culla\nUn nou repte per al Parc de la Sèquia, que n’assumeix la gestió i en redirigeix el futur\nDes d’aquesta primavera la FundacióAigües de Manresa – Junta de la Sèquia gestiona la Casa de la Culla. Gràcies a aquest nou equipament el Parc de la Sèquia segueix creixent, gestionant cada vegada més espais representatius de la ciutat de Manresa.\nLa Culla és una masia construïda a partir del segle XIII que es trobava a tocar del camí ral entre Manresa i Barcelona. Va arribar a tenir 300ha i ser una de les masies més importants de Manresa, però l’arribada de la fil·loxera va fer desaparèixer la vinya i cap al 1950 la masia quedà deshabitada.\nTot i els grans canvis que ha experimentat la masia en els últims anys, encara queden alguns vestigis del seu passat agrícola, com 10 parcel·les d’horta, que avui treballen diferents avis de la barriada dins el projecte “L’hort de l’avi”.\nVa passar a mans de l’Ajuntament l’any 1980, i el 1984 començà a funcionar com a Casa de la Natura. Posteriorment la gestió de la masia va passar a mans del Consell Comarcal\ndel Bages, que va impulsar el Projecte “L’hort de l’avi” i va facilitar que el 1994 s’instal·lés a la masia el Camp d’Aprenentatge del Bages, que va donar continuïtat a la Casa de la\nNatura i encara es troba avui dia a la Culla.\nGestionar la masia de la Culla és una gran oportunitat, sobretot pels grans projectes que hi tenen la seva seu. El Camp d’Aprenentatge del Bages és un servei educatiu del Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya. El seu objectiu és facilitar la interpretació del medi natural, social i cultural de la comarca, amb una especial incidència sobre els aspectes mediambientals, mitjançant l’observació, la descoberta de\nl’entorn, la reflexió i l’experimentació. Per dur a terme aquest objectiu el Camp d’Aprenentatge treballa colze a colze amb el Consorci del Bages per la gestió de residus i el Parc de la Sèquia.\nEl Camp d’Aprenentatge del Bages, i per tant la Culla, són una porta d’entrada al GeoParc de la Catalunya Central, ja que des del servei educatiu es fan moltes activitats que tracten la història geològica de la comarca amb els alumnes.\nDes del 2001 el Consell Regulador de la DO Pla de Bages s’estableix a la masia de la Culla, aprofitant el vincle que té la masia amb el patrimoni i tradició vitivinícola. L’objectiu del Consell Regulador és impulsar els vins produïts en aquesta zona i servir a la millora del desenvolupament d’una comarca amb un sector vitivinícola important. La Denominació d’Origen garanteix l’origen i la qualitat dels vins que s’elaboren als 13 cellers de la DO.\nPel Parc de la Sèquia la gestió de la Culla és tot un repte. La il·lusió de l’equip és contribuir a mantenir vius els projectes que ja tenen lloc a la masia, reforçar-los i fer-los créixer. A més a més ens agradaria donar una nova cara a la masia, estem fent un projecte de restauració d’algunes parts de la masia i del seu entorn, i volem donar a conèixer aquesta casa mil·lenària per on Sant Ignasi passava en les seves peregrinacions a Manresa, al Bages i a tothom qui la vulgui conèixer.\nClara Aguilera. Responsable de la Casa de la Culla


Els voluntaris que participen en el projecte de "Missions interculturals" coordinat per l'UJI inicien la seua formació | Portal Comarcal\npor Portal Comarcal | 16 Sep 2013 | Castellón\nEn aquesta fase participen, en primera instància, els 16 voluntaris seleccionats, i més endavant aquest mòdul formatiu s’oferirà als veïns dels municipis de Vilanova i Sant Mateu que participen en el projecte. Al llarg d’aquesta primera setmana s’ha programat cinc sessions formatives on es treballarà sobre els conceptes bàsics del projecte com ara, igualtat, democràcia radical, complexitat així com amb un taller d’habilitats cooperatives i de treball en grup. L’objectiu serà que els membres de la Missió assolen els principis metodològics i ideològics del projecte i adopten noves ferramentes per a cohesionar el grup.\nUna vegada finalitzada la fase de sensibilització els anomenats "nòmades" passaran a la fase d’intervenció que consisteix en conviure amb habitants de les poblacions abans esmentades i participar per complet de la seua quotidianeïtat, compartint les vesprades en un treball conjunt de reflexió sobre les problemàtiques de desenvolupament local escollides pel muncipi.


BOMBARA, PAULA - Llibreria La Gralla | Llibreria online de Granollers\n/ BOMBARA, PAULA\nSofía quiere y no quiere perder sus dientes de leche.Quiere, porque las sonrisas con ventanas le encantan;y no quiere, porque no le gusta el ratón Pérez.Así está, con dudas y miedo... Bombara, paula MILENIO sábado, 1 de junio de 2019\nAutor: Bombara, paula Marca: MILENIO Llançament: 01/06/2019 Consultar disponibilitat\nAutor: Bombara, paula Marca: PAGES EDITORS Llançament: 01/06/2019 Disponible\nBombara, paula MILENIO martes, 1 de agosto de 2017\nAutor: Bombara, paula Marca: MILENIO Llançament: 01/08/2017 Consultar disponibilitat\nBombara, paula PAGES EDITORS martes, 1 de agosto de 2017\nAutor: Bombara, paula Marca: PAGES EDITORS Llançament: 01/08/2017 Disponible\nMar i la serp, el\nUna nena que creix. Un pare. Una mare. Una època històrica: la darrera dictadura militar argentina. Amb una escriptura tan continguda com el dolor dels personatges, aquesta novel·l... Bombara, paula PAGES EDITORS martes, 1 de noviembre de 2016\nAutor: Bombara, paula Marca: PAGES EDITORS Llançament: 01/11/2016 Consultar disponibilitat


Nom: ESGLÉSIA DE SANT MATEU DE BAGES\nAdreça: Km 7 Ctra. Sant Mateu\nPreromànic El campanar de l'església.\nEdifici de planta regular rectangular, sense creuer, adossada a una casa a la part posterior. Presenta una nau central amb altars laterals. La façana és molt simple: un portal alçat (s'hi accedeix per una petita escalinata) i un òcul a sobre, coronat per una inscripció gòtica. La coberta és a dues aigües. Just sobre l'altar hi ha un cos sobresortint que ressalta aquesta part en l'exterior.\nDestaca com element important, el seu campanar de torre quadrada situat al lateral esquerra -al mig- i que data del segle X.\nL'interior és senzill i relativament ben conservat.\nEl campanar de la torre, de base quadrada, està constituït per tres pisos i diversos finestrals en forma de ferradura, els quals contenien uns capitells corintis rústics (avui localitzats al museu de Manresa).\nEs tracta d'un prisma de 2,97 m de costat x 15,80 m d'alçada, les parets internes del qual s'aprimen per mitjà d'un graó als 5,10 m de terra. Destaca per esser de construcció irregular, de pedres escairades a cop de martell en filades d'alçada desigual, units amb morter de calç, sorra i pinyolenc.\nÉs originari de l'any 983, i conserva totes les seves parts menys la coberta. Edifici de planta regular rectangular, sense creuer, adossada a una casa a la part posterior. Presenta una nau central amb altars laterals. La façana és molt simple: un portal alçat (s'hi accedeix per una petita escalinata) i un òcul a sobre, coronat per una inscripció gòtica. La coberta és a dues aigües. Just sobre l'altar hi ha un cos sobresortint que ressalta aquesta part en l'exterior.\nEl campanar de la tor...\nL'any 983 es consagrà l'església a Sant Llorenç, moment en el que el campanar ja hi figura. L'església consta com a donació del comte de la Cerdanya, Oliba, Cabreta, al monestir de Sant Llorenç prop de Bagà.


Escales de la plaça Sant Joan\nActualitzada 17/01/2017 a les 09:41\nJa fa setmanes que observo amb profunda tristesa que les escales mecàniques que comuniquen la plaça de Sant Joan amb els jutjats no funcionen. Són allí, aturades, abandonades a la seva sort... Sense donar el servei que se suposa que han de donar... I vostè no sembla ser que faci res per arreglar-les.\nPuc entendre que a vostè això li importa poc, ja que no les utilitza, però li demano una mica d’empatia i comprensió amb la resta de ciutadans i ciutadanes que potser sí que les fan anar. Al cap i a la fi, són aquests ciutadans i ciutadanes, que amb els seus impostos li paguen el seu sou a final de mes. Li recordo, per si ho ha oblidat, ja que tanta responsabilitat, acumulació de feina i reunions a vegades ens poden fer perdre el món de vista.\nPodria indicar de forma pública i clara quines accions s’han fet per tal que funcionin? És culpa de l’empresa subcontractada que potser l’ajuntament té per fer-ne el manteniment? Té un control de quants dies a l’any estan espatllades?\nApa, a la feina... Sí té temps, esclar...


Aprenentatge basat en projectes (ABP) | EUSS\nL'Aprenentatge Basat en Projectes (ABP) és la principal metodologia d'ensenyament-aprenentatge en el nostre estil Engineering by doing. Consisteix a fer que un equip d'estudiants, de forma autònoma i acompanyats per un o una docent, adquireixen coneixements, habilitats i actituds realitzant un projecte real del món de l'enginyeria.\nLa finalitat és que l'estudiant desenvolupi la capacitat d'analitzar i enfrontar-se a problemes de la mateixa manera que ho farà quan exerceixi la seva professió en un futur pròxim, és a dir, valorant i integrant nous coneixements per adquirir noves competències professionals.\nEn el recorregut d'aprenentatge que hi ha entre que es planteja el problema fins que s'elabora la solució, l'estudiant ha de diagnosticar les pròpies necessitats d'aprenentatge i, amb la guia del o de la docent, ha de buscar, entendre, integrar i aplicar conceptes bàsics d'una o diverses assignatures per resoldre un problema real. Aquesta metodologia dóna molta importància al treball col·laboratiu dins d'un equip i compromet l'estudiant amb el seu procés d'aprenentatge.\nA l'EUSS utilitzem aquesta metodologia en una bona part de les assignatures i, en alguns casos, de forma integrada entre diverses assignatures, és a dir, que l'estudiant realitza un projecte que integra les competències de diverses assignatures.


Els Homes de Tesla: La Terra: Un Planeta Dinàmic 2\nLa Terra: Un Planeta Dinàmic 2\n1. La derivació continental a la tectònica global\nEn el passat quant tots els continents estaven units formant un supercontinent anomenat Pangea.\n2.1 La escorça fragmentada\nLa terra no només es manifesta en forma de calor si que també genera muntanyes, volcans, terratrèmols, però si ho observem detingudament veurem que estan alineats ja que l’escorça està dividida en gran plaques litosfèriques si en les seves vores es on es produeixen aquestes activitats, totes aquestes dades van ser obtingudes a la dècada dels seixanta juntament amb les idees bàsiques de Wegener.\n2.2 L’oceà creix\nLa prova que va faltar a Wegener la va aportar a l’estudi de les roques del fons oceànic, no nomes va sorprendre que fossin volcàniques si no les seves edats. En les dorsals oceàniques com les que hi ha al centre de l’atlàntic i del pacífic oriental, les roques volcàniques i la seva edat va creixent de manera simètrica a banda i banda, això ens vol dir que en les dorsals hui ha materials que surten de l’interior de la terra i que s’afegeixen a la litosfera i eixamplen els oceans.\n3. La tectònica de plaques\nLa teoria que explica la historia i els processos geològics rep el nom de tectònica de plaques, diu que el magatzem tèrmic del nucli escalfa el mantell i es produeixen corrents de convecció el materials calens pugen i els freds baixen.\n3.1 La litosfera en moviment\nIgual que hem dit que els oceans s’enxampaven i ha llocs on xoquen i donen lloc a serralades, a diferencia de les altres la litosfera oceànica es destrueix al entrar al mantell, això ho anomenem subducció.\n3.2 Creació i destrucció del relleu\nEl relleu és una conseqüència de la litosfera. La col·lisió de les plaques tenen grans papers tèrmics i mecànics que formen afilats relleus.\nEls cratons són grans pedres que es troben sota els continents. Aquests degut a la baixa densitat de l’escorça continental, s’inflen i provoquen una erosió fins que tornen al seu estat natural.\n4. Històries d’un vell planeta\nLa Terra ha patit grans canvis des de la seva creació fa 4570 Ma i sempre està en constant canvi. Aquí estan les diferents fases que distingim.\n1. 4570 Ma: Esfera de roca calent.\n2. 4440 Ma: Es forma la Lluna a partir de una col·lisió amb la Terra.\n3. 4400 Ma: Es formen els primers mars.\n4. 850-580 Ma: Una glaciació global converteix la Terra en un planeta blanc.\n5. 250 Ma: Pangea.\n7. + 150 Ma: La Terra canvia i els continents i oceans creixen i es mouen.\n8. + 2500 Ma: La Terra es converteix en un mar de foc.\nPublicado por Joan Cientificós en 6:27\nEtiquetas: ciencia, continente, planeta, superior, terratrèmols, trabajo, treball\nVÍDEO SOBRE ELS TERRATRÈMOLS Aquí tenim un petit...\nVídeo explicatiu dels terratrèmols Aquí teniu un ...\nNotícia de la Setmana 1


rebaixes: COIXÍ PRECIÓS DE PERFUM ... foto de Montse Subirats\nCOIXÍ PRECIÓS DE PERFUM ... foto de Montse Subirats\n14 – 5 – 10.- Montse Subirats\nA una rosa i quatre capells.\nQue saben dels teus mèrits...,\nTens quatre ciris que t’il·luminen,\nQuatre flams acolorint la festa.\nexhibir en gerro ta bellesa\no en pit de noia verge\nEtiquetes de comentaris: de altres blogs, foto montse subirats, rebaixes\nAquest poema perfumat i primaveral és un cant de lloança. Saps que m'arriba la flaira de la rosa?\n15 de maig de 2010 a les 15:51\nAnton, la imatge de les roses és preciosa, però les que dibuixes amb els versos, són encara més boniques.\n15 de maig de 2010 a les 23:51\nGràcies per posar poesia a la meva imatge!!\n17 de maig de 2010 a les 8:15\nAquest coixí, m'agrada molt. Només amb el títol ja fa venir ganes de venir...


La Concejalía de Juventud ofrece talleres infantiles on-line organizados por el alumnado del taller de empleo – GMS de Crevillent\nby Información 23 octubre, 2020\nLa Concejalía de Juventud del Ayuntamiento de Crevillent ofrecerá talleres infantiles online a través del canal de Youtube del Ayuntamiento en las próximas semanas.\nTaller de Cocina: Meriendas Divertidas.\nTaller de Inglés Básico.\nLa Regidoria de Joventut de l’Ajuntament de Crevillent oferirà tallers infantils online a través del canal de Youtube de l’Ajuntament en les pròximes setmanes.\nEs tracta d’oferir oci educatiu per a poder gaudir des de casa realitzant activitats divertides i originals, sense necessitat d’acudir al Centre Jove “Juan Antonio Cebrián”, que era el lloc habitual de trobada de xiquets i xiquetes per a realitzar tallers infantils.\nAquest format online de tallers és una nova proposta que es llança des de la Regidoria de Joventut com a resposta davant les circumstàncies excepcionals que estem vivint i les limitacions que sorgeixen davant la pandèmia actual de l Covid 19.\nEls tallers, que han sigut preparats per l’alumnat del Taller d’Ocupació “Vila de Crevillent VI” en l’especialitat de Dinamització Comunitària, són els següents:\nTaller de Cuina: Berenars Divertits.\nTaller d’Anglés Bàsic.\nLa regidoria de Joventut compartirà una sessió setmanal de cadascun d’aquests tallers on s’oferiran activitats educatives molt interessants dedicades al públic infantil i familiar, als quals es podrà accedir a través del següent enllaç de YouTube:


Inici > Comptabilitat pública i comptabilitat empresarial: similituds i diferències\nEn el seu article “El nou Pla General de Comptabilitat Pública i la normativa de desenvolupament comptable aplicable a les entitats integrades al sector públic administratiu estatal”, José Alberto Pérez, interventor General de l’Administració de l’Estat; assegura que aquest últim PGCP respon a la intenció d’harmonitzar els criteris de comptabilitat publica en Espanya. En línia amb les Normes Internacionals de Comptabilitat Pública (NICSP), en el PGCP’10 s’augmenta la qualitat i quantitat d’informes dels estats financers, assegura Pérez.\nPer la seua part, Isabel Brusca, de la Universitat de Saragossa, analitza al seu estudi “Comptabilitat pública vs. Comptabilitat privada: la reforma de la comptabilitat pública front l'empresarial”; les novetats de l’últim PGCP i les principals diferencies entre ambdues entitats. En primer lloc, assegura que tradicionalment la normalització comptable pública a Espanya “ha pres com a referència la normativa comptable aplicable al sector empresarial, adaptant-la a les seues peculiaritats”.\nTradicionalment la normalització comptable pública a Espanya “ha pres com a referència la normativa comptable aplicable al sector empresarial, adaptant-la a les seues peculiaritats”\nA continuació, l’autora destaca el marc conceptual com una novetat important del PGCP’10 en relació al del 1994, que mancava d’un. Aquest es divideix al seu torn en sis apartats i s’ha inspirat en el marc del PGC, però també en el del IASB, el de l’AECA i el de la NICSP. Encara que manté les seues pròpies diferències, tals com l’explicitació de la rendició de comptes com a objectiu de la informació comptable pública.\nDins d’aquest marc, també és interessant subratllar que el PGCP’10 inclou als estats financers de les empreses, un estat addicional representatiu de l’execució i liquidació del pressupost de l’entitat, açò es deu al fet que una de les principals preocupacions de les Administracions és el control de les despesses, donat que es financen amb els impostos que recapten dels ciutadans i de les empreses.\nEn aquest sentit, respecte al punt quatre del marc conceptual, segons destaca Brusca, a més dels elements tradicionals que integren els estats financers econòmics-patrimonials, el PGCP afig aquells que es vinculen a l’estat de fluxos d’efectiu i altres específics de la comptabilitat pública. Per tant, la seua diferencia més significativa resideix en la definició d’actius.\nLa seua diferencia més significativa resideix en la definició d’actius\nEl PGCP els defineix com a “béns, drets i altres recursos controlats econòmicament per una entitat, resultants de successos pesats, dels que l’entitat obtindrà en el futur rendiments econòmics o un potencial servei”. Així, a diferència del PGC, el PGCP també considera actius aquells elements que no generen rendiments econòmics a l’entitat, sinó a la col·lectivitat.\nPel que fa al concepte de passius i patrimoni net el PGCP segueix les mateixes directrius que el PGC. En aquest sentit, ocorre el mateix amb la concepció d’ingressos i despeses.\nPassius: obligacions actuals sorgides com a conseqüència de successos passats, l’extinció dels quals probablement reduirà els recursos.\nPatrimoni net: part dels actius de l’entitat, una vegada deduïts tots els seus passius. Encara que, existeixen diferències importants pel que fa al patrimoni per a cada tipus d’entitat. Per a una empresa el patrimoni representa recursos dels propietaris, mentre que en una Administració pública, el concepte de propietari no existeix.\nIngressos i despeses: diferencia els ingressos i despeses que componen el compte del resultat econòmic d’aquells altres que s’imputen al patrimoni de l’entitat.\nA la vegada, també són molt pareguts, entre el PGC i el PGCP, els criteris de reconeixement d’aquests elements que configuren els estats financers patrimonials.\nL’objectiu últim de les AAPP no n’és l'estabilitat sinó proporcionar serveis públics, com ja hem dit abans, per tant, a més de les diferències abans explicades, també és senyala que a diferència del PGC, el PGCP recull en el seu pla, en relació als criteris de valoració, la possibilitat d’aplicar el model de revalorització, encara que solament en aquells casos en els quals el valor comptable no siga representatiu del real i existisca un mercat significatiu.\nA l’hora d’aplicar les transferències i subvencions el PGCP tracta d’acotar la tipologia d’aquestes en operacions que constitueixen un ingrés, un passiu o una aportació patrimonial. No obstant això, en la presentació dels comptes anuals la principal diferència hi està en la informació del tipus pressupostari que afecta també al contingut de la memòria, so sols a l’existència de l’estat de liquidació del pressupost.\nEn definitiva, "el PGCP mantenir l’orientació iniciada ja fa unes tres dècades d’aproximar la normativa comptable pública a l’empresarial", tal com afirma l’autora, encara que, ajustant-se a les particularitats existents en ambdós tipus d’entitats.\nEtiquetes finanzas y contabilidad , Plan General Contable , IASB , AECA , NICSP


2DS, 3DS, almejorprecio, juegos al mejor precio, Nds, Nintendo, ofertitas\nUna obra maestra con múltiples finales épicos para un viaje más allá del tiempo\nChrono Trigger 29’50€\nCuando un nuevo dispositivo de teletransporte se estropea en Millennial Fair, el joven Crono se ve obligado a viajar en el tiempo para rescatar a su desventurada compañera de una intrincada red de peligros pasados y presentes. La aventura de capa y espada que sigue revela la existencia de una fuerza maligna cuyo objetivo es destruir el mundo, lo que obligará a Crono a embarcarse en una carrera contra el tiempo para cambiar el curso de la historia y hacer posible un futuro más prometedor.\nUna inspiradora y banda sonora, compuesta por Yasunori Mitsuda\nFascinante sistema de combate hecho posible sólo con la combinación única del sistema de batalla activo y las habilidades especiales\nEl célebre diseñador de personajes Akira Toriyama pone su personal estilo artístico al servicio de esta entrega\nUna nueva mazmorra añade excitantes dimensiones a este clásico\nTags: Akira Toriyama, Chrono Trigger, Millennial Fair, Yasunori Mitsuda


L’adequació del terreny s'enllestirà els pròxims dies.\nCornellà del Terri ultima les obres del nou aparcament on hi havia hagut la nau de SAT Agater\nL’enderroc va començar a finals de juny i els treballs han continuat amb l’adequació del terreny per a poder-hi aparcar, unes tasques que s’enllestiran els pròxims dies.\nEls treballs d’enderroc de la fàbrica SAT Agater, al centre de Cornellà del Terri, estan en la fase final. Les obres, amb un pressupost d’uns 90.000 euros, es van iniciar a finals de juny i s’han allargat durant l’estiu.\nDesprés de l’enderroc pròpiament dit, els treballs se centren en aplanar el terreny i adequar-lo com a zona d’aparcament. L’alcalde de Cornellà del Terri, Salvador Coll, ha recordat que es tracta d’un espai molt cèntric, proper a l’escola i el Centre de Salut, i s’ha felicitat per l’execució d’un projecte que millora notablement la imatge d’entrada al centre del poble.\nUn nou aparcament al centre del poble\nUn cop adequats els terrenys que fins fa poc ocupava la nau de SAT Agater, l’espai s’utilitzarà com a aparcament públic. Per això, s’estan acabant d’enllestir les rampes d’accés, la tanca perimetral i les mesures de seguretat pertinents.\nL’alcalde no s’ha aventurat a posar un termini d’entrada en funcionament, però assegura que les obres estan en la fase final i confia que la nova zona de pàrquing pugui inaugurar-se ben aviat.\nL’enderroc de les antigues instal·lacions de SAT Agater s’ha fet un any després que l’empresa hagi traslladat l’activitat al polígon industrial de Pont-Xetmar, a les instal·lacions de SAT Suís. L’empresa i l’ajuntament van signar l’acord pel trasllat a finals de 2016, després que s’aprovés per ple el novembre d’aquell any. Llavors, el consistori es va comprometre a enderrocar les instal·lacions en un màxim de cinc anys.\nL’Ajuntament de Cornellà del Terri ha iniciat l’enderroc de l’empresa SAT Agater, al centre del poble 27/06/2019.\nL’Ajuntament de Cornellà del Terri prepara l’enderroc de l’edifici de SAT Agater per ubicar-hi un aparcament 30/08/2018.


16. Estratègia per a dos pernils [Diversos]\n17. Federico García [Diversos]\n18. Festa de presentació de l'Upmc [Diversos]\n19. In fra li casi [Diversos]\n20. Incident [Diversos]


El president de l'automobilística vol tenir una planta prop de Martorell per muntar les bateries dels cotxes elèctrics\nper Redacció VIA Empresa Barcelona. 04 de maig de 2021 14:14\nSeat vol tenir una fàbrica de bateries a prop de la seva planta de Martorell. Així ho expressa el president de la companyia, Wayne Griffiths, en una entrevista publicada a El Periódico. Si Volkswagen va anunciar que aixecaria unes instal·lacions al sud d'Europa, Griffiths assegura que la intenció és que sigui a Espanya, però que encara no se n'ha decidit la ubicació.\nHa volgut distingir entre una fàbrica de cel·les de bateria i una de muntatge de bateries. "El que nosaltres sí que necessitem és fer aquest muntatge prop de Martorell. Aquesta planta generarà feina i volem tenir-la aprop", ha indicat. Tot això ho ha d'accelerar el Green Deal, ja que les directrius europees són que a l'any 2030, més de la meitat dels cotxes que venguin les marques han de ser elèctrics.\nAra, a Espanya se'n comercialitzen només un 5% del total, mentre que a Europa el mercat ja ha arribat al 10%. Per arribar al 60% que demana la UE d'aquí nou anys, cal infraestructura i talent. De fet, el president de Seat ha recordat que l'empresa té intenció de contractar 500 joves per formar-los i contribuir al desenvolupament del cotxe elèctric.\nAquesta mateixa setmana, la companyia ha anunciat un canvi en la direcció del projecte d'electrificació. Lourdes de la Sota assumirà el càrrec de directora d'estratègia corporativa a partir de l'1 de juny i encapçalarà el projecte d'electrificació. Sí o sí, aquest pla passa per fer un cotxe elèctric a Martorell, que sigui competitiu i tingui un preu d'entre 20.000 i 25.000 euros. "Si no fas cotxes, no tindrem punts de càrrega i al revés; ara, s'està accelerant", ha conclòs.


Llibres | Consumpedia\nVULL UN LLIBRE?\nSegons la FAO, el 40% de la fusta que es tala per a usos industrials es destina a fer paper. La indústria paperera és la que utilitza més aigua per tona produïda, la cinquena en consum d'energia, i una de les que emet més contaminants a l'aire i a l'aigua. Busquem llibres impresos en paper reciclat, que a més d'estalviar tala d'arbres es fabrica amb força menys aigua i energia que el paper verge i emetent molts menys contaminants.\nActualment n'hi ha de la mateixa qualitat que el verge per a la majoria dels usos, fins i tot en fotocopiadores. Només impressions que han de tenir qualitats molt específiques, per exemple fotos a tot color amb molta brillantor, no es poden fer amb paper reciclat. També té la mateixa durabilitat que el paper verge.\nAlgunes editorials que en fan servir: Icaria editorial fa anys que publica gairebé tots els llibres amb paper 100% reciclat. Traficantes de Sueños en fa servir en un 60-70% dels llibres. La col·lecció juvenil Serie Infinita de Random House Mondadori es publica en paper reciclat, i si l'autor ho demana s'usa paper FSC (vegeu més endavant).\nGreenpeace fa gestions amb moltes editorials perquè s'afegeixin a la campanya Llibres Amics dels Boscos, però els avenços són lents. Alguns autors que participen en la campanya i escullen paper reciclat o FSC per als seus llibres són Andrea De Carlo, José Saramago, Isabel Allende, JK Rowling, Ian Rankin, Günter Grass o Marlene Streeruwitz.\nUna opció per estalviar paper poden ser els llibres electrònics, però ara per ara llegir a la pantalla és per a molta gent més incòmode que llegir al paper, així que potser al cap d'unes quantes pàgines tindrem ganes d'imprimir el llibre igualment, i serà un exemplar més incòmode que un d'editat normalment. Les pantalles-llibre potser salven aquests inconvenients. El Project Gutenberg ens ofereix gratuïtament gairebé 20.000 títols, per als quals la reserva dels drets de còpia ha expirat.\nEls audiollibres són llibres parlats, per ser escoltats. És fàcil trobar-ne a internet (per exemple aquí).\nEl Forest Stewardship Council (FSC) és una organització internacional que atorga un segell de garantia als productes derivats de boscos o plantacions explotats de manera sostenible i sense causar perjudicis socials. En cas d'imprimir sobre paper verge, que sigui FSC.\nEditorials que usen paper FSC: Gallimard (França, Bèlgica), Bloomsbury (Regne Unit), Círculo de Lectores (Espanya). Ho faran pròximament: Ediciones Salamandra (Espanya), Salani (Itàlia).\nData d'actualització: 01/10/2010 - 19:00\nDemanem als editors que usin paper reciclat.\nLes biblioteques i els intercanvis entre amics ens poden proveir de gran part de la lectura.\nPerquè cada cap pugui seguir duent el seu barret és important donar suport a editorials i llibreries independents\nOrganitzacions gremials: Associazione Italiana Editori, Federación de Gremios de Editores de España, Gremi d'Editors de Catalunya, Gremi de Llibreters de Barcelona i Catalunya, Hellenic Federation of Publishers and Booksellers, International Publishers Association;\nempreses del sector: Casa del Llibre, Icaria editorial, Llibreria Bosch, Traficantes de Sueños;\nexperts: Nichola Chalton (editora), Alberto García-Teresa (bibliòfil);\norganitzacions: Greenpeace, UNESCO.


Suport a l'empresa i emprenedoria. Departament d'Empresa i Treball\nÀrea d'Emprenedoria i Formació\nCercador Canal Empresa\nApunta’t al Servei d’innovació estratègica d’ACCIÓ\nServeis d'acompanyament i suport a les persones que volen constituir una empresa\nMercat de compravenda de petites i mitjanes empreses de Catalunya\nAgenda ACCIÓ. Obre en una nova finestra.\nButlletins d'ACCIÓ. Obre en una nova finestra.\nMesures i ajuts COVID-19 per a les empreses. Obre en una nova finestra.\nServeis i tràmits per a les empreses. Obre en una nova finestra.\nCercador d'ajuts i serveis per a l'empresa. Obre en una nova finestra.\nFUE (Finestreta Única Empresarial). Obre en una nova finestra.


Ajuntament de Xilxes - POLÍTICA DE PRIVACITAT. PROTECCIÓ DE DADES DE CARÀCTER PERSONAL.\nPOLÍTICA DE PRIVACITAT. PROTECCIÓ DE DADES DE CARÀCTER PERSONAL.\nL'Ajuntament de Xilxes adopta la present Política de Privacitat segons el que es disposa en el Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell del 27 d'abril de 2016 relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades i pel qual deroga la Directiva 95/46/CE, i en la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de Protecció de Dades Personals i garantia dels drets digitals.\nEl Responsable del Tractament tant de la informació recollida directament en les dependències municipals, com a través de la seua seu electrònica o pàgina web és l'Ajuntament de Xilxes/Xilxes. Les dades de contacte del qual són:\n- Domicili: Plaza d'Espanya, 5. CP: 12592 Xilxes/Xilxes (Castelló)\n- Telèfon: 964 59 00 02\nLes dades de contacte del Delegat de Protecció de Dades de caràcter personal de l'Ajuntament de Xilxes/Xilxes són (segons Encàrrec de Gestió de la Diputació de Castelló adoptada en sessió plenària del 24 de juliol de 2018):\n- Entitat: Diputació Provincial de Castelló.\n- Dependència: Secretària General.\n- Nom de l'Organisme: Oficina Provincial de Protecció de Dades i Seguretat.\n- Persona de contacte: Borja Colón de Carvajal Fibla.\n- NIF de l'entitat: P1200000F\nTRACTAMENT DE DADES DE CARÀCTER PERSONAL.\nLes dades de caràcter personal que es pogueren recaptar dels interessats quedaran incorporats a l'activitat pròpia de l'Ajuntament de Xilxes/Xilxes.\nLa base legal per a cada activitat de tractament ve reflectida en el Registre d'Activitats de Tractament.\nLes dades de caràcter personal que se sol·liciten de l'interessat seran adequats, pertinents i limitats al necessari per a atendre la fi per als quals són tractats. I el seu tractament complirà amb els principis relatius al tractament que assenyala el Reglament General (UE) 2016/679 i LOPDGDD 3/2018 (principis de licitud, lleialtat i transparència).\nL'Ajuntament de Xilxes/Xilxes, com a responsable i els encarregats del tractament pel seu compte, així com totes les persones que intervinguen en qualsevol fase d'aquest, estaran subjectes al deure de confidencialitat a què es refereix l'art. 5.1.f) del Reglament General (UE) 2016/679. Adoptant-se d'altra banda, totes les mesures necessàries, tant tècniques com organitzatives per a garantir la seguretat de les dades de caràcter personal i evitar la seua alteració, malament ús, pèrdua, robatori o tractament no autoritzat o il·lícit.\nLa finalitat del tractament de dades correspon a cadascuna de les activitats de tractament que realitza l'Ajuntament de Xilxes/Xilxes i que estan accessibles en el Registre d'Activitats de Tractament\nL'Ajuntament indicarà de manera explícita les finalitats per a cadascun dels tractaments en clàusules informatives incorporades en totes les vies per les quals es recapten dades de caràcter personal (formularis en paper, formularis seu electrònica, cartelleria, notes informatives, correus electrònics...)\nEl tractament de les dades de caràcter personal es realitzarà per al compliment d'una obligació legal, per al compliment d'una missió realitzada en interés públic o en l'exercici de poders públics, per a l'execució d'un contracte en el qual l'interessat és part, o mitjançant el consentiment de l'interessat, que haurà de ser recaptat mitjançant una clara acció afirmativa (explícita, precisa i inequívoca). L'interessat podrà retirar el seu consentiment en qualsevol moment. El que no afectarà la licitud del tractament basat en el consentiment previ a la seua retirada.\nEn tot el moment en què es recapten dades de l'interessat serà informat de l'activitat de tractament corresponent, mitjançant un informació bàsica i resumida.\nEl Registre d'Activitats de Tractament recull la base legal per a cadascuna de les activitats de tractament que duu a terme l'Ajuntament de Xilxes/Xilxes.\nLes dades de caràcter personal proporcionats es conservaran durant el temps necessari per a complir amb la finalitat per a la qual es recapten, llevat que hagen de conservar-se amb finalitats d'arxiu en interés públic, finalitats d'investigació científica o històrica o finalitats estadístiques i fins que complisca el termini per a determinar les possibles responsabilitats derivades del seu tractament.\nAmb caràcter general, les dades de caràcter personal recollits, no seran facilitats a tercers, excepte quan siga necessari per a la prestació del servei sol·licitat, d'acord amb la clàusula informativa de cada tràmit i sol·licitud, o amb el consentiment exprés de l'interessat, així com a altres administracions competents en la matèria, quan corresponga o quan siguen requerides per les autoritats públiques competents\nEls destinataris per a cadascuna de les activitats de tractament que porta l'Ajuntament de Xilxes/Xilxes, poden consultar-se en el Registre d'Activitats de Tractament.\nEn compliment del que s'estableix en els articles 8 del RGDP i 7 de la EL 3/2018, de 5 de desembre, de Protecció de Dades Personals i garantia dels drets digitals, el tractament de les dades personals d'un menor d'edat únicament podrà fundar-se en el seu consentiment quant siga major de catorze anys. El tractament de dades de menors de catorze anys, fundat en el consentiment, només serà lícit si consta el del titular de la pàtria potestat o tutela, amb l'abast que determinen els titulars de la pàtria potestat o tutela.\nEls interessats podran exercir els seus drets d'accés, rectificació, supressió i portabilitat de les seues dades, de limitació i oposició al seu tractament, així com a no ser objecte de decisions basades únicament en el tractament automatitzat de les seues dades, quan procedisquen, davant l'Ajuntament de Xilxes/Xilxes situat en Plaza d'Espanya, 5, 12592 Xilxes/Xilxes, especificant el dret que l'exercici del qual sol·licita i acompanyant document identificatiu (DNI, Passaport…).\nEn cas de no quedar satisfet amb la resolució a l'exercici dels seus drets, i en tot cas, pot presentar reclamació davant l'Agència Espanyola de Protecció de dades (www.agpd.es)\nL'Ajuntament de Xilxes/Xilxes adoptarà les mesures de seguretat establides en la normativa vigent (Esquema Nacional de Seguretat) per a garantir la qualitat de la informació i la prestació continuada dels serveis, actuant preventivament, supervisant l'activitat diària i reaccionant als incidents.


El que ens juguem amb Naturgy\n21 de de febrer del 2021. 22:59\nL’autorització de l’opa del fons australià IFM per comprar fins al 22,68% de Naturgy per part del Govern és un assumpte massa complex com perquè pugui despatxar-se de manera frívola o, encara pitjor, com un altre assumpte polític més en el qual es reprodueixin obertament les diferents concepcions de l’economia de mercat que conviuen en l’executiu. L’empresa, els accionistes i també Espanya s’hi juguen massa. Per això és exigible que s’imposin la serietat i el rigor en tot el procés d’anàlisi per arribar finalment a una decisió que estigui plenament justificada i els arguments de la qual resultin sòlides i raonades com per aclarir qualsevol dubte sobre la serietat d’Espanya i les seves institucions.\nAbans de la pandèmia, la Unió Europea reforçava la necessitat de control de les inversions estrangeres en sectors estratègics en els seus països membres, atenent principalment els canvis estructurals de naturalesa geopolítica que s’havien consolidat al món. Amb les lliçons de la Covid-19, aquesta necessitat s’ha accentuat i s’han reforçat els mecanismes legals que permeten el veto de les inversions estrangeres en sectors que, d’una manera o altra, són considerats estratègics. A tall d’exemple, el Govern francès acaba de vetar definitivament la fusió entre Carrefour i el grup canadenc Couche-Tard argumentant raons de sobirania alimentària.\nL’energètic és un d’aquests sectors estratègics que mereixen una especial protecció que obliga els països europeus a trobar l’equilibri entre la necessària preservació dels seus interessos nacionals sense que resulti danyat el seu atractiu per a la recepció d’inversions internacionals en un marc de seguretat jurídica i respecte per les normes de lliure mercat.\nÁbalos defensa que «el Govern no pot quedar al marge» de l’opa sobre Naturgy\nEn cas de tirar endavant la seva oferta sobre Naturgy, el gestor australià de fons d’inversions influiria decisivament en la manera de gestionar l’empresa, en les seves decisions estratègiques i en la política de repartiment de dividends. Tot això és prou important perquè sigui analitzat amb el màxim detall per part del Govern.\nÉs una decisió de gran complexitat i calat la que cal prendre’s. El mercat mai veurà amb entusiasme la utilització per part dels governs de l’acció d’or, la prerrogativa que els permet vetar operacions corporatives entre empreses privades. Però no és menys cert que en sectors estratègics d’especial interès nacional –i la pandèmia així ens ho ha recordat– és necessari mantenir també sobre el tapet els arguments d’interès públic que ha de defensar qualsevol executiu.\nAixò no vol dir, no obstant, que els governs puguin actuar amb discrecionalitat i menys encara amb frivolitat. Qualsevol decisió ha de ser meditada, reposada i totalment justificada i no perjudicar innecessàriament els accionistes. No cal dir que això no ha sigut sempre així. Tots recordem episodis vergonyants de la història econòmica recent com la que es va viure amb la fallida fusió entre Gas Natural –ara Naturgy– i Endesa, que el poder polític va avortar amb arguments que no tenien a veure res amb l’interès general. En aquesta ocasió el debat ha de ser de més qualitat perquè el rigor de la decisió final quedi blindat i, amb aquest, la serietat d’Espanya davant el món.\nNaturgy (abans Gas Natural) Editorials El Periódico


Associació d’Amics del Ferrocarril de Reus – FCAF.CAT\nAssociació d’Amics del Ferrocarril de Reus\nPresident Pere Codina\nAdreça Passeig de Mata, 15-17\nCodi postal 43202 Reus\nTelèfon 977 338 122\nTelèfon mòbil 609 388 943\nCorreu electrònic info.aafreus@gmail.com\nHorari Dimarts 20-21h i 22:15-24h, dissabtes 17-19h (amb cita prèvia)\nAdreça Parc del Trenet, Av. Països Catalans, 209\nHorari Diumenges 10:45h – 13:00h\nCada primer dimarts de mes projecció DVD tema trens\nMaquetes, museu, biblioteca\nEscola de Trens Tripulats\nTrobada de Trens Tripulats de 5 polzades al Parc de Misericòrdia\nEls Amics del Ferrocarril de Reus ens anuncien que el proper 21 de Maig de 2022 organitzen la XVI TROBADA DE TRENS TRIPULATS DE 5 POLZADES al Circuit del Parc del Trenet del Santuari de Misericòrdia. PROGRAMA: 09:00 -10:30h: recepció de participants. L’esmorzar serà per lliure (aconsellem el Bar Europa) 10:30 …\nFederació 4 maig 2022\nEls Amics del Ferrocarril de Reus ens anuncien que el proper 11 de maig de 2019 organitzen la XV TROBADA DE TRENS TRIPULATS DE 5 POLZADES al Circuit del Parc del Trenet del Santuari de Misericòrdia. Programa previst: De 9 a 10.30 recepció de participants L’esmorzar serà per lliure De …\nFederació 22 abril 2019\nExposició “El transport públic a Reus i comarca”\nEls Amics del Ferrocarril de Reus ens informen de l’exposició EL TRANSPORT PÚBLIC A REUS I COMARCA. Des de l’any 1900 fins a l’actualitat, al Palau Bofarull de la Diputació, carrer Llobera, 15 de Reus. Estarà oberta del 30 de novembre al 21 de desembre de 2017 en horari de …\nFederació 18 novembre 2017\nTrobada de vapor anul·lada\nL’Associació d’Amics del Ferrocarril de Reus ens comunica que la 1a Trobada de Vapor a Reus, prevista per al 11 de novembre de 2017, ha estat anul·lada per falta d’inscripcions. Podeu descarregar el comunicat en format PDF.\nFederació 7 novembre 2017\nL’Associació d’Amics del Ferrocarril de Reus anuncia que el proper dia 11 de novembre de 2017 organitza la 1ra TROBADA DE VAPOR 5 POLZADES al circuit del Parc de Misericòrdia de Reus. Programa previst: De 8 a 10 del mati, recepció de participants L’esmorzar serà per lliure A les 11 del …\nFederació 20 octubre 2017\nJornada de portes obertes a Reus\nDASC 2017: JORNADA DE PORTES A L’ASSOCIACIÓ D’AMICS DEL FERROCARRIL Lloc de celebració: Local de l’ASSOCIACIÓ D’AMICS DEL FERROCARRIL DE REUS Passeig de Mata, 15-17 43202 REUS (Baix Camp) Data: Dissabte 3 de juny de 2017 de 10:30 a 13:00 hores i de 17:00 a 19:30 hores Activitat: Portes obertes …\nFederació 18 maig 2017\nXIII Trobada de trens tripulats a Reus\nL’Associació d’Amics del Ferrocarril de Reus celebrarà el proper dissabte dia 6 de maig de 2017 la XIII Trobada de trens tripulats al Parc del Trenet de Misericòrdia de Reus. Programa: De 9 a 10,30 – Recepció de participants De 10.30 a 13,30 circulació de trens A les 14 Dinar de …\nFederació 12 abril 2017\nParticipants a la Lleida ExpoTren 2017\nA les diferents activitats que es faran a la Fira EXPO TREN de Lleida, hi participaran d’una manera o altre les següents associacions federades: AGRUPAMENT FERROVIARI DE BARCELONA Barcelona ASSOCIACIÓ D’AMICS DEL FERROCARRIL DE BARCELONA Barcelona CLUB FERROVIARI DE CALDES DE MALAVELLA Caldes de Malavella AMICS DEL MODELISME FERROVIARI D’EL …\nFederació 19 febrer 2017\nTrobada de Trens Tripulats de 5 polzades de Reus\nL’Associació d’Amics del Ferrocarril de Reus celebren el proper 11 d’octubre la seva trobada de Trens Tripulats de 5 polzades. L’agenda del dia serà: 10 h. Recepció dels participants, i esmorzar amb entrepans i beguda. 11 h. Inici de les circulacions. 14 h. Dinar. Barbacoa ferroviària. 16 h. Circulacions fins …\nFederació 24 setembre 2014\nEl Carrilet de Reus a Salou ha estat protagonista al programa Espai Terra de TV3 del passat 23 de maig de 2014 gràcies a la col·laboració de la Associació d’Amics del Ferrocarril de Reus. Podeu veure el programa a continuació. La part relativa al carrilet comença al minut 9:00.\nFederació 26 maig 2014\nTrobada anual de modelisme tripulat de 5″ a Reus\nFederació 18 maig 2012\nV trobada de modelisme tripulat a Reus\nDIUMENGE 26 D’ABRIL DE 2009 V TROBADA DE MODELISME TRIPULAT DE 5 POLZADES Parc Ferroviari de Misericòrdia – Reus Els amics de l’Associació d’Amics del Ferrocarril de Reus ens conviden a la seva trobada de trens de 5 polzades al Parc Ferroviari de Misericòrdia. Les circulacions s’iniciaran a les 11:00 …\nFederació 25 març 2009\nAssemblea General de la F.C.A.F. 2008\nEl Secretari de la FCAF, en nom del President, convoca pel proper DIUMENGE 2 DE MARÇ DE 2008 a Valls l’Assemblea General Ordinària de la FCAF.\nFederació 26 febrer 2008\nTrobada al Circuit de la Misericòrdia de Reus\nTrobada al Circuit de la Misericòrdia de Reus, diumenge 23 de setembre de 2007\nFederació 20 agost 2007\nAVUI - Trobada de Trens Tripulats de 5 polzades al Parc de Misericòrdia\nAVUI - 23ª Trobada de 5 polzades i Modelisme Tripulat a Fornells de la Selva\nNoticies anteriors Selecciona el mes maig 2022 (13) abril 2022 (12) març 2022 (19) febrer 2022 (11) gener 2022 (14) desembre 2021 (53) novembre 2021 (13) octubre 2021 (23) setembre 2021 (17) agost 2021 (4) juliol 2021 (10) juny 2021 (11) maig 2021 (13) abril 2021 (9) març 2021 (20) febrer 2021 (10) gener 2021 (5) desembre 2020 (54) novembre 2020 (12) octubre 2020 (7) setembre 2020 (8) agost 2020 (5) juliol 2020 (3) juny 2020 (4) maig 2020 (8) abril 2020 (9) març 2020 (23) febrer 2020 (14) gener 2020 (12) desembre 2019 (46) novembre 2019 (10) octubre 2019 (12) setembre 2019 (14) agost 2019 (1) juliol 2019 (10) juny 2019 (9) maig 2019 (20) abril 2019 (6) març 2019 (9) febrer 2019 (9) gener 2019 (10) desembre 2018 (53) novembre 2018 (16) octubre 2018 (14) setembre 2018 (15) agost 2018 (4) juliol 2018 (8) juny 2018 (10) maig 2018 (12) abril 2018 (11) març 2018 (13) febrer 2018 (11) gener 2018 (10) desembre 2017 (36) novembre 2017 (11) octubre 2017 (13) setembre 2017 (15) agost 2017 (7) juliol 2017 (13) juny 2017 (21) maig 2017 (18) abril 2017 (19) març 2017 (8) febrer 2017 (12) gener 2017 (6) desembre 2016 (47) novembre 2016 (16) octubre 2016 (15) setembre 2016 (13) agost 2016 (11) juliol 2016 (12) juny 2016 (20) maig 2016 (21) abril 2016 (15) març 2016 (10) febrer 2016 (8) gener 2016 (13) desembre 2015 (36) novembre 2015 (13) octubre 2015 (13) setembre 2015 (11) agost 2015 (12) juliol 2015 (10) juny 2015 (16) maig 2015 (16) abril 2015 (12) març 2015 (6) febrer 2015 (10) gener 2015 (10) desembre 2014 (57) novembre 2014 (13) octubre 2014 (32) setembre 2014 (19) agost 2014 (12) juliol 2014 (9) juny 2014 (8) maig 2014 (14) abril 2014 (9) març 2014 (11) febrer 2014 (10) gener 2014 (9) desembre 2013 (34) novembre 2013 (13) octubre 2013 (18) setembre 2013 (16) agost 2013 (10) juliol 2013 (17) juny 2013 (15) maig 2013 (18) abril 2013 (17) març 2013 (19) febrer 2013 (16) gener 2013 (9) desembre 2012 (53) novembre 2012 (23) octubre 2012 (19) setembre 2012 (7) agost 2012 (4) juliol 2012 (29) juny 2012 (28) maig 2012 (27) abril 2012 (28) març 2012 (19) febrer 2012 (10) gener 2012 (10) desembre 2011 (8) novembre 2011 (15) octubre 2011 (17) setembre 2011 (19) agost 2011 (3) juliol 2011 (6) juny 2011 (8) maig 2011 (6) abril 2011 (10) març 2011 (9) febrer 2011 (9) gener 2011 (6) desembre 2010 (7) novembre 2010 (11) octubre 2010 (11) setembre 2010 (12) agost 2010 (6) juliol 2010 (8) juny 2010 (9) maig 2010 (9) abril 2010 (11) març 2010 (15) febrer 2010 (8) gener 2010 (6) desembre 2009 (8) novembre 2009 (6) octubre 2009 (21) setembre 2009 (7) agost 2009 (5) juliol 2009 (3) juny 2009 (18) maig 2009 (9) abril 2009 (14) març 2009 (7) febrer 2009 (2) gener 2009 (7) desembre 2008 (9) novembre 2008 (11) octubre 2008 (27) setembre 2008 (9) agost 2008 (11) juliol 2008 (16) juny 2008 (13) maig 2008 (22) abril 2008 (15) març 2008 (12) febrer 2008 (15) gener 2008 (14) desembre 2007 (16) novembre 2007 (11) octubre 2007 (17) setembre 2007 (17) agost 2007 (11) juliol 2007 (9) juny 2007 (13) maig 2007 (16) abril 2007 (11) març 2007 (20) febrer 2007 (16) gener 2007 (6) desembre 2006 (8) novembre 2006 (12) octubre 2006 (16) setembre 2006 (11) agost 2006 (1) juliol 2006 (6) juny 2006 (3) maig 2006 (5) abril 2006 (3) març 2006 (8) febrer 2006 (6)\nCategories Selecciona la categoria Activitats (1.287) Altres Indrets (35) Àlbum de Fotos (279) FCAF (20) Federació (1.311) Ferrocarril (678) Llibres (95) Modelisme (407) Modelisme Tripulat (107) Morop (90) Portada (359) Postals de Nadal (325) Recordeu (362) Salons de Modelisme (65) Setmana del Tren (79) Simulació (2) Vídeo (134) WebCam (6)


El blog de Lorenna: Decorar la mesa en Navidad\npitavola 24 de diciembre de 2013, 19:55\nUnes propostes molt interessants. Aprofito prr destjarte unes felisses festes i ina bona entrada d any!\nLorenna Ruiz Martínez 27 de diciembre de 2013, 19:32\nMoltes gràcies. Els tovallons van triomfar en el meu sopar. Un abraç i igualment.


Corona Sunsets Presents L.A.B. - Opononi • Loop Recordings Aot(ear)oa\nCorona Sunsets Presents L.A.B. - Opononi\n27 Dec 2017, 6pm, Opononi Hotel, 19 State Highway 12, Opononi


Parlem amb el mestre pastisser que regenta un dels establiments centenaris de la capital anoienca\nEl Fidel Serra ens ha rebut al saló de te i cafeteria, un espai obert al públic fa 12 anys i que abans ocupava l'antic obrador de la pastisseria centenària. Degut a un seguit de remodelacions, els vitralls modernistes que presidien la façana de l'edifici han estat restaurats per Ars Antiqua i són ara decoració interior de la sala, com ho és també, la paret de maons refractaris dels antics forns de llenya que basteixen una de les parets, en la qual s'hi conserva el frontal, amb dues portes de ferro fos, des de les quals s'accedia a la cambra del forn, un espai que s'ha adequat com a reservat per a celebracions privades. Asseguts en el què ha estat durant més d'un segle el lloc de treball de les tres generacions de mestres pastissers que l'han precedit, el Fidel Serra ens parla dels inicis de la tradició familiar, de les receptes que s'han mantingut inalterables fins a dia d'avui i del seu ofici, en contínua adaptació als nous gustos.\n“Algunes receptes tenen més d'un segle d'antiguitat”\nEl mestre pastisser ens explica els inicis del negoci familiar: “El meu besavi i el seu germà van llogar un antic economat l'any 1886, en aquest mateix edifici on ens trobem, al carrer Nou del Casc Antic d'Igualada. Ells van ser els qui van transformar el negoci, que també tenia un petit forn per fer-hi pa i on s'hi podrien trobar altres productes, com assortits de galetes, bombons, conserves de préssec o també d'anxoves. L'empresa els hi va sortir bé: en dos o tres anys van poder comprar tot l'edifici i al cap de poc, el meu besavi va regentar el negoci. D'ell va passar al meu avi, d'aquest al meu oncle i de l'oncle ho vaig agafar jo”. Del darrer període en què l'oncle del Fidel dirigia l'obrador ens destaca: “L'any 1952 es va ampliar el negoci amb l'afegit de la botiga... Des de l'exterior ja es veu que ocupa dues façanes. Potser si el caire vell, el caràcter i estil del taulell i els expositors antics haguessin mantingut el pas dels anys qui sap si la botiga estaria igual que fa mig segle, però més endavant, com que molts veïns i clients ens deien que la botiga es veia vella vam fer obres de millora per actualitzar el mobiliari”.\nBotiga de la pastisseria Fidel Serra abans de la remodelació | Foto: cedida.\nL'hereu de l'activitat familiar recorda els seus inicis: “Quan era petit entrava dins l'obrador, on hi treballaven els oncles i ells em deixaven fer, m'embrutava una mica les mans de massa i farina. Més endavant vaig veure que estudiar no era el meu fort. El primer curs de Batxillerat no em va anar gaire bé. Per aquells dies em passava algun dels caps de setmana a la pastisseria donant un cop de mà i aquí va ser on em vaig adonar que l'ofici m'agradava. Després del primer any de Batxillerat vaig anar a Barcelona, a estudiar a l'Escola de Pastisseria, on allà sí, vaig començar a treure notables i excel·lents, notes que no havia tret mai a la vida (riu). Amb aquests resultats no solament vaig comprovar que l'ofici m'omplia, sinó que també em cridava”. El Fidel continua: “Antigament, la jornada del pastisser començava a les 04h de la matinada. De jove em vaig passar moltes nits sense dormir, perquè els amics feien uns altres horaris. Durant el cap de setmana anàvem de festa i quan tothom anava a dormir, a mi em tocava entrar a l'obrador”. En aquest sentit, tant per al sector de la pastisseria com per altres activitats els temps han canviat. Tal com ens comenta: “A l'igual que en altres treballs i activitats ha aparegut maquinària que t'ajuda amb algunes tasques i actualment podem començar la jornada laboral a les 06h. Tot i així, durant les diades més fortes, per Nadal o Pasqua pot ser que calgui avançar l'hora d'entrada o allargar la jornada fins passada la mitjanit”.\nTorró de mantega i el tronc de Nadal | Foto: Albert Compte Riba.\nÉs per aquestes dates assenyalades quan les pastisseries i les firmes familiars mostren el seu talent, la seva tradició, amb l'exposició de productes en obradors i aparadors, seguint les fórmules que s'han mantingut inalterables generació rere generació. “La majoria de les receptes són originàries del s. XIX, com és el cas de la tortada, els torrons i el pastís de nous o també dit torró rodó, entre d'altres. Aquest darrer està fet a partir d'una recepta que el meu avi va portar de França i que encara avui té molt bona acceptació. Un altre dolç que oferim i que per Nadal costa de trobar és el torró de mantega, fet a partir crema d'ou, amb capes de xocolata i mantega intercalades”. A banda de ser baluard de la tradició, la firma centenària ofereix noves propostes per als comensals del dolç i del salat. “Durant aquests dies cal preparar també els encàrrecs i càterings, canapès, pastes salades, quiches, les barres de brioix llargues farcides amb embotits o vegetals”.\nDes dels seus inicis la casa Fidel Serra ha elaborat durant tot l'any dolços, salats, xocolates i també, els mestres pastissers del comerç han torrat cafès aràbics amb una antiga màquina d'abans de la Guerra Civil, que voreja els 90 anys: “El cafè sempre s'havia venut a granel, ara 100grms. ara 1/4 de quilo, fins no fa més de 12 anys, quan vam inaugurar la cafeteria, on abans hi havia l'obrador antic, perquè es pugui degustar el cafè aquí, a la pastisseria”. Com a producte autòcton de la capital anoienca, el Fidel Serra ens en destaca dos: “Mantenim la coca de la pansa amb la seva recepta original, un producte local, de la conca. Era el dolç que la gent comprava per anar al cinema i que s'havia venut fins i tot a la taquilla de l'Ateneu, abans d'entrar a la sala, però que anys després va ser substituïda per les crispetes”. I per als més petits, des de fa més d'un segle elaboren els caramels del Patufet. “En cada embolcall de paper hi ha imprès un rodolí del conte original del Josep Mª Folch i Torres o d'algun fet tradicional i notori d'Igualada. Ara fa poc hem fet una nova tirada de papers, amb els mateixos rodolins originals, sense canviar-ne els mots ni modificar-ne les faltes d'ortografia, per mantenir com s'escrivia antigament el català. També n'hi hem afegit alguns de nous”.\nTradició pastissera al carrer Nou d'Igualada des de 1886 | Foto: Albert Compte Riba.\n“L'oncle fa vuit anys que es va morir -recorda el Fidel- però fins a la data, mai va deixar d'ensenyar-me i de tastar les coses que feia, per si calia corregir alguna cosa. Ara el control de qualitat el fa a vegades mon pare, que també és fill d'aquí i si alguna cosa no té el gust que hauria de tenir, perquè se'l coneix de tota la vida, també em toca el crostó”. Per al Fidel, el secret d'un bon producte és clar: “La base és aconseguir bons productes, una bona matèria prima i molt d'amor per elaborar el producte final. Tot i així, el gust de la gent ha canviat i algunes coses no es fan tan dolces o bé han aparegut receptes noves que has d'incloure, com el mousse, que abans no es feia i que té molt bona acceptació. Si bé algunes receptes tenen més d'un segle d'antiguitat, n'hi ha d'altres que has d'anar actualitzant. I també, amb la regularització dels al·lèrgens, oferim postres i pastissos sense sucre, sense llet, amb farines sense gluten o sense ou, segons l'encàrrec”.\nEns acomiadem xerrant del mural de rajola que basteix la part posterior del mostrador, signat per l'escultor i ceramista Sedó, on hi apareix la Verge de Montserrat, patrona de Catalunya, alhora que del gremi dels pastissers, seguint la imatgeria de les Marededéu Trobades, entronitzada, coronada i amb l'infant a la falda. Rere seu, la Muntanya de Montserrat il·luminada per la llum del què sembla representar un quart de lluna decreixent o bé, la fase un eclipsi.\nWeb de Fidel Serra\nFacebook de la Pastisseria Fidel Serra


La solidaritat picanyera arribà a Mauritània - Notícies - Ajuntament de Picanya\nLa solidaritat picanyera arribà a Mauritània\nMaterial escolar recollit a l'Escola Ausiàs March viatjà fins a l'Àfrica\nVíctor Manuel Sabido és veí de Picanya i membre de les forces i cossos de Seguretat de l'Estat i, per motius de treball (realitza tasques relatzionades amb la regulació del fluix migratori), viatjà a Mauritània durant els mesos de maig a juny. Fins allà va dur tot el material escolar recollit (amb molta il·ussió de xiquets i xiquetes) per la classe de 4t A del col·legi púbic Ausiàs March durant el mes d'abril i també material (roba i joguines) aconseguit per altres vies.\nMauritània és un país extraordinàriament pobre amb una esperança de vida que no supera els 50 anys i unes condicions de vida terriblement difícils per a totes i tots però, molt especialment, per a menuts i menudes. Per eixe motiu, l'arribada d'este material escolar fou celebrada de forma molt especial per l'escola on va arribar tot allò que van recollir els nostres alumnes. La roba i les joguines van anar a parar a una casa d'acollida on viuen els xiquets més pobres (encara) d'una societat, tota ella, molt i molt pobre.\nVíctor Manuel ja ha tornat al nostre poble i ha tornat amb la satisfacció d'haver pogut ajudar un poc a estos xiquets i xiquetes en una situació tan complicada però també amb l'enorme tristesa de comprovar, de primera mà, les terribles injustícies que encara es viuen en este món nostre, massa sovint, tan inhumà.


Apartments Saraka Allotjaments : Reservar ara\nAquest allotjament és a 3 minuts a peu de la platja. Located in the heart of the Old Town and completely renovated in 2015, just a few metres from Dubrovnik’s main street Stradun, Villa Saraka offers luxuriously decorated apartments with air conditioning and antique-style furniture.\nNikole Božidarevića 10, Nucli antic, 20000 Dubrovnik, Croàcia\nApartment Esma Més informació\nHistorical City Center Apartment Més informació\nSt. Joseph's Més informació\nVilla Flores Més informació\nOld Town Baroque Palace Accommodation Més informació\nLjuba´s Rooms Old Town Més informació\nSUNce Palace Apartments Més informació\nStudio Heart of the Town Més informació\nOld Town Charm Apartment Més informació\nApartments Nika II Més informació\nMia Casa Dubrovnik Més informació\nApartment Pupica Més informació\nApartman Neve Més informació\nCelenga Apartments Més informació\nApartments and Rooms Lejletul Més informació\nHeart of the City Apartments Més informació\nOld Town Heart Més informació\nRooms Tezoro Més informació\nApartment Ikana Més informació\nApartments Exclusive Més informació


St Giles International Toronto Escola d'Idiomes Canadà | Opinions\nSt Giles International, Toronto, Canadà\nSummer Day Camp (9 a 17 anys)\n1165 C$ per setmana\n708 1416 2123 2831 -- -- -- -- -- -- --\nSummer Camp Residential (9 a 17 anys)\n1945 C$ per setmana\n1213 2426 3638 4851 -- -- -- -- -- -- --\nNota: tots els cursos que ofereix St Giles International, Toronto es poden reservar en línia amb LanguageCourse.Net. En cas que un curs no es mostri a la llista anterior, contacta amb nosaltres.\nL'escola St Giles International està al districte Aurora, Toronto\nPreguntes freqüents sobre St Giles International, Toronto\nQuin és el millor preu per a un curs a St Giles International, Toronto?\nEls cursos d'Anglès de l'escola St Giles International s'ofereixen a partir de 1165 C$ (Summer Day Camp) que consta de 20 lliçons a la setmana. Quan reserves aquí, estàs obtenint el millor preu garantit.\nSí, l'escola ofereix el servei de recollida des de Toronto Pearson International Airport (80 C$)\nEn funció del curs escollit, el nombre màxim d'estudiants a St Giles International varia entre 15 (Summer Day Camp) i 15 estudiants (Summer Day Camp).\nSt Giles International ofereix cursos per a alumnes des dels 9 anys fins als 17. L'edat mitjana és de 0 anys a l'estiu i de 0 durant la resta de l'any.\nToronto Pearson International Airport - (només anada) (80C$)\nToronto Pearson International Airport - (només tornada) (80C$)\nToronto Pearson International Airport - (anada i tornada) (160C$)\nTens qualsevol consell sobre Toronto o vols unir-te a mi per obtenir un curs d'Anglès a St Giles International de Toronto? Pots consultar les ressenyes i informació sobre l'escola que he escollit aquí\nLa majoria de cursos: 16.610 cursos d'idiomes llistats. No trobaràs més en cap altre lloc web\n841.893 €: en el preu del curs estalviats.\n35.046 estudiants atesos


Els rescats de banyistes es dupliquen a Girona i Tarragona pel mal temps i les imprudències\nL'estiu està sent complicat a les platges catalanes pel que fa al nombre de rescats. Segons la Creu Roja, s'han fet més del doble d'actuacions que l'any passat a les platges de Girona i Tarragona. L'única demarcació on han disminuït és al litoral barceloní. Entre les causes, hi ha el mal temps, els corrents marins i, en alguns casos, la imprudència dels banyistes que no segueixen les recomanacions.\n05/08/2011 - 19.12 Actualitzat 05/08/2011 - 21.09\nPer demarcacions, a Girona s'han produït 22 rescats que representen un augment del 144% respecte al juliol del 2010; a Tarragona un total de 77 que equivalen a un 83,3%; i a Barcelona només 57, és a dir, un 32,9% menys que durant l'any passat, segons el comunicat de la Creu Roja.\nL'augment de rescats a Girona i Tarragona es deu en gran part a les condicions meteorològiques adverses, als corrents marins i al mar de fons que s'han registrat en aquestes zones del litoral durant bona part del mes de juliol. A més, a Tarragona cal afegir-hi la gran afluència de banyistes que, tot i el mal temps, han continuat freqüentant les platges, al contrari del que ha succeït a la resta de demarcacions.\nComa-ruga, punt negre\nUn dels punts més negres és la platja de Coma-ruga, on hi ha hagut dues víctimes mortals en menys d'un mes. L'última, una jove de quinze anys que ha mort aquest dijous després d'haver-se ofegat dos dies abans mentre es banyava en una zona prohibida del port.\nMenys picades de medusa\nTambé s'han reduït les assistències motivades per picades de medusa, que els temporals d'aquest estiu han allunyat de la costa. A finals de juliol s'havien atès 3.654 persones per aquest motiu, un 25% menys que durant el 2010.


Aparadors dels alumnes d'Activitats Comercials | Ramar FP\nAparadors dels alumnes d’Activitats Comercials\n13 juny, 2016 Posted by Ramar FPComerç i Màrqueting, Events\nEl mòdul de Dinamització del punt de venda del Cicle Formatiu de Grau Mitjà d’Activitats Comercials acostuma a acabar amb un projecte final consistent en la realització d’un aparador. La temàtica era lliure, però havien de dissenyar una lletra en cada un d’ells, formant la paraula RAMAR. Aquí teniu el resultat! Podem observar l’art, la creativitat i l’originalitat que tenen els nostres alumnes. Una feina excel·lent! Enhorabona!


dimecres 29 juny '22 17:30\nH2OCI. Pàdle Surf\ndimecres 29 juny '22 20:00\nNou cicle de tastos que inclou la mirada gastronòmica. una proposta que posa èmfasi en el vincle indestructible entre les menges i el vi.


Un tanatori és un establiment funerari habilitat per a la vetlla de difunts. El nom «tanatori» prové de la mitologia grega: Thanatos (Θάνατος), el daimon de la mort passiva. L'empresa que té un tanatori és una funerària.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Tanatori&oldid=23641708»\nDarrera modificació: 25 maig 2020 a les 10:49