Hotel Harmony In Pontianak Indonèsia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nJl. Sungai raya Dalam No. 79, Centre de Pontianak, Pontianak, Indonèsia, 78391 - Veure al mapa\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Hotel Harmony In es troba a la zona de Centre de Pontianak de la ciutat de Pontianak. A 3.0 Km de l'emoció de la ciutat, aquest hotel de 3-estrelles gaudeix d'una excelent situació i permet accès a les millors atraccions de la ciutat. També són a fàcil accés Turisme per la Ciutat Pontianak, Ayani Mega Mall, Museu Negeri Pontianak.\nEl Hotel Harmony In, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha recepció 24 hores, servei d'habitacions 24 hores, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, servei d'habitacions.\nL'ambient de Hotel Harmony In es reflexa en cada habitació. televisió de pantalla plana, habitacions per a no fumadors, aire condicionat, servei de despertador, escriptori són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com massatge, jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Hotel Harmony In és una selecció idònia per a la vostra estada a Pontianak.\nTots els tipus de viatgers (38) Viatger de Negocis (13) Parelles (12) Viatgers en solitari (8) Famílies amb infants petits (2) Grups (3)\nTots els tipus de viatgers (9) Parelles (2) Viatgers en solitari (5) Famílies amb infants petits (1) Grups (2)


Un viatge diferent, l'adopció.: Coneixent Costa d'Ivori...\nHa escrito Laura el 11/08/2008\nMe n'alegra que t'agradi.\nAra a fer bondat i a apendre la lliçó, que t'he passat els apunts però et faré un exàmen, ajajajaja.


Actualitzada el 17-12-2021 09:35\nEl dia que han saltat les alarmes per l’amenaça del Primavera Sound d’abandonar Barcelona per les males condicions, diuen, amb què els tracta l’Ajuntament de Barcelona: negar-se a deixar-los ampliar el festival a dos caps de setmana i multiplicar-los el lloguer del Fòrum. Això és el que diu el festival que és evident que vol desafiar el govern d’Ada Colau amb aquesta amenaça, cosa que no vol dir que les raons de fons no hi siguin.\nSeria una molt mala notícia que Primavera Sound marxés de Barcelona i més en aquest moment. Com si el Barça deixés de fer-nos pensar en Barcelona. Ho seria per la marca Barcelona i, fins i tot si no t’agrada aquest model de fer marca, seria dolent perquè la ciutat no està preparada per no tenir aquests grans esdeveniments, l’alternativa que alguns volen, poc definida, no dona sortida a l’estructura que s’ha creat a Barcelona les últimes dècades. Sense anar més lluny, el gremi de restauració avui ja s’ha posat les mans al cap.\nPerò no és només una qüestió econòmica. També ho és d’identitat. Sota el paraigua del que han aconseguit el Primavera i el Sónar s’ha fet forta una riquíssima indústria musical que ha pogut sobreviure al consum de música per internet gràcies als directes. Catalunya és un país de festivals grans, mitjans i petits, que promou una indústria i uns artistes locals que aspiren a actuar alguna vegada al Camp Nou dels festivals, que és l’escenari del Primavera. Perquè quan jugues al Camp Nou et mira tot el món o gairebé, igual que passa a l’escenari del Primavera. No sé si en som del tot conscients.\nAhir que parlàvem al principi d’”El ressopó” amb en Josep Soler, l’Àstrid Barrio i el Jordi Cabré sobre Barcelona i Madrid, el bullici i la vitalitat de Madrid, no podem oblidar que a Madrid se li han fet molt llargs els anys en què el Primavera i el Sónar posaven Barcelona al mapa mundial pels seus certàmens musicals mentre la capital espanyola no trobava el format. Al final l’han trobat, però l’han trobat fa quatre dies a cop de talonari, no com un model emprenedor de quatre il·lusionats que va creixent i es va fent gran fins a convertir-se en els gegants que són. Perquè sí, són gegants –i ara hi diu molt la seva el fons d’inversió que ha comprat una part de la companyia– i hi ha gent a qui això ja no li agrada, però continuen sent els grans esdeveniments de Barcelona, tant com ho és el Mobile…\nAquests festivals són cultura i oci de bracet i una milionada per a la ciutat i, sobretot, una excepció. Això té segell barceloní, s’ha fet aquí, ha nascut i crescut aquí. Per no parlar de com n’han gaudit milers de catalans que els tenen marcats al calendari en vermell.\nEl Primavera acabarà fent grans coses a Madrid amb el temps. Perquè a Madrid, ara per ara estan passant moltes coses, s’estan movent més diners i estan en tendència alcista. Però això no vol dir que hagin de deixar Barcelona, esperem que no, que tot sigui una jugada d’escacs ventilada matusserament als ulls de tothom. I si no sempre ens quedarà l’estel de la Sagrada Família. I tothom content.


#garganta profunda#juego con dildo#mostrar#lamer\n#del culo a la boca#venirse en la cara#toqueteo#chupar\n#masaje asiático#sexo oral#juego con dildo#facial\n#toqueteo anal#sexo anal#sexo con dildo#masturbación\n#mamada#show en webcam#besar#tentar\n#parejas follando#cunnilingus#chica con chica#Juegos\n#garganta profunda#toqueteo#maquinas de follar#estirar\n#chupar#venirse en la cara#sexo con los pies#venirse en la vagina\n#sentarse en la cara#no follar#eyacular#Juegos\n#disfrutar#mamada#frotarse#follar el coño\n#garganta profunda#sexo oral#maquinas de follar#tocar coño\n#masturbación#frotarse#chupar#chica con chica\n#sexo anal#show en webcam#dildoing#El rey de la sala\n#sexo con dildo#mamada#besar#eyacular\n#show en webcam#sexo oral#eyacular#follar el coño\n#juego con dildo#masturbación#chica con chica#comer coño peludo\n#chupeteo anal#correrse en la boca#venirse adentro#chupar\n#rebotar#correrse#masaje#follar las tetas\nsquirtshow 2982 !!tip 33 if u like me 50spank/SpinTheWell30/150fingerpussy/200bj/350dildopussy/555 snpachat\n#del culo a la boca#mamada#toqueteo#besar\n#eyaculación#juego con dildo#lamer el ano#Juegos\nchat de blakbutterfly\n#show en webcam#disfrutar#desnudarse#ohmibod\n#sexo con los pies#venirse en la vagina#HD+#Juegos\n#toqueteo anal#mamada#show en webcam#dildoing\n#show en webcam#correrse en la boca#desnudarse#follar las tetas\n#bailar#sexo con dildo#toqueteo#lamer las tetas\n#bdsm#sentarse en la cara#besar#Juegos\n1110 ➫ BUTT PLUG\nHello ,Welcome to my room . I'm Kate #lovense #lush #bigtitts Show in full pvt :) Shower show at 1939


La Palmera 2, Apartament - Apartment in Sant Martí d'Empúries\nLa Palmera 2, Apartament\nApartament en planta baixa, situat a la façana litoral de l'edifici "La Palmera". Dues habitacions dobles, un bany complet amb dutxa, una cuina tipus office, un menjador-sala d'estar i una terrassa interior. Les habitacions, molt lluminoses ja que tenen finestres amb vistes al poble, disposen d'un total de dos llits individuals i un llit de matrimoni. La cuina office té accés al menjador-sala d'estar, que de fet, és l'estança més àmplia de l'apartament. Tot aquest espai queda obert a l'exterior i a la terrassa, a través d'una gran porta de vidre, aconseguint així, un important punt de llum natural. La terrassa, que és una prolongació de la sala d'estar, no té vistes directes al mar, encara que des d'un lateral es pot arribar a veure la platja. Aquesta terrassa disposa de taula i cadires d'exterior per a poder gaudir d'àpats a l'aire lliure.\nTaula de Ping-Pong, Gandules, Bicicletes i TV (satèl·lit)\nBarbacoa de carbó, Cafetera, Estris de cuina, Fogons de cuina, Microones, Nevera i Torradora\nCompartit Parc infantil, Aparcament inclòs i Plaça d'aparcament


54. CEPS MENORCA. CENTRES EDUCATIUS PROMOTORS DE LA SALUT\nSessions: el programa es du a terme al llarg de tot el curs escolar.\nTots els centres educatius adscrits a la Conselleria de Educació i Universitat del curs 2017-2018, tant de titularitat pública com privada.\nElena Tejera Servei Promoció de la salut D.G. Salud Pública y Participación Conselleria de Salut\nConselleria de Salut del Govern Balear\nLa Conselleria de Salut i la Conselleria d’Educació i Universitat posen en marxa per al curs 2017-2018 la quarta convocatòria del Programa de centres educatius promotors de la salut de les Illes Balears amb l’objectiu que tota la comunitat educativa adopti hàbits de vida saludables en un entorn favorable per a la salut.\nEs pretén que els centres educatius incorporin un model participatiu d'organització del centre en el qual s'aborda la salut i el benestar de forma sistemàtica i integrada, que està orientat a la participació de tota la comunitat educativa, que potència les competències bàsiques en l'alumnat i persegueix el seu adequat desenvolupament tant a nivell personal com relacional i ambiental. És fonamental la creació de vincles efectius amb la comunitat local.\nImpulsar la promoció i l’educació per a la salut en infants i joves a partir de projectes de salut als centres educatius mitjançant la participació de tota la comunitat educativa.\nIntegrar l’objectiu de promoció de la salut als documents de programació de centre.\nCrear un clima escolar positiu en què es conreïn les relacions interpersonals positives i satisfactòries i que afavoreixi el benestar emocional i social de tota la comunitat educativa.\nAprofundir sobre aspectes de promoció i educació per a la salut en les diferents àrees curriculars i emprar metodologies actives que fomentin que els alumnes participin en el seu procés educatiu i desenvolupin les seves competències bàsiques.\nPropiciar el desenvolupament de sinergies entre el sector educatiu, el sanitari, el juvenil, el social i altres sectors que es considerin oportuns mitjançant els mecanismes de coordinació necessaris per tal d’afavorir un clima de benestar i de salut.\nConceptes: L’educació i la promoció de la salut en el entorno educatiu\nEl modelo de Centre Educatiu Promotor de Salut\nProjecte de salut del centre\nImportància de l’análisi de situació\nL’evaluació del projecte\nParticipació de l’áumnat i les families\nParticipació dels recursos comunitaris\nL’equip del centre educatiu promotor de salut\nProcediments: Per poder participar al Programa de centres educatius promotors de la salut, els centres han de complir els requisits següents:\na) Estar adscrit com a centre educatiu a la Conselleria d’Educació i Universitat el curs escolar 2017-2018.\nb) Presentar, dins el termini establert, la sol·licitud de participació al programa, en què consti que s’inclou el projecte en la programació general anual.\nc) Treballar al menys un dels eixos temàtics proposats en el projecte de centre: Alimentació saludable i vida activa, Benestar i salut emocional, Educació afectiva i sexual, Prevenció de les conductes addictives i Seguretat i prevenció de riscs.\nd) Elaborar un projecte que inclogui l’anàlisi de la situació, els eixos que es volen treballar, les accions i actuacions previstes, l’ avaluació i les necessitats de formació del professorat per aconseguir els objectius proposats.\ne) Presentar una memòria a final de curs que acrediti l’execució del projecte.\nActituds: Adoptar hàbits de vida saludable.\nDins la convocatòria s’ofereixen diverses eines per elaborar el projecte de salut del centre (annexes).\nEls participants podran tenir dret al reconeixement de 30 hores de formació permanent, i un 25% més d’hores per a la persona que coordini el programa, sempre que compleixin els tres requisits següents:\nQue hagin participat activament en la formació que es durà a terme al llarg del curs escolar (mínim, 12 hores).\nQue hagin implementat el programa a l’aula.\nQue presentin, en el termini de tres mesos a partir de la finalització de l’experiència, una memòria sobre els procés realitzat que ha de contenir una reflexió sobre la transferibilitat de la formació rebuda a la pràctica educativa.\nEls professors de centres privats no concertats i el personal no docent que participi al projecte de salut pot sol·licitar un certificat de participació al programa expedit per la Conselleria de Salut com a reconeixement a la seva tasca.


17. Postura.  | Avaluació Clínica en Fisioterapia de l'Aparell locomotor (UAB) | Unybook\n17. Postura. (2015)\n La postura es defineix com la posició relativa o disposició de cada porció del cos, en relació amb els segments adjacents, i respecte al cos en la seva totalitat. (Hines) La postura correcta, és aquella que permet un estat d’equilibri muscular i esquelètic que protegeix a les estructures corporals de sosteniment davant de les lesions o a les deformitats progressives, independentment de la posició (erecta, en decúbit, en gatzonetes, inclinada) en que aquestes estructures es troben, en moviment o en repòs. En aquestes condicions, els músculs treballaran amb el major rendiment i les postures correctes seran optimes per als òrgans toràcics i abdominals.\nLes postures incorrectes són conseqüència d’errors en la relació entre diverses parts del cos, donant lloc a un increment de la tensió sobre les estructures de sosteniment, per la qual cosa es produirà un equilibri menys eficient del cos sobre la seva base de subjecció.\nTot el cos es troba interconnectat i tota la evolució es basa en una eficiència energètica.\nTot allò que consumia massa energia i no aportava res, es allò que genèticament s’ha perdut.\nLa postura es troba relacionada amb la funció muscular, amb la funció respiratòria, amb la posició de les articulacions respecte l’activitat, una eficiència energètica, una alineació de la columna vertebral i el estrès de les articulacions.\nUna correcta postura optimitza la posició articular i muscular, reduint el estrès i la càrrega en les estructures musculoesquelètiques. Aquest fet redueix el risc que de malalties i patologies posturals. Una alineació ideal també millora la funció muscular, millorant la respiració i reduint els costos energètic. Permetent, d’aquesta manera, un major rendiment en activitats esportives i musicals. La correcta postura també és important en un estrès mantingut.\nEn dormir el cervell descansa i la musculatura que activem en els moviments descansa.\nPerò sempre hi ha musculatura amb to muscular, no esta actuant però esta amb un to muscular que ens permet certes coses. Com per exemple les arteries, si una no es troba oberta es per que falla la seva musculatura base que li permet que polsi. La musculatura bronquial i la toràcica permet que entri i surti aire, sinó actua correctament ens costa treure l’aire i incorporar-lo.\n To muscular: estat de contracció permanent del sistema muscular, induït pel sistema nerviós.\nExisteixen diversos tipus de to muscular: - To de respòs: manté la integritat articular. No vàlid per a cap moviment voluntari.\nTo d’actitud: predisposa per una acció i és previ, però no ocasiona moviment. Ex. El corredor que esta a punt de córrer.\nTo d’acció: intervé la mobilitat. Acompanya l’activitat muscular. Ex. La que ens permet mantenir de peu.\n2. Llei de la cinemàtica. Lleu de Sherrington d’innervació reciproca:  Un múscul es relaxa quan l’oposat es contrau.\nEls grups musculars estan doblement innervats i l’acció ve determinada per la innervació.\nAl mateix temps s’inhibeix també per la innervació, l’acció antagonista de l’altre grup muscular, que malgrat tot resta pendent d’actuar. Necessari relaxar antagonistes per contreure els agonistes.\n“Els models antieconòmics o ineficaços, un cop apresos, perpetuen el desequilibri” 2.1. Desequilibri muscular.\nMusculatura tònica: son els que normalment fan mal. Es troben en permanent contracció, actuen de manera important. Responsables de la posició i amb tendència a l’escurçament. a la rigidesa i a l’hipertonia. (to constant) Resistència als estiraments.\nMusculatura fàsica: s’han adaptat al moviment, fent qualsevol tipus d’activitat (no actuen en el manteniment de la posició). No es troben permanentment activats, els activem quan els necessitem. S’atrofien i es debiliten amb facilitat si no es fa una utilització d’aquests. Tenint a la hipotonia i a la debilitat. El fisioterapeuta ha d’actuar per tal de mantenir la tonicitat.\nUns 2/3 de la musculatura del cost tenen funcions tòniques. Alguns son fonamentalment de un o altre tipus. Però també actuen en l’acció de l’altre.\nDe l’acció combinada d’ambdós grups musculars depèn la correcta postura, de tal manera que s’han de compensar i el fisioterapeuta haurà d’actuar sobre els mateixos quan detecti el grup afectat.\n3. Alineació ideal.\n Posició del cos que tingui el màxim rendiment energètic. Es pot estudiar: - D’acord amb l’alineació de la plomada. Seguint les línies d’alineació ideal: (posturologia) o Visió posterior: tuberositat occipital, centre de la columna cervical-dorsal-lumbar-sacra, símfisis pubiana, centre dels peus.\no Visió lateral: anterior al mal·lèol peroneal, genoll centre de rotació dels còndils, pel mig del trocànter, posterior al cap del fèmur (centre de rotació de l’articulació), centre de vertebres lumbars i cervicals, centre de l’apòfisi odontoide i lòbul de l’orella. (el ravillo del ull ha de tallar la orella.) - D‘acord a la distribució de la força del pes (moviment del centre de gravetat) o 45-65% del pes és càrrega sobre els talons.\no 30-47% del pes sobre l’avantpeu.\no 1-8% del pes sobre el mesopeu.\n- D’acord l’activitat electromiografica: o Músculs del peu en repòs.\no Soli actiu.\no Quàdriceps i isquiotibilas inactius o lleugerament actius o Psoasilíac actiu constantment o Gluti major inactiu o Gluti mig i tensor de la fàscia actius (mantenen la inclinació lateral de la pelvis) o Erector de la columna actiu (contraresta el moviment anterior) o Abdominals inactius o Poca activitat de trapezi, serratus anterior, supraspinós i porció posterior del deltoides.\n3.1. La postura correcta.\n- - Zona plantar: arc longitudinal plantar.\nDits dels peus: sense deformitats, cap endavant.\nGenoll i cames: rectes amb ròtules mirant el fornt.\nMalucs, pelvis i columna: o En visió posterior: simetria de malucs i columna recta.\no En visió lateral: malucs (alineació de les EIAS), pelvis i columna (corbes de columna normals: 2 lordosi i 2 cifosis) Abdomen: llis en l’adult.\nTòrax: lleugerament elevat i cap endavant.\nBraços i espatlles: palmells cap el cos, equidistància entre espatlles. (10 cm distancia entre escàpules) Cap: dret.\n3.2. Centre de gravetat:  Lloc on suposem que esta concentrada tota la massa del cos i on s’exerceix la força pes. Punt on la força pes esta equilibrada i baixa cap al centre de gravetat.\nHi ha una contrareacció, les forces s’equilibren (força reacció). La força pes parteix amb una mica mes avanç, no es compensa prou be. De manera que tenim la zona lumbo-sacre com a zona conflictiva.\n Línia de gravetat: línia vertical imaginària que travessa el centre de gravetat.\nEl centre de gravetat es troba entre L5-S1 i el centre de reacció al sacre, per tant hi ha una distància entre ambdues, la loose link, o àrea d’inestabilitat.\nSegons Rosquist és el preu que hem de pagar per passar a la posició bípeda, una posició d’inestabilitat.\nCaminem per no caure, posem una cama davant de l’altre per avençar en una direcció, però el sistema no és del tot estable. Cal una despesa energètica important en el manteniment de la postura i aquest és el motiu per tenir-ne tanta cura.\n4. Alteracions de la postura.\n4.1. Visió lateral.\nL’alineació depèn del correcte equilibri entre els següents músculs, que han de estar correctament alineats uns amb els altres:   Musculatura extensora de la columna: erectors de la columna.\nAbdominal: rectes de l’abdomen i oblic extern.\nFlexors de maluc: psoes ilíac, tensor de la fàscia i recte anterior.\nExtensors de maluc: gluti major.\nEn tenir descompensacions tenim alteracions posturals. Alteracions de l’alineació ideal:     Cifo-lordosi: o Hiperlordosi: pot ser constitucional.\no Cifoescoliosi: músculs que s’allarguen i s’encreuen.\no Postura de cifo-hiperlordosi: hipertextensió de la columna lumbar, inclinació anterior de la pelvis, flexió de l’articulació coxofemoral. Elongació i debilitat dels flexors del coll, erectors superior de la columna, oblic extern i isquiotibials. Escurçament i augment del to (tight) dels extensors del coll, flexors del maluc i erectors de la columna lumbar.\nEsquena recta Avançament del cap Posició militar: no poden deixar d’estar rectes de forma natural.\n4.2. Visió posterior.\nL’alineació ideal depèn del correcte equilibri entre: - Músculs laterals del tronc: quadrat lumbar, oblic extern i oblic intern.\nAbductors del maluc: gluti mig i tensor més tracte de la fàscia lata.\nAdductors del maluc: adductors.\nEversos del peu: peroneus llarg i curt.\nInversos del peu: tibial posterior, flexor llarg del primer dit i flexor llarg dels dits.\nAlteracions de l’alineació  Inclinació lateral dreta  Inclinació lateral esquerra 4.3. Postura lateralitzada.\nDepèn de la lateralització. Bàcula pèlvica i bàscula de la cintura escapular.\nCal tenir en compte la lateralització depenent de dextre o esquerrà. S’intenta compensa Mala alineació postural. (desalineació dels solcs glutis en un nen pot ser per luxació del fèmur) compensació de la musculatura. Una més tònica i altre més hipotònica. Més estirats uns que altres.\n- 5. Posició de les escàpules.\nPossibles moviments de l’escàpula en els diferents plans.\nDesviació cap a l’esquerra Desviació cap a la dreta Alineació ideal 5.1. Escàpules.\n Llises i adossades a la caixa toràcica.\n Sitancia interescapular aproximada de 10 cm.\n5.2. Deformitats a nivell escapular.\n- - - Escàpules en abducció i lleugerament elevades.\nEscàpules en adducció i espatlles elevades: contracció de la porció superior del trapezi i elevadors d’escàpula. (l’acció dels militars de portar les espatles enredera ho accentuarà i pot crear una impossibilitat de retorna a la normalitat.) Escàpules en abducció i espatlles deprimides: calen exercicis del trapezi.\nEscàpules inclinades amb orientació horitzontal de la part axil·lar de les mateixes per debilitat del serratus anterior i/o trapezi. . el romboides i el rodó gran formen una “V” a l’angle inferior.\nEscàpules lleugerament alates i en abducció, bastat freqüent en nens i no patològic.\nEscàpules en abducció i espatlles endavant en nenes premenstruals.\nPressionar la paret contra resistència es posa en funció el serrato anterior, es marca l’escàpula alada. Pot ser no simètrica.\nEn direcció endavant i amunt.\n6.1. Deformitats aparents i reals.\n- - Pectus carinatum Pectus excavatum: amb l’edat hi ha més rigidesa i si no donava problemes pot arribar a donar.\nAbsència de pectorals (síndrome de Poland) 7. Extremitats inferiors.\nAlineació virtual entre cap del fèmur, ròtula i la tibioastragalina ha de donar una línia recta.\nTot i així, el var i el valg pot ser també fisiològic. Existeix una tendència a rotació interna quan hi ha recurvatum.\n[Dolors: Coxartrosi: dona mal a la ingle. Cul: problema de l’esquena normalment.] Tacs a la part posterior: per veure si es troba recte el peu o pronat, supinat, retropeu var i valg.\nAny i mig es la mitjana de caminar de forma autònoma. Inicialment en genu var (es mesura entre els còndils) i peu pla. Fins i tot passant per fase de valgo (s’ha d’analitzar, no mes de 9 cm, distancia intermaleolar. Pot haver creixement irregular de la part interna i externa de la cama).\nProcés entre 5 i 6 anys. també tenen tendència a anar amb genolls flexionats. Perquè quant mes avall tens el centre de gravetat més estable estàs.\nGenu valgo asimètric segur que es patològic.\nLes nenes grassonetes tenen tendència a genu valg, mes postural.\nQuant més grans menys toleren aparells, ortesis. De manera que és millor aplicar-les de nit. També cal destacar que no està demostrada l’evidencia de que les plantilles millorin en els nens petits el peu pla laxa infantil.\n8. Posicions a millorar.\n- Dormir Asseure Caminar Estar dempeus - Fer tasques domèstiques Agafar pesos Traslladar pesos Etc.\nLa simple col·locació d’un elevapeus ens permet recuperar la posició correcta i disminuir el moment de força sobre la pelvis Asseure correctament és una manera de disminuir despesa energètica.\nCanon de porporcions humà  destaca la presentació ideal amb la mida del cap com a mesura estandar: el cos idela té 8 caps d’estatura. Els herois són representats per l’escultuta o altres arts amb un canon d9 caps d’alçada.\nPapir amb un dibuix d’un faraó assegut –hi ha una quadrícula al fons del dibuix que s’ha interpretat com una quadrícula de proporcions.\nSegons altres seria per reproduir còpies exactes del dibuix.\nEl puny era la mesura estàndard.\nLa mà és una zona molt important: sosté el bàcul, la maça, la creu Ank, etc.\nDorífor de Policlet ( s.V aC). Copia romana. Representa el cànon de proporcions.\nCànon grec de proporcions basades amb al cap humà- mesura de 7.5 caps d’estatura Es tracta del portador de llança.\nDibuix de proporcions basat en els estudis del romà Vitrubi ( s. IIdC).\nAmb els braços oberts el cos s’emmarca en una quadrat Amb els braços i cames oberts en X, el cos s’emmarca en un cercle, on el melic és el punt central.\nProporcions de Henry Dreyfruss- s XX.\nJoe i Josephine Diadumen de Policlet ( S.V aC). Còpia romana. El lluitador es col·loca la cinta al voltant del cap abans d’iniciar el combat. Es tracta d’una escultura que s’ha cregut base del cànon de proporcions.\nDiscòbol i discòfor. Dos atletes, un en el moment del llençament del disc i l’altre moments abans de fer-ho.\nEnvergadura de 208cm, desproporcionada a la seva alçada.\nMans i peus molt grans, com aletes i rems.\nGreix corporal d’un 4%, molt per sota dels valors.\nCames curtes en relació al tronc que és més llarg: ajut a la propulsió i menor resistència.\nUssain Bolt. Molt alt , quasi 200cm.\nAvaluació instrumental en fisioteràpia de l'aparell locomotor. - 3. Anàlisi de la postura. (2015) Apunte\nAvaluació Clínica en Fisioterapia de l'Aparell locomotor - ACFAL - T04 - La postura (2018) Apunte


Demanen que la retirada de tutela es faci amb un jutge | Sònia Pau | barcelona | Societat | El Punt Avui\nDemanen que la retirada de tutela es faci amb un jutge Demanen que la retirada de tutela es faci amb un jutge Demanen que la retirada de tutela es faci amb un jutge Demanen que la retirada de tutela es faci amb un jutge + Demanen que la retirada de tutela es faci amb un jutge E-mail\nbarcelona - 22 novembre 2017 0.00 h\nDemanen que la retirada de tutela es faci amb un jutge\nUna entitat que aplega 400 famílies afectades a Catalunya acusa Atenció a la Infància d’actuar de manera abusiva\nLa Dgaia afirma que, en el 99% de casos recorreguts, la Justícia li dona la raó\nUn centre de la direcció general d’Atenció a la Infància i l’Adolescència (DGAIA) ANDREU PUIG / ARXIU.\nDemanen que la retirada de tutela es faci amb un jutge Demanen que la retirada de tutela es faci amb un jutge Demanen que la retirada de tutela es faci amb un jutge Demanen que la retirada de tutela es faci amb un jutge Demanen que la retirada de tutela es faci amb un jutge E-mail\nPares i mares als quals l’administració els ha tret la tutela de fills o filles consideren que estan en situació d’indefensió perquè no tenen mitjans per defensar-se i, en definitiva, no poden demostrar que tenen capacitat per fer-se’n càrrec. A través d’Aprodeme (Associació per a la Defensa del Menor), una associació que aplega unes 400 famílies de Catalunya i el doble a tot l’Estat, van presentar ahir una denúncia col·lectiva a la fiscalia del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya i també han fet arribar una queixa al Parlament Europeu i al Síndic de Greuges.\nProposen que hi hagi un canvi de sistema: que la retirada no la decideixi un tècnic de la direcció general d’Atenció a la Infància i l’Adolescència (DGAIA), sinó que sigui un jutge “especialista i imparcial” qui també hi intervingui per avaluar si s’ha d’aplicar alguna mesura per protegir la criatura. “Amb l’excusa de la protecció dels menors sovint s’acaba trencant una família, perquè se separa la criatura del seu entorn i això no la beneficia”, va explicar ahir el president d’Aprodeme, Francisco Cárdenas.\nFonts de la Dgaia van indicar ahir a la tarda que no havien rebut la denúncia col·lectiva de l’associació de famílies i van negar que les retirades d’infants es facin amb arbitrarietat. Les mateixes fonts van recordar que en les propostes d’intervenció actuen diferents equips abans de prendre una decisió final per valorar tant els arguments tècnics com les garanties jurídiques: l’EAIA (Equip d’atenció a la infància i l’adolescència del territori), Seaia (Servei especialitzat d’atenció a la infància) i l’EFI (Equip funcional d’infància) on entre altres professionals hi ha un jurista.\nAtenció a la Infància també assegura que les famílies estan informades de les decisions que es van prenent i, respecte als casos judicialitzats, explica que en el 99% d’ocasions el jutge ha resolt a favor de la Dgaia.\nAprodeme, en canvi, exposa en la denúncia col·lectiva que les retirades immediates dels menors deixen en situació de desemparament les famílies. Es queixen de falta d’informació i que els temps de recurs són molt llargs. “Es confon risc amb desemparament”, indiquen, segons l’experiència de diferents famílies, i hi afegeixen que, si bé l’actuació podria ser correcta com a mesura preventiva, s’acaba anant més enllà fins al punt que s’arriba a generar “dolor i patiment innecessari”.\ncasos de desemparament\nva gestionar Infància el 2016. 300 van anar a judici i en 21 van guanyar els pares.\nCasos que s’eternitzen\nUn dels problemes que plantegen les famílies afectades és que en els casos que el jutge acaba donant la raó als pares és complicat recuperar la vida normal amb el menor perquè “ja ha passat molt de temps fora del nucli familiar biològic” per estar en un centre o amb una altra família. Interpreten, així, que fins i tot la justícia acaba sent “inoperativa”, perquè hi ha un dany irreparable en la relació entre els pares i la criatura.\nDes d’Aprodeme s’aconsella les famílies que es trobin amb una retirada pel sistema de protecció de menors que, si poden, actuïn des del primer moment amb un advocat i presentin un recurs a l’administració. L’experiència entre els seus associats, diuen, mostra que és l’única manera de retallar terminis.\nEl Punt Avui. Girona 22-11-2017, Pàgina 21\nEl Punt Avui. Nacional 22-11-2017, Pàgina 21\nEl Punt Avui. Camp i Ebre 22-11-2017, Pàgina 21\nEl Punt Avui. Lleida 22-11-2017, Pàgina 21\nEl Punt Avui. Maresme 22-11-2017, Pàgina 21\nEl Punt Avui. Catalunya Central 22-11-2017, Pàgina 21


Dona havia de ser: marzo 2012\nmujer del mediterraneo: Di NO a la protección de los "valores tradicional...\nmujer del mediterraneo: Di NO a la protección de los "valores tradicional...: DECLARACIÓN DE LAS ORGANIZACIONES FEMINISTAS Y DE LA MUJER FRENTE A LOS ESCASOS RESULTADOS DE LA 56 ª REUNIÓN DE LA COMISIÓN DE LA ONU...\nPublicat per Judith Mellado a 9:32:00 a. m. No hay comentarios: Enllaços a aquest missatge\nPublicat per Judith Mellado a 10:01:00 a. m. No hay comentarios: Enllaços a aquest missatge\nPublicat per Judith Mellado a 11:13:00 a. m. 1 comentario: Enllaços a aquest missatge\nPublicat per Judith Mellado a 12:30:00 p. m. 4 comentarios: Enllaços a aquest missatge\nLa Maruja, històrica dirigent veïnal rebutja la Medalla d'honor de Barcelona. Aquesta noticía no ha sortit al Telenotícies de TV3 però la xarxa en va plena!\nL’alcalde de Barcelona, Xavier Trias, va presidir l’acte d’entrega de les 25 Medalles d’Honor que atorga el consistori a entitats i persones que contribueixen a la construcció social de la ciutat.\nEntre els guardonats hi havia la presidenta de l’associació FEM Paral·lel, i impulsora de la recuperació d’El Molino, Elvira Vázquez, el mossèn de la Parròquia Mare de Déu del Port, Josep Hortet, o Jordi Porta, expresident d’Òmnium Cultural, van ser algunes de les persones que van pujar a recollir el guardó municipal. Entre les entitats premiades hi ha l’institut dels Drets Humans de Catalunya o l’Associació dels Amics i Comerciants de la Rambla...\nPerò la que més va sorprendre l’audiència, va ser la intervenció de María Ruiz, que va ser premiada a proposta del seu districte. Més coneguda com "la Maruja", aquesta lluitadora incansable de Nou Barris és l’actual presidenta del Casal de Gent Gran de la Prosperitat des de la seva creació ara fa 8 anys. En ser cridada per recollir la Medalla d’Honor, "la Maruja" va aprofitar per explicar els motius de rebutjar la condecoració amb unes parules coherents amb la trajectòria:\n"Agradezco enormemente a todo el que me ha propuesto para esta medalla tan importante, pero personalmente no la puedo aceptar de un gobierno que nos está recortando por lo que yo he luchado y lucharé siempre."\nNi corta ni perezosa, la Maruja va deixar amb un pam de nas en Xavier Trias i la resta dels presents. I tot i que a les noticies ho van presentar com una anècdota, cal reconéixer el valor de la Maruja a l'hora de defensar les nostres idees.\nENS FALTEN MÉS MARUJAS I MENYS XAVIERS!!\nSi voleu saber més coses:\nPublicat per Judith Mellado a 9:37:00 a. m. No hay comentarios: Enllaços a aquest missatge\nPublicat per Judith Mellado a 12:31:00 p. m. No hay comentarios: Enllaços a aquest missatge\nEmmeline Pankhurst (Mánchester, 1858 - Londres, 1928)\nVa ser una de les fundadores del moviment sufragista britànic. I el seu nom està associat a la lluita pel dret de vot per les dones, en el període immediatament anterior a la primera guerra mundial.\nEmmeline va néixer a Manchester, filla d’un home de negocis amb idees lliberals. Es va casar amb l’advocat Richard Marsden Pankhurst, el qual ja recolzava el moviment sufragista abans de conèixer-la, o va ser l’autor de la Lleida de la propietat de la dona casada (1870-1882).\nVa fundar el 1892, la Lliga a Favor del Dret de Vot de la dona, i en aquella època, ella i el seu marit s’afilien al partit Laborista. La mort del seu marit no la va allunyar de la seva activitat reivindicativa, i el 1903 va fundar , juntament amb les seves filles, la Unió Política i Social de la Dona. Amb la intenció d’incorporar les obreres a la causa sufragista.\nEmmeline amb les seves filles\nManifestació de l'associació WSPU\nVa ser un moviment reivindicatiu que tenia destacats membres com Annie Kenney, la “màrtir” del sufragisme britànic Emely Davison i la compositora Dama Ethel Smyth.\nDama Ethel Smyth\nEs van anar endurint les accions, amb manifestacions al carrer. Cosa que va provocar la detenció en nombroses ocasions d’Emmeline Pankhurst, les seves filles i altres sufragistes. En molts casos acabaven amb condemnes de presó, vagues de fam, que van provocar alguna que altra mort. Com que pertanyia a la classe alta, no va patir les privacions que altres sufragistes a la presó, la van alimentar a la força durant una vaga de fam… mentre que a altres les deixaven morir…\nDetenció d'Emmeline en una manifestació\nEl 6 d’agost de 1914 en vistes a la Primera Guerra mundial, va aturar la lluita sufragista, i va mobilitzar les sufragistes perquè abandonessin la lluita. Al mateix temps que demanava la incorporació de les dones al mon laboral, ja que molts llocs de treballs d’homes a les fàbriques estaven lliures.\nEmmeline en una manifestació\nA l’acabar la guerra va tornar a demanar el vot per les dones emparant-se en el fet que s’havia concedit a les dones d’EEUU l’any 1920. Finalment el vot femení es va concedir el 1928, i al cap d’unes setmanes va morir a l’edat de 70 anys.\nCuriositats: Per què el color lila s'associa als temes de gènere?\nEl color lila com a símbol de les dones, especialment de les seves reivindicacions, fa dècades que està arrelat en molts països.\nRetrat d'Emmeline Pankhurts que es venia per recaptar fons per la lluita sufragista\nLa referència més fiable és la que indica que va ser instituït per l'organització britànica que un grup de dones, entre les quals hi havia Emmeline Pankhurst i les seves filles, va fundar per promoure el vot de les dones i reformes socials que milloressin la condició femenina (Women's Social and Political Unions, WSPU). Però no era només el lila, hi havia també el blanc i el verd com a símbols del moviment. Aquesta foto mostra els llaços de tres colors que es venien amb una foto d'Emmeline Pankhurst per recaptar fons per al moviment sufragista:\nSigui com sigui, però, el lila és el color que ha triomfat i que trobem representat en més llocs com a símbol de les dones i les seves reivindicacions.\nsi us agradaden les pel·lícules us recomano Sufragistes dirigida per Sarah Gavron que parla sobre el naixement del sufragisme a Anglaterra i la lluita de les dones, principalment obreres que van arriscar-se a perdre casa, fills i fins i tot la vida per aconseguir la igualtat.\nPublicat per Judith Mellado a 11:27:00 a. m. No hay comentarios: Enllaços a aquest missatge\nAvui és Sant Josep, i a part de felicitar els Joseps, les Josefines i tota la colla vull felicitat la Pepeta Agramunt Costa, coneguda popularment com la Pepa Maca!\nQuantes vegades tan dit "sembles la Pepa Maca!" i t'has ofès!!! ai, ai que equivocada que estaves!! Hauríem d'estar orgulloses que algú ens digués això, per què?\nPepeta Agramunt Costa (Barcelona 1900- Mataró1971) va ser una feminista i sindicalista catalana.\nVa ser treballadora tèxtil a la Fàbrica Can Miguell de Mataró\nVa liderar la vaga dels "quinze duros" en època franquista per aconseguir la millora salarial de les treballadores de la fàbrica.\nVa lluitar pacíficament per aconseguir una millora dels drets de les dones i de les treballadores.\nL'any 2010 es va inaugurar a Mataró un plaça commemorativa.\nAixí que ja ho saps, enguany celebrem el Bicentenari de la Pepa (la constitució), la Pepa Maca (feminista i sindicalista) i la Pepa/Josefina (la tieta, padrina ... que tots tenim a la família!).\nDilma Rousseff , guanya un premi per treballar en favor de la igualtat de gènere.\nSucceeix a Luiz Inácio Lula da Silva en la presidència del Brasil. I tot i que va arribar a l'ombra d'aquest gran mite, poc a poc s'ha anat guanyant el respecte i l'admiració del seu poble, i la resta del món.\nÉs una dona de tarannà tranquil i silenciós, parla poc i es deixa veure poc. Presumeix poc del seu passat d'ex guerrillera, ex pressa i ex torturada per la dictadura militar. Però ha captivat a tots amb els resultats que la seva gestió està aconseguint.\nNo es felicita per la millora de la sanitat, sinó que s'indigna en públic quan s'assabenta que hi ha hospitals que tenen màquines per fer mamografies guardades per falta de tècnics. I mentres tant les dones segueixen sense poder fer un diagnòstic preventiu.\nEl primer any de mandat va expulsar sis ministres per corruptes, i així exemplificar la seva política de lluita eficaç i transparent.\nPoc a poc, es van veien els resultats de la seva gestió, arreu del país.\nEl Congrés li acaba d'atorgar el Premi Bertha Lutz, per als qui treballen en favor de la igualtat de gènere. En el discurs que va oferir en l'entrega va dir: "Estic convençuda que el segle XXI serà el segle de la dona". Tot i que també va afirmar que la lluita pels drets de la dona cal complementar-la amb la recerca de la igualtat racial i moltes altres igualtats.\nEn l'àmbit científic de la Sociologia el SINDROME DE LA SUPERWOMAN s'ha utilitzat per descriure a la dona occidental que s'esforça per asumir múltiples rols: professional, estudiant, mare, esposa, mestressa de casa, dona atractiva... i aconseguir nivells de perfecció en tots.\nMarjorie Hansen Shaevitz, Directora de Institute for Family Work and Relationships, en La Jolla (USA) és la inspirada creadora d'aquesta terminologia i autora d'un llibre amb el mateix títol.\nSi en voleu saber més coses no deixeu de llegir el següent article:\nMafalda és el personatge creat per dibuixant Quino, i de la que es van publicar vinyetes entre 1964 i 1973.\nEntranyable, divertida, preocupada per la humanitat i la pau mundial, Mafalda ens ha fet riure i reflexionar durant 50 anys!\nAquesta vinyeta es va publicar al diari italià La Repubblica, i va referència a la resposta d'una opositora de Berlusconi a un dels habituals atacs masclistes d'"il cavalieri":\nPublicat per Judith Mellado a 10:11:00 a. m. 1 comentario: Enllaços a aquest missatge\nEl final de la Dictadura i la tornada al sistema democràtic van significar l’eclosió del moviement feminista i la ràpida consecució dels avenços jurídics que van col·locar a la dona espanyola a un nivell similar a la de la resta del món occidental.\nAprofitant la celebració de l’Any Internacional de la Dona, convocat per l’ONU, poc mesos després de la mort del dictador el moviment feminista va sortir a la llum pública. El desembre de 1975 es va celebrar a Madrid les Primeras Jornadas por la Liberación de la Mujer, a les que seguiran el 1976 les Primeres Jornades catalanes de la Dona.\nAviat es va veure que aquest feminisme que naixia després del silenci de la Dictadura tenia bàsicament dos tipus d’associacions: seccions femenines dels partits d’esquerra i grups autònoms feministes entre els que destacava el Colectivo Feminista de l’escriptora i advocada Lidia Falcón.\nPocs mesos abans de la mort del dictador s’havia produït un canvi jurídic important, l’abolició del Codi Civil dels articles que consagraven el paper de l’home com a cap de família i que impedien a la dona casada disposar lliurement dels seus bens anteriors al matrimoni, acceptar herències, firmar contractes o participar en un judici.\nEls avenços en el terreny dels drets de la dona van ser ràpids i es van desenvolupar paral·lelament als avenços del procés democràtic de la transició.\nEl maig de 1978 l’adulteri i l’amistançament deixaven de ser delicte i l’octubre del mateix any es despenalitzava l’expedició d’anticonceptius.\nEl procés de canvi es consagrava amb l’aprovació de la Constitució el desembre del mateix. L’article 14 de la Carta Magna:\n“los españoles son iguales ante la ley, sin que pueda prevalecer discriminación alguna por razon de nacimiento, raza, sexo, religión, opinión o cualquier otra condición o circunstancia personal o social”\nEl moviment feminista va centrar el seus esforços en aconseguir una llei del divorci amplia i progressista i una regulació que deixés la interrupció de l’embaràs segons la voluntat de les dones.\nEl divorci, l’avortament i les campanyes per popularitzar l’ús del preservatiu van ser temes que van provocar grans polèmiques en les que l’església catòlica i les forces polítiques més pròximes a aquesta mentalitat van lluitar per que no hi hagués canvis en la legislació.\nTaula informativa 1976\nEl millor exemple va ser el debat de la llei del divorci, element clau en la ruptura interna en el partit governant de centre-dreta, la Unión del Centro Democràtico de Suàrez. La negativa eclesiàstica a qualsevol canvi va portar a l’enfrontament intern entre els sectors progressistes i democristians de la UCD. Finalment, amb el suport de totes les forces de l’esquerra es va aprovar la Llei del divorci de 1981.\nDesprés de la victòria absoluta del PSOE el 1982, les Corts van abordar l’altra gran reivindicació feminista, la interrupció voluntària de l’embaràs i la polèmica llei de l’avortament.\nTot i que el govern socialista va presentar un projecte de llei moderat, que va aixecar moltes crítiques en els mitjans feministes, el debat va ser agre i polèmic. L’església catòlica no va dubtar en qualificar la llei com una gravíssima violació de l’ordre moral. Aprovada el 1983, el Grupo Popular va interposar un recurs previ de inconstitucionalitat que no va ser resolt fins dos anys més tard.\nManifestació a favor de l'avortament lliure, Madrid 1983\nLa polèmica de l’avortament, va seguir essent un tema que separava radical a les organitzacions feministes d’opinió conservadora. No obstant, a aquestes alçades el moviment feminista havia començat clarament a perdre força. El fet d’aconseguir total o parcialment les seves reivindicacions va fer que perdés força. Aquest fenomen no sol es pot apreciarà Espanya sinó a la resta del món occidental.\nAixò no vol dir que s’hagi aconseguit la igualtat entre sexes. Tot i que la dona s’ha anat incorporant de forma creixent al treball i que hi hagi més dones que homes en el sistema educatiu, continua existint elements de desigualtat que segueixen alimentant la polèmica pública.\nEspanya segueix essent un país amb una petita població activa femenina si es compara amb altres països del nostre voltant, la desigualtat salarial segueix sent la norma en molts sectors de l’economia i la representació femenina en els llocs de direcció d’empreses i alts executius segueixen sent una minoria. Tot i amb això, el els primers anys del segle XXI, hi ha hagut un tema que per la seva gravetat social a superat a tots els anteriors: la violència de gènere.\nLa victòria del PSOE el 2004 va portar tot una sèrie de reformes. Per primera vegada a la historia del país hi havia una vicepresidenta del govern i s’ha establert la paritat en el número de ministres que componen el poder executiu. La reforma del Codi Civil, en l’anomenada llei del Divorci Express, en la que es volia accelerar els terminis per avançar i solucionar el divorci d’una manera equilibrada, i va acabar afavorint a l’home, i va plantejar nous problemes sobre la custodia dels fills.\nNo obstant, la gran fita legislativa d’aquest govern va ser la llei orgànica de mesures de protecció integral contra la violència de gènere que va ser aprovada l’octubre de 2004.\nDesprés de l’èxit del Partit Popular a les generals de 2011, veurem com evolucionen o involucionen aquestes reformes. De moment, les aplicacions i millores que s’havien fet a la llei de l’avortament, s’han derogat, i hem tornat a la llei de 1985 amb reserves... haurem d’estar a l’aguait sobre quins drets de la dona volen anar retallant.\nPublicat per Judith Mellado a 9:56:00 a. m. 2 comentarios: Enllaços a aquest missatge


Sacerdots i amics del Senyor - El Periódico Mediterráneo\nLa propera beatificació de quatre sacerdots màrtirs en la nostra catedral hauria de despertar en tots nosaltres el desig d’aprendre la lliçó permanent que ells, tant en la seua vida com en la seua mort, ens van deixar\nLa propera beatificació de quatre sacerdots màrtirs en la nostra catedral hauria de despertar en tots nosaltres el desig d’aprendre la lliçó permanent que ells, tant en la seua vida com en la seua mort, ens van deixar, i convertir aquest aprenentatge en acció de gràcies al Senyor.\nEn la Carta als Romans sant Pau manifesta una convicció que orienta la seua vida i tot el seu ministeri apostòlic: «Estic segur que ni mort, ni vida, ni àngels, ni principats… ni cap altra criatura no podrà separar-nos de l’amor de Déu revelat en Crist Jesús, Senyor nostre» (Rm 8, 38-39). Déu ens ha manifestat el seu amor amb tanta claredat en el seu Fill Jesucrist que l’apòstol Pau viu amb la convicció que la persecució, l’espasa o la mort no el podran separar del seu amor. Els màrtirs que properament seran beatificats van ser autèntics amics de Déu, que van preferir perdre la vida abans que perdre eixa amistat. Per a ells ser amics del Senyor era el tresor més valuós que havien trobat. Més que la pròpia vida. Per això van afrontar la mort convençuts que el martiri no sols no els separava de l’amor de Déu, sinó que ocorria precisament el contrari: per la mort eixa amistat arribava a la seua plenitud. No sols no van viure la mort com a signe que Déu no els estimava, sinó que la van acceptar convençuts de què era llavors quan eixa amistat que havien cultivat al llarg de tota la vida es realitzava plenament.\nEren també sacerdots, membres de la Germandat de Sacerdots Operaris fundada en la nostra diòcesi pel Beat Manuel Domingo i Sol. Un d’ells nascut en la nostra diòcesi. Es dedicaven a educar els joves i acompanyar-los en el seu camí cap al sacerdoci. Segurament havien donat molts consells i lliçons als joves que sentien la crida del Senyor al sacerdoci. Però en el moment del martiri van donar la lliçó més important: es van donar ells mateixos. La mort es va convertir per a ells en l’acte sacerdotal més important. No els llevaven la vida, sinó que ells la van oferir.


Resum dels acords de Ple de 28 de setembre de 2010 | Ajuntament de Granollers\nInici » Resum dels acords de Ple de 28 de setembre de 2010\n8) Dictamen relatiu a l'aprovació del conveni marc de col·laboració entre la Cambra de Comerç, Indústria i Navegació de Barcelona per a dur a terme el projecte “Can Muntanyola, centre de serveis avançats a les empreses”.\nL'objectiu del conveni és establir les bases de la col·laboració entre l’Ajuntament i la Cambra la finalitat de dur a terme el Projecte "Can Muntanyola, centre de serveis avançats a les empreses". Aquest projecte facilitarà a les empreses l’accés en condicions d’igualtat a la xarxa de serveis empresarials que ofereixen les cambres de comerç, de manera coordinada amb els serveis que ofereix l'Ajuntament amb una concepció de servei integral. Aquest equipament s’especialitzarà en la generació i transferència de coneixement sobre innovació en la gestió, en el foment de gent emprenedora, en la formació de personal directiu de les petites i mitjanes empreses, i en el suport al creixement i a la internacionalització de les empreses.\nMoció en defensa de l’Estatut de Catalunya que presenta el Partit dels Socialistes de Catalunya.\nPrimer. Constatar el malestar creat a Catalunya per la sentència que mai no s’hauria d’haver produït.\nTercer. Des de l’acatament de les sentències del TC, defensar, més que mai, l’Autogovern de Catalunya, del qual l’Estatut n’és la seva expressió màxima i al qual els catalans i catalanes no pensem renunciar, en el marc d’una Espanya plural.\nQuart. Instar el govern d’Espanya a desenvolupar a través de tots els mecanismes polítics, jurídics, legislatius i de cooperació institucional, el potencial d’autogovern contingut en l’acord estatutari entre les institucions catalanes i espanyoles que va ésser referendat pels ciutadans i ciutadanes de Catalunya.\nCinquè. Reiterar que la realitat nacional catalana, tal i com s’expressa en el preàmbul de l’Estatut, l’autogovern de Catalunya, la dignitat dels seus símbols i institucions, la llengua i la cultura catalanes, el dret civil i la tradició jurídica catalana i un finançament just, tenen perfecte cabuda en el marc jurídic i polític definit per la Constitució de 1978.\nSisè. Aquest Ajuntament es posa al costat i a disposició del President de la Generalitat que encapçala el posicionament i l’estratègia a seguir del conjunt de Catalunya per assolir plenament els objectius fixats a l’Estatut, alguns dels quals ara han estat qüestionats.\nSetè. Notificar aquest acords a la Presidència de la Generalitat, al Govern d’Espanya, als grups polítics del Parlament de Catalunya, a la Federació de Municipis de Catalunya, a l’Associació Catalana de Municipis i Comarques, al Tribunal Constitucional, i als grups polítics de les Corts Generals.


Línia de recerca: Traçabilitat i proves de parentiu\nEl parentiu dels animals, és a dir, llur paternitat, filiació, etc. pot determinar-se mitjançant les anàlisis de les diferències en marcadors genètics tipus 'microsatèl·lits de DNA'. Per això és necessari determinar el nombre i tipus de marcadors microsatèl·lits utilitzats i amplificar aquests marcadors per PCR. Tenint present que cada individu te un nombre de repeticions determinat de cada microsatèl·lit, si coneixem el perfil de microsatèl·lits d'un o ambdós progenitors podrem determinar la paternitat. La traçabilitat reproductiva i alimentària també és fonamental per a la identificació de l'origen de l'animal, per assegurar la genealogia dels animals en programes de selecció genètica i per a la identificació d'espècies per evitar fraus alimentaris.\n2407 Biologia cel•lular\n3104 Producció Animal\n3109 Ciències Veterinàries (vegeu 2401)


Info B+S 192 - 1 de desembre | Notícies | Barcelona + Sostenible\nInfo B + S: ja som 500 membres de la xarxa, per unes festes d'hivern més responsables, intercanvi de recursos i molt més!\nJa som 500!\nLa xarxa d’Entitats i Empreses de Barcelona + Sostenible suma 500 membres i ho volem celebrar amb l’estrena d’un nou vídeo de presentació del programa. Compartiu-lo i feu difusió de la vostra pertinença a aquest projecte de ciutat!\nLlegeix més sobre Ja som 500!\nLlegeix més sobre Per unes festes d'hivern més responsables\nIntercanvi de recursos entre els membres de la xarxa\nRecentment l’Ajuntament de Barcelona, B:SM i TMB han ofert uns recursos que ja no feien servir, però que altres organitzacions de la xarxa han pogut aprofitar. Entre tots, allarguem la vida útil dels materials!\nLlegeix més sobre Intercanvi de recursos entre els membres de la xarxa\nAjuts i concursos\nPremi Fundació Privada GIRBAU Natura i Societat, convocatòria general de subvencions de districte i de ciutat 2017 i un concurs d'innovació per a la transició energètica són les convocatòries que us presentem.\nLlegeix més sobre Ajuts i concursos\nPreparem la formació del 2017!\nQuines temàtiques de formació i networking us interessaria treballar com a organitzacions de la xarxa B+S en el proper 2017? La vostra participació ens ajuda a millorar l’oferta d’activitats.\nLlegeix més sobre Preparem la formació del 2017!\nBarcelona amb l'economia social\nUs presentem algunes de les iniciatives sorgides a la ciutat per tal d’enfortir l’economia social: el Pla d’Impuls de l’Economia Social, les Xarxes Locals de la XES (Xarxa d’Economia Solidària) i el nou espai web de la cooperativa per a l’emprenedoria social LabCoop.\nLlegeix més sobre Barcelona amb l'economia social\nL'entrevista: Loom Sustainable Experiences\n“Si nosaltres organitzem un esdeveniment necessitem que tota la seva cadena de producció tingui criteris de sostenibilitat” Sol Magarolas, de Loom Sustainable Experiences.\nLlegeix més sobre L'entrevista: Loom Sustainable Experiences\nDonem la benvinguda a la xarxa Barcelona + Sostenible a: Ecomatters i EcoVeritas.


§299. SENTENCIA DE LA AUDIENCIA PROVINCIAL DE BARCELONA DE DIECINUEVE DE OCTUBRE DE DOS MIL\nDoctrina: VULNERACIÓN DEL ORDEN PÚBLICO: no permite efectuar una NUEVA VALORACIÓN DE LA PRUEBA. La LEY DE ARBITRAJE NO EXIGE que en el laudo arbitral ya sea de equidad o de derecho, se consignen los argumentos de los escritos de las partes de resumen de las pruebas presentadas. Sólo es preciso una sucinta relación de las pruebas practicadas.\nPRIMER.- La part dispositiva del laude impugnat diu literalment: "PRIMERO.- Debo estimar y estimo la excepción de falta de legitimación pasiva del codemandado D. Jorge, al que absuelvo de los pedimentos en contra del mismo deducidos en la demanda; y desestimo la excepción de falta de litisconsorcio pasivo necesario opuesto por la parte demandada. SEGUNDO.- Declaro resuelto el contrato de obra y su anexo, de fechas 19 de febrero de 1996 y 14 de octubre de 1997, suscritos entre, como promotor el actor D. Tomás y como contratista la demandada "H. SL.", por incumplimiento imputable a la demandada de las estipulaciones pactadas. TERCERO.- Condeno a "H. SL." a abonar a la actora la total cantidad de ocho millones novecientas catorce mil cuatrocientas treinta y ocho pesetas, por los conceptos figurados en los atendidos fundamentadores de la presente resolución. CUARTO.- La demandada deberá abonar al actor los intereses legales de la cantidad objeto de condena desde el día siguiente al de la presente resolución. QUINTO.- No se hace especial imposición de costas." SEGON.- "H. SL." va interposar recurs d'anul·lació contra el laude. Comparegudes les parts i tramitat el recurs, la vista pública va tenir lloc el dia 18 d'octubre de 2000. La ponent d'aquesta resolució ha estat la magistrada Marta Rallo Ayezcuren.\nPRIMER.- "H. SL." fonamenta la pretensió d'anul·lació del laude arbitral en els motius que formula per l'ordre següent: 1. Ser el laude contrari a l'ordre públic (article 45.5 de la Llei d'arbitratge). 2. No haver estat observades les formalitats i els principis essencials establerts en la Llei (article 45.2 de la Llei). 3. Haver resolt els àrbitres sobre punts no sotmesos a la seva decisió (article 45.4 de la Llei d'arbitratge). SEGON.- En el primer motiu, basat en la infracció de l'ordre públic, la part recurrent fa referència a la indefensió que li ha causat l'àrbitre i a la desigualtat en l'apreciació per aquest de les al·legacions i documentacions d'una part i de l'altra. Invoca la infracció dels articles 14 i 24 de la Constitució, aquest últim en tres punts concrets: la interdicció de la indefensió; el dret a utilitzar mitjans de prova per a la defensa; i la presumpció d'innocència. No es considera afectat en el cas que ens ocupa el dret fonamental a la presumpció d'innocència. Tot i que, d'acord amb la doctrina constitucional, l'àmbit d'aquest dret no queda reduït al penal, sinó que també té cabuda en l'adopció de qualsevol resolució, administrativa o jurisdiccional, que es basi en la conducta de les persones i de l'apreciació de la qual es derivi un resultat sancionador o limitatiu dels drets, no és aquesta la naturalesa de la qual participa el conflicte en examen. Quant a la indefensió i la negació del dret a la prova en el procés, constituirien una causa d'anul·lació del laude arbitral, bé a l'empara de l'article 45.2 de la Llei d'arbitratge, per infracció dels principis essencials del procediment -als d'audiència, de contradicció i d'igualtat de les parts es refereix expressament l'article 21.1 de la Llei-; bé per aplicació de l'article 45.5, ja que constitueix vulneració de l'ordre públic la de l'ordre públic processal. TERCER.- Ara bé, un cop concretats per la part recurrent els fets integrants de les infraccions.. denunciades sota el motiu 5è de l'article 45, s'arriba a la conclusió que, mitjançant l'expedient de la vulneració de l'ordre públic, es pretén, en realitat -i malgrat que es negui de manera expressa-, que la Sala efectuï una nova valoració de la prova, divergent de la portada a terme per l'àrbitre. La part denuncia: que ha estat condemnada a abonar quantitats amb base en pressupostos aportats de contrari, no de factures; que és condemnada per defectes que no han pogut ser demostrats; que l'àrbitre ha atorgat més validesa a l'informe d'un arquitecte que a unes certificats oficials emesos per l'arquitecte esmentat; que han estat vulnerats els principis sobre la càrrega de la prova. Combat la valoració de determinat acte notarial; impugna la valoració, que considera defectuosa, dels documents número 27 i 28 de la demanda; i denuncia la vaguetat de l'informe pericial que, en el seu criteri, deixa constància d'un desconeixement greu de la matèria i no resol els dubtes plantejats per les parts. QUART.- El recurs d'anul·lació de laudes arbitrals no constitueix un recurs ordinari, com el d'apel·lació, que permeti al tribunal una nova revisió completa de la decisió dels àrbitres, sinó que limita el coneixement de l'Audiència a l'apreciació de si concorren o no els motius d'impugnació al·legats, d'entre els taxativament previstos en l'article 45 de la Llei d'arbitratge. Altrament es desnaturalitzaria la mateixa institució de l'arbitratge, amb el seu efecte excloent de la jurisdicció. El tribunal no pot revisar el fons de la controvèrsia, efectuar una nova valoració de la prova practicada en el procediment arbitral ni corregir les eventuals deficiències de la decisió de l'àrbitre. Les discrepàncies manifestades per la part recurrent respecte del laude d'equitat dictat no revelen infraccions de l'ordre públic, sinó només una valoració diferent dels fets objecte de la controvèrsia, valoració la de l'àrbitre al qual es van sotmetre les parts que no pot ser substituïda ni per la de la part recurrent ni per la d'aquest tribunal. CINQUÈ.- El segon motiu del recurs es basa en la infracció de les formalitats o principis essencials del procediment (article 45.2). La recurrent al·lega que el laude no li ha permès conèixer els modus que han portat a la decisió de l'àrbitre, ja que les referències a les proves practicades són vagues i insuficients. L'article 32 de la Llei d'arbitratge estableix que el laude serà motivat quan els àrbitres decideixin la qüestió litigiosa amb subjecció a dret. En el cas en examen, es tractava d'un laude d'equitat. No exigia, per tant, motivació. L'àrbitre, però, dedica nou pàgines a exposar les raons que són a la base de la seva decisió. Set d'aquestes pàgines exposen la motivació de la qüestió de fons, un cop resultes les excepcions oposades pels demandats. Examinat el laude, s'ha de concloure forçosament que és motivat. SISÈ.- Sota el mateix motiu de recurs, "H.SL." al·lega que ha estat obviada la relació succinta de les proves practicades que la Llei exigeix en l'article 32.1; en especial, s'ha obviat la prova pericial; i s'han omès les consideracions contingudes en els escrits de conclusions de les parts, que la recurrent estima de fonamental importància. La Llei d'arbitratge no exigeix en cap moment que el laude -d'equitat o de dret- consigni els arguments dels escrits de resum de proves presentats per les parts. Quant a les proves, és suficient una succinta relació de les practicades, la qual consta en la primera part del laude, sobre els antecedents de la resolució, que fa referència a la documental, testifical i pericial. Més endavant, en examinar les diferents partides que integren el fons de la controvèrsia, l'àrbitre fa constant referència a cadascuna de les proves practicades i al resultat que han ofert. En conseqüència, el motiu ha de ser desestimat. SETÈ.- L'últim motiu del recurs sosté que l'àrbitre ha resolt sobre punts no sotmesos a la seva decisió (article 45.4). La part recurrent es refereix concretament a la condemna a pagar 600.000 pessetes com a indemnització per un defecte estètic que en cap moment va ser al·legat per la part contrària. Efectivament, ni a les al·legacions efectuades pel Sr. Tomàs ni a l'informe d'arquitecte al qual es remetia la seva reclamació es fa esment, directe ni indirecte, al que l'àrbitre considera defecte estètic, consistent en l'existència de quatre o cinc grans pedres la visió de les quals trenca l'harmonia i bellesa de la façana. Aquesta qüestió, en cap moment objecte de la controvèrsia entre les parts -ni, per tant, de defensa de la part demandada-, va ser introduïda pel mateix àrbitre al final del procediment, en l'acte d'emissió del dictamen pericial. En definitiva, es tracta d'un punt que no va ser sotmès a la decisió de l'àrbitre. Per tant, el motiu de recurs ha de ser estimat i, d'acord amb l'article 45.4 de la Llei d'arbitratge, el laude ha de ser anul·lat en el punt referit, que té substantivat pròpia i resulta separable de la qüestió principal. VUITÈ.- L'estimació, en part, del recurs, comporta la no-imposició de les costes.\nESTIMAR EN PART el recurs d'anul·lació, interposat per "H.SL." contra el laude arbitral identificat en l'encapçalament d'aquesta resolució. DECLARAR NUL.LA aquella part del laude que condemna "H.SL."al pagament de 600.000, pessetes per defecte estètic. DESESTIMAR el recurs d'anul·lació en la resta. No imposar les costes del recurs. Aquesta és la nostra sentència, que pronunciem, manem i firmem. José Ramón Ferrándiz Gabriel.- Marta Rallo Ayezcuren.- José Luís Concepción Rodríguez. PUBLICACIÓ- La magistrada ponent ha llegit i publicat la sentència anterior en audiència pública el mateix dia. En dono fe.


Comunicat de premsa explicant les raons de la CAE per no participar a la TN | Tancada a la central\nComunicat de premsa explicant les raons de la CAE per no participar a la TN\n15 febrer 2009 at 4:50 pm rectoratub\tDeixa un comentari\nCOMUNICAT DE LA COORDINADORA D’ASSEMBLEES DE FACULTAT DAVANT LA REUNIÓ PRÈVIA AMB LA COMISSIONADA D’UNIVERSITATS EN RELACIÓ A LA TAULA NACIONAL PER LA UNIVERSITAT PÚBLICA\nLa CAE ha vingut a reunir-se amb la comissionada moguda per l’interès en poder establir ponts de diàleg i treball. Després d’aquest primer encontre hem pogut constatar que el debat proposat no respon:\nA l’objecte de debat de les demandes de les universitats mobilitzades arreu del Principat. El replantejament de fons de l’orientació de la política universitària no apareix en els punts marcats com a document de treball d’aquesta taula, només tracta aspectes concrets de la implementació de la LUC i de la LOU. El debat no permet, per tant, qüestionar el “marc legal vigent”. Queda fora d’aquesta la principal reivindicació del moviment estudiantil des del 2001 i les ocupacions i tancades dels darrers mesos, que és la derogació de la LUC, la LOU i dels reials decrets que implementen les declaracions no obligatòries de l’Espai Europeu d’Ensenyament Superior.\nAquesta taula no recull la proposta dels estudiants pel que fa a la participació d’altres representants socials; no enfoca la problemàtica des d’una òptica integral, és a dir, quina funció juga el coneixement universitari al S.XXI. Fins i tot des d’una perspectiva merament sectorial, la discussió de la política d’ensenyament públic, no només concerneix a l’àmbit universitari sinó també al batxillerat nocturn, a primària i a secundària com han demostrat els estudiants i sindicats d’ensenyament arran de la Llei d’Educació Catalana.\nEls temps de convocatòria, reunió i mètode d’elecció dels “representants” estudiantils a la taula no respecta els temps de participació i democràcia horitzontal que caracteritzen al moviment estudiantil protagonista de les darreres mobilitzacions: les assemblees de base.\nLa manca d’una moratòria impedeix ser conseqüent amb els eventuals resultats de les converses. Proposar un debat paral•lel mentre s’estan aplicant les qüestions que es pretenen discutir buida d’efectivitat aquesta trobada. Denota una intenció de manipulació i de política de fets consumats contradictòria amb “l’esperit democràtic i d’esquerres” que diuen defensar els partits del Govern de la Generalitat, i especialment ERC com a responsable de la política universitària catalana.\nEl context repressiu en el qual es convoca aquesta taula amb l’expulsió de sis estudiants, la sanció pública d’altres 22, la imputació penal de 15 estudiants i l’amenaça i coacció de la presència policial continuada als campus, buida de contingut i efectivitat la voluntat de diàleg que pregona la Conselleria.\nPer tant, la CAE no participarà en la Taula Nacional per a la Universitat Pública de Catalunya perquè considera il•legítima i inútil aquesta proposta. Entenem que, tot i que, una oferta de diàleg sempre és positiva, aquesta Taula Nacional, tal i com es planteja, desaprofita una oportunitat d’or per obrir una discussió efectiva, al mateix temps que provoca una profunda decepció entre les i els estudiants mobilitzats i els nombrosos sectors socials que es solidaritzen amb la nostra lluita per un ensenyament realment públic i de qualitat.\nLa Taula Nacional plantejada en aquests termes és un despropòsit que reafirma la política de fets consumats i desacredita l’esperit crític i de lliure discussió que hauria de caracteritzar al sistema d’universitats públiques catalanes.\nDes de la CAE vindiquem l’obertura de ponts de diàleg efectiu i amb garanties, en un context:\nlliure d’imposicions: com la limitació unilateral del sostre de la discussió i sense una moratòria, punt previ a qualsevol taula de debat.\nlliure de pressions: la temporització que plantejàvem, que no s’ha tingut en compte, les metodologies tampoc i els interlocutors que s’han considerat com a vàlids no representen les diferents sensibilitats que volen construir un nou model d’ensenyament públic.\nlliure de repressió política: les expulsions, imputacions penals i sancions públiques cap el moviment estudiantil han de retirar-se, ja que seria crear un precedent de repressió cap a la llibertat d’expressió i de pensament impropis de la universitat, que evidencien les reminiscències franquistes que hi ha encara dins l’estructura universitària. La normalització de la presència dels cossos policials dins la universitat, repetit un altre cop ahir per la nit amb el desallotjament per part dels Mossos d’Esquadra del Campus de la UPF de Ca’l Aranyó, suposa un retrocés democràtic gravíssim.\nEsperem respostes reals i no estètiques o fictícies per part del Govern auto- anomenat “d’esquerres”. Per part de la Coordinadora d’Assemblees ens solidaritzem amb les mobilitzacions dels estudiants grecs, francesos, italians, alemanys, anglesos, danesos, llatinoamericans i dels cinc continents contra l’Acord General de Comerç i Serveis. Continuarem mobilitzant-nos i denunciant al conjunt de la societat la gravetat del futur educatiu que plantegen la LOU, la LUC, la LEC, la LOE i la privatització dels serveis públics, no només l’ensenyament superior.\nEntry filed under: Premsa.\nTornen les activitats! I quantes!\tLa CAE no es presta a simulacres: Taula Nacional


Puig es reuneix amb Bonig per a abordar els problemes del finançament | Valencia Extra\nPuig es reuneix amb Bonig per a abordar els problemes del finançament\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, ha mantingut una reunió amb la portaveu del grup popular en Les Corts Valencianes, Isabel Bonig, en la qual s’han abordat temes d’actualitat relacionats amb l’educació i el finançament.\nEl director del Gabinet del president de la Generalitat, Arcadi Espanya, ha destacat que la trobada, que es produeix a instàncies d’Isabel Bonig i en el marc de la “voluntat permanent de diàleg” del cap del Consell, s’ha desenvolupat entorn d’aquests dos temes fonamentals per als valencians, “que haurien d’estar apartats de qualsevol tipus de partidisme”.\nEspanya ha incidit en aquest sentit en què les qüestions educatives s’han d’abordar des del consens i en el marc “més ampli” de la Llei Integral Valenciana d’Educació, que, tal com ha emfatitzat, s’està negociant amb tots els grups parlamentaris i el conjunt de la societat.\nA més, el director del Gabinet del president ha defensat les actuacions del Consell per a afavorir el plurilingüisme -que, tal com ha recordat tracten de suplir les manques del model anterior, que “no ha funcionat”- i ha insistit que si, quan es resolguen els processos oberts, els tribunals dictaminen que cal fer alguna modificació en elles, aquesta es realitzarà.\nAixí mateix, ha recordat que la mobilització en favor d’una millora del finançament autonòmic “no és una convocatòria del Consell, sinó de tota la societat civil”. Per açò, Espanya ha lamentat que el Partit Popular no es vulga sumar a la mateixa i ha cridat a no trencar la unitat en “l’estratègia de tots els valencians per a defensar a Madrid un sistema de finançament just”.\nCompromís demana al Govern que prenga mesures per evitar un nou 9 d'Octubre boicotejat pels violents\nPuig i Oltra es reuneixen una setmana després de la polèmica per la comissaria de violència de gènere i el CPFF


Comprar vi a Decántalo. Comprar vi online.\nEspanya és un país amb infinitat de matisos de climes i sòls, el que queda reflectit en el gran ventall que conformen els seus vins: l'elegància dels vins de la Rioja, la subtilesa de la Ribera del Duero, la concentració de Jumilla, la mineralitat del Priorat, la frescor del Bierzo, la salinitat dels vins de Rías Baixas, el caràcter de la Verdejo i els vins de Rueda. Vi negre, blanc, rosat, dolç o fortificat elaborat segons diversos mètodes d'elaboració i envelliment. Els grans vins de reserva de la Rioja, vins joves elaborats segons el mètode de maceració carbònica, blancs envellits en bóta o fortificats elaborats amb el particular sistema de soleres i criaderas a Jerez.\nVi negre Reserva Biodinàmic no certificat. 17 mesos en bótes de diferents tipus. Capacitat: 75 cl. Celler: Remelluri. Zona d'elaboració: D.O.Ca. Rioja. Raïms utilitzats en aquest vi: Garnacha Tinta i Graciano i Tempranillo.\nVi negre Bóta. 20 mesos en bóta de roure francès i americà. Capacitat: 75 cl. Celler: Aalto. Zona d'elaboració: D.O. Ribera del Duero. Raïms utilitzats en aquest vi: Tinto Fino.\nVi negre Reserva. 72 mesos en bóta de roure americà. Capacitat: 75 cl. Celler: Viña Tondonia. Zona d'elaboració: D.O.Ca. Rioja. Raïms utilitzats en aquest vi: Garnacha Tinta i Tempranillo i Mazuela i Graciano.\nVi negre Bóta. 12 mesos en bóta de roure francès. Capacitat: 75 cl. Celler: Finca Villacreces. Zona d'elaboració: D.O. Ribera del Duero. Raïms utilitzats en aquest vi: Cabernet Sauvignon i Tempranillo.\nVi negre Crianza. 14 mesos en bóta de roure francès i americà. Capacitat: 75 cl. Celler: Viña Real. Zona d'elaboració: D.O.Ca. Rioja. Raïms utilitzats en aquest vi: Garnacha Tinta i Tempranillo i Mazuela i Graciano.\nVi negre Bóta Biodinàmic no certificat. 12 meses en barrica de roble francés 500 L. Capacitat: 75 cl. Celler: Comando G. Zona d'elaboració: D.O. Vinos de Madrid. Raïms utilitzats en aquest vi: Garnacha Tinta.\nVi negre Crianza. 15 mesos en bóta de roure francès i americà. Capacitat: 75 cl. Celler: Diez-Caballero. Zona d'elaboració: D.O.Ca. Rioja. Raïms utilitzats en aquest vi: Tempranillo.\nVi blanc Jove. 4 mesos amb les mares en inox. Capacitat: 75 cl. Celler: Proyecto Zorzal. Zona d'elaboració: D.O. Navarra. Raïms utilitzats en aquest vi: Garnacha Blanca.\nVi negre envellit en tines de roure Biodinàmic no certificat. 9 mesos en bóta de roure. Capacitat: 75 cl. Celler: Comando G. Zona d'elaboració: D.O. Vinos de Madrid. Raïms utilitzats en aquest vi: Garnacha Tinta.\nVi negre Gran Reserva. 48 mesos en bóta de roure americà. Capacitat: 75 cl. Celler: La Rioja Alta. Zona d'elaboració: D.O.Ca. Rioja. Raïms utilitzats en aquest vi: Tempranillo i Graciano.\nVi negre Roure. 4 mesos en bóta de roure francès. Capacitat: 75 cl. Celler: Atalaya. Zona d'elaboració: D.O. Almansa. Raïms utilitzats en aquest vi: Garnacha Tintorera i Monastrell.\nVi negre Reserva. 36 mesos en bóta de roure americà i 36 mesos en ampolla. Capacitat: 75 cl. Celler: La Rioja Alta. Zona d'elaboració: D.O.Ca. Rioja. Raïms utilitzats en aquest vi: Garnacha Tinta i Tempranillo.\nVi negre Bóta. 10 mesos en bóta de roure francès. Capacitat: 75 cl. Celler: Descendientes de J. Palacios. Zona d'elaboració: D.O. Bierzo. Raïms utilitzats en aquest vi: Mencía.\nVi negre Crianza. 12 mesos en bóta de roure. Capacitat: 75 cl. Celler: Montebaco. Zona d'elaboració: D.O. Ribera del Duero. Raïms utilitzats en aquest vi: Merlot i Tinto Fino.\nVi negre En gerres Ecològic. 6 mesos en gerra. Capacitat: 75 cl. Celler: Celler del Roure. Zona d'elaboració: D.O. Valencia. Raïms utilitzats en aquest vi: Garnacha Tintorera i Mandó i Monastrell.\nD.O.Ca. Rioja (631)\nD.O.Q. Priorat (158)\nFermentat en bóta (65)\nSobre mares (74)\nEnvellit en ou de ciment (15)\nGarnacha Tinta (725)\nAgricultura respectuosa (514)\nBiodinàmic no certificat (121)\n75 cl. (2955)\nVins JOC (5)


Ventura Pons. Espanya, 2010. VC. 95'.\nUns quants anys després de la seva versió d''El perquè de tot plegat', Ventura Pons torna a clavar mossegada a l'obra de Quim Monzó amb aquesta adaptació de 'Mil cretins'. Heus aquí un reguitzell d'històries breus i sarcàstiques que combinen temes tan diferents com l'amor, la valentia, el dolor, la bellesa i la mort.


Matadero de bovino en el Beni (Bolivia 1990) - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Documents gràfics i multimèdia > Fotografies > Matadero de bovino en el Beni (Bolivia 1990)\nCita bibliogràfica -- Enllaç permanent: https://ddd.uab.cat/record/138633\nMatadero de bovino en el Beni (Bolivia 1990)\nTítol variant: El Beni bovine slaughterhouse (Bolivia 1990)\nTítol variant: Escorxador de boví al Beni (Bolívia 1990)\nResum: La FAO dispone de excelentes publicaciones sobre diseño y construcción de mataderos en países en desarrollo. Desde el más simple cobertizo que respete la cronología higiénica de las zonas sucia y limpia, ayudada por un correcto faenado higiénico, puede considerarse un matadero adecuado. La compartimentación lineal de los sectores y la maquinaria y tecnologías modernas en las instalaciones, pueden ayudar a mejorar el trabajo, la seguridad, la productividad y la higiene. Se presentan los sectores y las instalaciones de un matadero de bovino en el Beni (Bolivia).\nResum: La FAO disposa d'excel·lents publicacions sobre disseny i construcció d'escorxadors en països en vies de desenvolupament. Des del més simple cobert que respecti la cronologia higiènica de les zones bruta i neta, ajudada per un correcte faenat higiènic, pot considerar-se unn escorxador adequat. La compartimentació lineal dels sectors i la maquinària i tecnologies odernes en les instal·lacions, poden ajudar a millorar el treball, la seguretat, la productivitat i la higiene. Es presenten els sectors i les instal·lacions d'un escorxador de boví a el Beni (Bolívia).\nCol·lecció: Memoria digital d'escorxadors\nMatèria: Matadero ; Bovino ; El Beni, Bolívia ; Escorxador ; Boví ; Slaughterhouse ; Bovine\n1151x779, 107.2 KB\nMuelle-manga de descarga\n1145x794, 156.7 KB\n1188x759, 157.2 KB\n1188x744, 157.4 KB\nManga acceso sangrado\n1186x751, 150.8 KB\n1182x742, 107.2 KB\n1182x751, 95.9 KB\n1192x738, 110.7 KB\nZona izado res\n1188x744, 93.0 KB\n773x1158, 97.1 KB\n1143x785, 102.9 KB\n783x1151, 100.1 KB\n787x1162, 74.0 KB\n759x1182, 98.4 KB\nZona faenado e inspección cabezas\n794x1158, 98.6 KB\n1158x792, 99.5 KB\nZona tripería: peladoras patas\n1162x785, 89.0 KB\nCarros con ganchos\n(de acero inoxidable)\n1143x787, 94.1 KB\nMuelles carga canales\n1153x792, 97.4 KB\nFons personals i institucionals > Xavier Fàbregas > Memòria Digital d'Escorxadors (MDE)


Doble sessió de jazz i candombe, gènere musical de Montevideo i d'origen africà, a càrrec d'un quartet format per barcelonins d'origen sud-americà, tres argentins i un uruguaià. El trompetista Guillermo Calliero lidera un quartet que completen el pianista José Reinoso, i la base rítimica que conformen el contrabaixista Horacio Fumero i el bateria Carlos Carli. Jazz des de l'altra banda de l'Atlàntic.


Quatre gats?!? |\nPosted on 17 Setembre 2008 by jordidalmau\nAhir es va fer públic un estudi segons el qual, el 35% dels catalans i catalanes votaríem que sí al referèndum per la independència del nostre país. Això, en nombre d’habitants són 2.000.000 de persones. L’estudi ha estat fet pel Cercle d’Estudis Sobiranistes tot comparant enquestes fetes els darrers anys sobre el tema. És interessant, a més de la xifra, els detalls que extreuen dels resultats. I encara n’hi ha que es pensen que som quatre gats!\n« Llamps i trons 11a campanya de tardor »\nreflexions en català, on 17 Setembre 2008 at 19:42 said:\nJordi, jo també en parlo. I aquest 35% augmentaria molt en un referèndum.


KivaDeko » Nosaltres\nKIVA és un projecte personal que sorgeix de la il·lusió de compartir les bones idees, la qualitat i el disseny que prové dels països del Nord d’Europa.\nTant a la nostra botiga en línia com a la nostra botiga física trobaràs productes originals basats en el concepte de disseny nòrdic i que, d’una forma o una altra, ens han inspirat, encara que no tots provinguin estrictament de països nòrdics.\nDonem especial rellevància als productes originals, sostenibles, fruit de projectes personals i respectuosos amb el medi ambient.\nEns captiva especialment la senzillesa i originalitat del disseny nòrdic en els productes per a nens, i sempre estem buscant les últimes novetats en productes infantils.\nTambé potenciem el “Disseny km.0”, amb productes fets per dissenyadors locals que s’inspiren en els mateixos valors que nosaltres.\nLa història de Kiva\nDesprés de viure una temporada al Nord d’Europa, sentíem la necessitat d’introduir a la nostra ciutat el color i la calidesa de productes que havíem trobat fora. Així que l’any 2014 vam decidir obrir a Sant Cugat de Vallès un negoci inspirat en botigues de decoració i regal que havíem gaudit visitant. Amb la nostra botiga online volem compartir amb tots el nostre projecte i els nostres productes.\nPer què Kiva\nKiva en finladès significa bonic, simpàtic, agradable, amable … com tots els productes que volem oferir-te. A Finlàndia la paraula Kiva és molt usada pels joves, així que ens va semblar estimulant batejar el nostre projecte amb una paraula que significa GUAY.


-40% de descompte en tota la col·lecció d'hivern\nABRICS I JAQUETES>\nAmericana sablé amb un preciós estampat de lleopard ideal per a looks elegants.\nBANDOLERA LIU JO AMB APLICACIONS\nElegant bandolera rosa pal confeccionada en pell sintètica efecte napa encoixinada amb aplicacions de strass i tanca amb botó magnètic. El seu ampli compartiment interior presenta dues petites butxaques, ideals per portar objectes petits.\nBANDOLERA ROSA PALO PELL DE COCODRIL\nBandolera color rosa pal efecte pell de cocodril confeccionada amb polipell qualitat Liu Jo. Amb un pràctic tancament de cremallera i una corretja del mateix to amb una elegant inserció de cadena, compta amb un refinat charm amb borla metàl·lica.\nBOSSA - RONYONERA LIU JO\nRonyonera de polipell efecte napa encoixinada i adornada amb strass. Confeccionada amb una petita butxaca interior i un cinturó del mateix to extraïble. Per lluir com a ronyonera o com a bolso penjat gràcies a la fina corretja metàl·lica a joc.\nMONO AMB ESPATLLA DE SATÉN\nElegant mono negre amb una espatlla de satén i cama ampla.\nMONO NEGRE SATINAT\nMono negre satinat de pedra ampla amb cinturó decorat amb detall de pedreria.


viurealspirineus 15:44 26/07/19\nEls representants del comerç dels diferents municipis del Pallars Jussà així com dels ajuntaments veuen en el projecte APEU una oportunitat per a millorar els eixos comercials de la comarca.\nper projecte presenta comercials millora comerç\nLa Directora General de Comerç presenta el projecte APEUs per a la millora de zones comercials.\nLa directora General de Comerç, Muntsa Vilalta, ha presentat al sector comercial del Pallars Jussà l’avantprojecte de Llei que regularà els APEUs, un nou model d’organització i finançament de renovació urbana, que té com a objectiu facilitar la modernització i promoció de determinades zones urbanes destinades al comerç.\nLes associacions de comerç de la comarca han valorat molt positivament aquest projecte, que acabarà de tramitar-se al 2020 aproximadament, com una eina per millorar els eixos comercials que actualment estan pendent part del seu potencial econòmic. El representants del comerç han posat de manifest la necessitat de treballar un projecte que sigui de consens dins el sector per tal d’implementar en un futur un projecte APEUs.\nAquest hauria d’incloure actuacions adreçades a millorar la qualitat de l’entorn urbà on es troben els seus negocis i fer-los més atractius i així atreure nou públic.\nPer la seva banda, el president del Consell Comarcal del Pallars Jussà, Josep M. Mullol, ha explicat que “la comarca necessita projectes que permetin la supervivència del sector comercial com a eix vertebrador de l’economia de la zona”.\nPer la seva banda, l’alcaldessa de Tremp, M. Pilar Cases, ha manifestat l’interès del seu municipi per la promoció del sector del comerç i ha explicat que des de Tremp s’està treballant una iniciativa per tornar a obrir els nombrosos locals comercials que actualment tenen la persiana abaixada.\nTal com ha explicat la directora general, els APEUs permetran treballar a llarg termini àmbits tant diversos com la promoció dels eixos comercials, la revitalització d’aquests espais, la millora de la seguretat, entre altres, amb l’objectiu de consolidar el model de ciutat compacta, cohesionada i mediambientalment eficient així com incrementar la competitivitat de les empreses, i afavorir la creació d’ocupació.\nLa Vall Fosca es volca en l'homenatge a la resistent antifeixista Conxita Grangé


Cròniques de la base | Gener 25-26 – Força Lleida Club Esportiu\nCròniques de la base | Gener 25-26\nInici/Actualitat, Cantera, Notícies/Cròniques de la base | Gener 25-26\nClub Bàsquet Seròs 72 – 27 Torrons Vicens Força Lleida Pre-Mini C\nSegon partit de l’escola a la lliga Pre-mini Masculí B contra Seròs. Els jugadors del Força Lleida en els primers 3 quarts els hi va costar entrar en el partit, sent poc agressius i intensos. Aquesta mala dinàmica va canviar en els últims quarts, ja que tots els jugadors van sortint a pista esforçant-se al 100% i lluitant per cada pilota en tot moment. Aquesta intensitat els hi va permetre córrer en atac i fer cistelles fàcils.\nAra toca seguir treballant per millorar dia a dia\nC.B Pardinyes Lleida 58 – 29 Torrons Vicens Força Lleida Pre-mini B\nBon partit el que es va viure al pavelló Agnès Gregori el dissabte 25 de gener.\nDurant tot el partit els jugadors del Força Lleida van estar a un gran nivell ofensivament i defensiva.\nTot i això, en els primers quatre quarts l’encert de cara a cistella els va acompanyar, en canvi, en els quatre últims quarts no tant.\nEn conclusió, un molt bon partit dels lleidatans que ens serveix moltíssim per a seguir millorant i gaudint.\nC.B. Tremp 28 – 61 Torrons Vicens Força Lleida PRE-Mini A\nGran partit el que es va presenciar a Tremp, entre dos equips que van demostrar el perquè el seu lloc en la classificació. El Força va sortir amb ganes i amb una gran defensa va intentar que l’equip local no jugues còmode en atac, però a pesar d’això el Tremp va lluitar i complicar en diferents moments als visitants.\nC.N.Tarrega 86 – 37 Torrons Vicens Força Lleida Mini D\nEl C.N. Tàrrega va sortir molt fort en defensa i amb un joc ofensiu molt ràpid, que va sorprendre els visitants, que excepte el 4r. Període (8-12), no van poder plantar cara a un equip local amb un gran treball defensiu i molt inspirat en atac. Hem de continuar treballant i sortirà les coses.\nTorrons Vicens Força Lleida Mini C 75 – 52 Espai Fisio C.B Bellpuig Taronja\nL’equip local va sortir amb ganes els tres primers quarts, i a partir d’allà l’equip visitant va ficar més actitud i ganes que els locals, que es van relaxar la resta de partit excepte els dos últims quarts. Partit important per veure que o vas al 100% o no serveix de res, ja que no millores i et frustres. A seguir treballant!\nLa Salle Manresa 41 – 91 Torrons Vicens Força Lleida Mini B\nEl partit el va dominar el Torrons Vicens Força Lleida, des de l’inici del primer període on va imposar el seu domini físic davant d’uns combatius jugadors de la Salle Manresa que van lluitar fins al darrer període, però que es van veure superats per l’equip visitant que a més del seu domini físic va tenir molt d’encert en el tir durant tot el partit\nC.B. Granollers 2-pisos.com 54 – 104 Torrons Viçens Força Lleida Mini A\nBona victòria del Torrons Viçens Força Lleida A davant un rival competitiu com Granollers.\nMolt bon inici del Força Lleida, mostrant un gran nivell d’intensitat i d’actitud tant en atac com en la defensa, que va possibilitar obrir un gran avantatge en els primers quatre parcials.\nA l’inici de la segona part, Granollers va pujar la intensitat de joc però no va ser suficient per a frenar a un Força que cada vegada anava a més fins al final del partit, en el qual el conjunt ilerdenc es va emportar el triomf per 54-104.\nTorrons Vicens Força Lleida Pre-infantil 87 – 67 U.E.Gaudi\nVictoria del Torrons Vicens Força Lleida en un partit en el qual el tercer període va resultar decisiu, després d’una primera part molt igualada (34-32), en la qual el Gaudi va entrar molt millor en els primers minuts de trobada, movent molt bé la pilota, la qual cosa li feia trobar òptimes posicions de tir i anotar canastres fàcils (14-22 en el minut 10). En el segon quart, El Força Lleida va ajustar el seu defensa i va ser capaç de posar-se per davant al descans amb una petita renda de 2 punts (34-32).\nSens dubte, el moment clau del partit va arribar en el tercer període, on el Torrons Vicens Força Lleida va obrir clares diferències en el marcador gràcies a una excel·lent intensitat defensiva i ràpids contraatacs (69-43 minut 30). A partir d’aquí, el Gaudí, que en cap moment va baixar els braços, va ser capaç de reduir el seu desavantatge en l’últim quart fins al 87-67 definitiu.\nCB Mollerussa A 48 – 71 Torrons Vicens Força Lleida Infantil Prov.\nBona primera part del partit en què el Força Lleida jugava amb molt ritme i una bona actitud defensiva. Tot i això a l’equip li mancava una marxa més en defensa per arribar al nivell que s’espera i això va fer que a poc a poc el Mollerussa comencés a estar millor sobre la pista.\nLa segona part va ser més igualada, de fet el Mollerussa es va imposar en el còmput dels últims 4 períodes\nC.B. Granollers 3-Lapafil 67 – 69 Torrons Vicens Força Lleida Cadet B\nBon inici del Lleida que va sortir molt concentrat al partit i va ser millor que el seu rival durant els 16 primers minuts, on el Granollers es mantenia viu pels tirs lliures i un parell de triples ficats després de pilota dividida. Els 4 minuts anteriors al descans van ser un desastre, els visitants van perdre el control de les emocions i el joc, i els locals ho van aprofitar molt bé, amb un parcial de 12-3 i marxant al descans amb cinc punts a favor (39-34). Una bona sortida del descans dels lleidatans, van permetre empatar el partit, però el Granollers va tornar a fer-se amb el domini del partit, i va ampliar en el tercer període la renda a 13 punts. Lluny de donar-se per vençuts, els jugadors del Lleida van fer un esforç extra al darrer quart, a partir d’una molt bona defensa que va col·lapsar l’atac rival i anotant quatre triples molt difícils. Fins i tot, els lleidatans es van ficar quatre punts per sobre a falta d’un minut i mig, però un sempre competitiu Granollers va empatar el partit (67-67). Faltant 0.4 segons per acabar el partit, el Força Lleida va aconseguir la cistella definitiva i va aconseguir una victòria molt difícil davant un rival que va tenir una molt bona actitud durant tot el partit.\nU.E. Gaudí 63-76 Torrons Vicens Força Lleida Cadet Inter.\nVictòria del Cadet A del Força Lleida en la seva visita a la UE Gaudí en un partit amb 2 parts ben diferenciades.\nL’inici estava ple d’imprecisions, moltes pèrdues i errades en situacions fàcils per part dels dos equips. L’equip local dificultava els atacs dels lleidatans i això els permetia córrer i anotar també en 2es oportunitats. Al descans 42-32 pels barcelonins.\nA la 2a meitat els lleidatans van oferir la seva millor versió defensiva i van endossar un parcial de 2-19 en 7 minuts que permetia als del Segrià a agafar confiança pel tram final. La solidesa defensiva va seguir, i amb un domini del rebot defensiu i accions de talent ofensiu els de negre van aconseguir una bona victòria i l’average particular a domicili.\nCB Mollerussa 48 – 78 Torrons Vicens Força Lleida Júnior Inter\nEl Torrons Vicens Força Lleida va guanyar el seu partit enfront del 4rt classificat de la categoria Junior Interterritorial en un partit que a la mitja part ja havia quedat sentenciat. Els lleidatans van jugar una primera part molt seriosa en defensa i jugant amb molta alegria en atac. S’arribaria al descans amb un 16 – 48 al marcador.\nAixò va fer que a la segona part els lleidatans no estiguessin amb la tensió i concentració suficient, fet que va fer que baixessin el nivell d’encert i actitud defensiva. El Mollerussa ho va aprofitar per donar una millor imatge i guanyar el tercer i quart període del partit.\nPer flleida| 2020-01-29T10:26:18+01:00\tgener 29th, 2020|Actualitat, Cantera, Notícies|0 Comentaris


El TAS resoldrà de manera exprés el cas de Luis Suárez a mitjan agost - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl TAS resoldrà de manera exprés el cas de Luis Suárez a mitjan agost\nEl Tribunal Arbitral de l'Esport (TAS) va acceptar ahir resoldre mitjançant un procediment exprés -durant la segona setmana d'agost- el procediment obert per la sanció del davanter uruguaià Luis Suárez. Segons van informar fonts coneixedores del cas, llavors se sabrà si el TAS, com pretén la defensa, aplica mesures cautelars mentre s'estudia el cas.\nEl jugador va ser sancionat per la Comissió Disciplinària de la FIFA amb nou partits i una inhabilitació de quatre mesos "d'exercir qualsevol classe d'activitat relacionada amb el futbol", en considerar culpable el jugador per haver violat l'article 48, apartat 1d del Codi Disciplinari de la FIFA a l'agredir un altre jugador, i l'article 57 per haver comès una ofensa a l'esportivitat contra un altre jugador. Posteriorment, el Comitè d'Apel·lació de la FIFA va desestimar el recurs presentat pel Barça i la Federació Uruguaiana de Futbol, i l'única sortida al cas va ser acudir al TAS. Si es compleixen els terminis i el TAS imposa sancions cautelars mentre es resol el cas, Suárez podria tornar als entrenaments durant la segona quinzena del proper mes.\nXiol creu en una reducció\nEl president del Tribunal Català de l'Esport, Joan Maria Xiol, es va mostrar convençut que el TAS reduirà la sanció de quatre mesos imposada a Luis Suárez per la FIFA en considerar-la "desproporcionada". Xiol va explicar que "podem considerar que aquesta sanció tan llarga no és proporcional. Al marge de sentiments de club és desproporcionat des del meu punt de vista. Per això crec que el TAS reduirà aquesta sanció, almenys que es pugui entrenar amb els companys".


La jugadora alemanya Marie Gülich (pívot, 1.95, Altenkirchen, Alemanya, 28/05/1994, 26 anys) ja ha sigut presentada com a jugadora del Valencia Basket, junt amb la renovació del patrocini d'Herbolario Navarro per un any, en un acte que ha tingut lloc en la pista central de L’Alqueria del Basket. Vicente Solá, president del Club i Carolina Girbés, directora de màrqueting d'Herbolari Navarro han acompanyat Marie Gülich.\nCarolina Girbés ha transmés que “des de Herbolari Navarro estem encantats d'estar ací un altre any més. Són ja nou temporades en què Herbolari Navarro va de la mà del València Basket. Cada dia estem més contents perquè tenim uns valors molt marcats: la millora contínua, l'honestitat... Són valors que veiem reflectits en el Valencia Basket amb la vostra Cultura de l'Esforç. Ens encanta que el Valencia Basket continue apostant per una alimentació intel·ligent, un equip és referent a nivell nacional i internacional. Estem molt contents d'estar en l'acte de presentació de Marie Gülich, per la qual cosa sé és una fenomen i ho va a demostrar”.\nEl president del Club Vicente Solá ha agraït a Herbolari Navarro la renovació del patrocini: “Herbolario Navarro ja ens ha demostrat ser una peça molt important dins de la nostra Família Taronja, recolzant als nostres primers equips, acompanyant-nos ja des que botem a la pista, i omplint-nos d'energia amb els seus productes multivitamínicos i suplements nutricionals. Estem orgullosos de poder anunciar que continuarem amb la nostra col·laboració un any més”.\nA continuació, s'ha dirigit a la nova jugadora taronja, després d'haver repassat la seua àmplia trajectòria amb la selecció alemanya i la WNBA: “Marie, estic segur que notaràs ràpidament l'afecte de la Família Taronja, que et va a acompanyar a cada pas que dónes, per a aconseguir grans èxits. Com a sòl dir, et desitge molta sort, perquè la teua sort serà la nostra i espere que disfrutes molt en esta nova etapa. Benvinguda a la teua nova casa”.\nFinalment, Marie Gülich ha mostrat el seu entusiasme per haver-se sumat ja a l'equip: “Estic molt contenta per estar ací i formar part d'esta família. M'han acollit amb els braços molt oberts. Sé que he arribat tard i per a posar-me al dia l'entrenador ha estat ajudant-me. Tinc ganes de començar a competir amb l'equip i començar la temporada”.


El conseller Baltasar reitera el suport del seu partit i del govern a la bi... | EL9NOU.CAT\nportadapol�tica i societateconomiacultura i ociesportsagendaclassificatsfotogaleries TEXT +� PUBLICITATEl conseller Baltasar reitera el suport del seu partit i del govern a la biomassaEl conseller admet que la localitzaci� de l’equipament explica posicionaments diferents�ltima actualitzaci�: 14-01-2010 (21:12)El conseller de Medi Ambient, Francesc Baltasar, ha reiterat el suport del seu partit i del govern a la implantaci� de plantes de biomassa, pel foment que suposa d’energies renovables. Baltasar ha adm�s que la implantaci� concreta a la Garriga pot provocar posicionaments locals diferents. El conseller de Medi Ambient de la Generalitat, Francesc Baltasar, ha insistit aquest dijous que tant el seu partit (ICV) com el govern de la Generalitat del qual forma part estan a favor de les energies renovables, entre les quals l’aprofitament de la biomassa. El conseller ha adm�s, per�, que el debat sobre la ubicaci� concreta d’una planta com la que es planeja a la Garriga pot provocar posicionaments locals diferents.El conseller es referia al fet que els regidors del seu partit van votar en contra de la modificaci� puntual del pla general que permetria construir una planta de cogeneraci� amb biomassa a la Garriga.Baltasar va intervenir en un acte al local d’ICV de Granollers, on va fer balan� del segon mandat del tripartit que acabar� la propera tardor. Va dir que si el primer govern d’esquerres es va centrar en la renovaci� de l’Estatut, el segon s’ha dedicat al seu desplegament. Va remarcar tamb� el paper del seu partit en el govern que, segons ell, �s fins i tot �molt m�s important del que ens correspondria� pel percentatge de vots que va tenir. Va destacar les actuacions que s’han impulsat en mat�ria d’habitatge, pol�tiques d’aprofitament de l’aigua i va anunciar que d’aqu� al final del mandat la prioritat ser� �l’acci� social i l’atenci� a les persones afectades per la crisi�, aix� com la recerca i el desenvolupament �per contribuir a la recuperaci� econ�mica�. Sobre el futur govern, va dir que ICV �no es planteja cap altra hip�tesi que la reedici� d’un govern d’esquerres� i va afegir que no preveu en cap cas entrar en un govern amb partits de centre-dreta. IMPRIMIR ENVIAR ESMENAR Tweet


El Govern suís acusa al banc Credit Suisse de facilitar el blanqueig de la FIFA\nL'Autoritat Suïssa Supervisora del Mercat Financer (FINMA, per les sigles en anglès) ha conclòs en dos investigacions contra Credit Suisse que el banc suís va tenir "deficiències" en la implementació de polítiques contra el blanqueig de diners, segons ha anunciat el regulador financer en un comunicat.\nEn concret, la manca de prevenció d'aquest delicte econòmic va provocar que la signatura estigués implicada en els casos de corrupció de la FIFA, la petroliera estatal brasilera Petrobras i la petroliera estatal veneçolana PDVSA.\nCom a resultat de les dues investigacions, FINMA ha decretat noves mesures que haurà de complir Credit Suisse per millorar els procediments contra el blanqueig de capitals, així com accelerar les iniciatives que ja han començat a implementar-se en l'entitat financera.\nEl regulador suís va començar les seves investigacions en 2015 per a veure els clients dels bancs del país helvètic estaven blanquejant diners i quins bancs estaven complint la regulació. En concret, FINMA ha assegurat que Credit Suisse va incomplir la regulació sobre la identificació de clients, la determinació del beneficiari final, la categorització de la relació comercial, la documentació i l'acompliment de les necessàries clarificacions.\nA més, l'entitat financera també va incomplir la regulació ja que un director de relacions amb clients va mantenir un tracte molt proper amb una "persona políticament exposada".\n"En lloc de disciplinar el director de manera ràpida i proporcional, el banc ho va recompensar amb pagaments generosos i avaluacions positives", ha indicat el regulador.