Venda de llibres de text per al proper curs escolar 2014-2015, a partir del 2 de setembre a la Biblioteca del nostre col.legi, i a partir de les 10.00 de mati.\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 12:48 Cap comentari :\nEtiquetes de comentaris: llibres de text , venda de llibres de text\nL’AMPA us dóna la benvinguda al curs 2014-2015\nComencem curs i encetem nous projectes i calendari d’activitats. Per això, des de l’AMPA del Ceip Cervantes de Nules, us volem donar la benvinguda.\nTambé us animem fer-nos nostra l'escola, ja que l’escola és el lloc on més temps passen els nostres fills i filles durant el curs escolar.\nAquesta página es convertirá en un instrument més per fer difusió de les activitats que organitzem i fer-vos partíceps de totes les reunions i convocatòries de l’entitat. També podreu trobar-hi, més endavant, articles d’interès seleccionats conjuntament amb l’equip de mestres, les fotografies que es van fent a les aules durant el curs o altres dades i informació rellevant en l’àmbit de l’escola.\nCom totes les propostes de l’AMPA aquesta és una pàgina en millora constant i per supost oberta a tots els vostres suggeriments i propostes.\nAnimeu-se a participar-hi!\nD’aquesta participació, entre tots farem que l’escola Ceip Cervantes de Nules, sigua per als nostres fills i filles la porta al coneixement, a la socialització i a la creació de vincles d’afectivitat amb la resta dels companys i entre les famílies.\nDes de l’AMPA us dessitgem un bon curs escolar!!!\nBenvinguts a tots i totes, una abraçada!!!\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 12:41 Cap comentari :\nEtiquetes de comentaris: benvinguda curs escolar\nHa estat un regal coneixer-te!!\nUn pilar fonamental de la nostra escola empren un nou camí laboral: M. Jose Gil.\nDesde l'Ampa Ceip Cervantes de Nules, sols podem dir-te Gàcies., HA ESTAT UN REGAL CONEIXER-TE, que formares als nostres xiquets. Ha estat una sort per a ells, gaudir de la teua docència.\nNo et diem adeu, et diem gràcies. En tu han aprés a ser millors persones.\nEt enviem un fort abraç i dir-te que vola alt, ben alt, entre la lluna i les esteles. On els somnis es fagen realitat i ningú conseguisca destruirlos. Molta sort. M. Jose. Deixes molts afectes pel camí.\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 1:24 Cap comentari :\nEtiquetes de comentaris: M.Jose Gil\nGràcies per tot famílies!!\nVolem aprofitar aquest moment per desitjar-vos un magnífic estiu!!!!\nEns vèiem al setembre.\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 0:25 Cap comentari :\nFotos que publica l'Ampa\nSi algú es veiés retratat en alguna de les fotos i per algun motiu no voldria estar, preguem ens ho feu arribar a la nostra adreça de correu o través del bloc, per eliminar-les. I per descomptat us demanem disculpes per avançat. Gràcies.\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 0:34 Cap comentari :\nRosa Ventura, moltes gràcies!!\nDes de l'Associació de Pares volem donar les gracies a l'anterior Presidenta de l'Ampa, Rosa Ventura, la seva presidencia al cap d'aquesta associació, col.laborant, servint i ajudant dessinteresadament en la nostra escola, Ceip Cervantes de Nules. Sempre la he conegut aqui. És d'aquelles persones que semblen estar lligades al Col · legi, com si formessin part del mateix.\nNo volem deixar passar l'ocasió per expressar el nostre agraïment més sincer al seu treball i la seva tasca en pro de tot els nostres fill.\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 6:17 Cap comentari :\nFelicitats als nostres xiquets graduats!!\nGràcies per ensenyar-los a veure el món.\nEl dijous 19 de junio, al pati d'infantil del Ceip Cervantes de Nules, es va celebrar, la Graduació dels Alumnes de 5 anys de l'Escola Infantil. En una cerimònia entranyable, pares, alumnes i professors celebrarem el pas del nostres nens a primària. Van presidir la cerimònia de graduació la mestra durant tres anys, Mº Jose Magallanes .\nHa estat el punt i final d'una etapa en la que hem crescurt i aprés moltes coses, pero sobre tot, hem estat molt feliços.\nEl nostre Agraïment:\n A l'Equip Directiu pel suport "logístic"\n A TOTES Les Famílies, que han col · laborat en TOT moment.\n A les mestres d'infantil, que ens han donant suport i ajudant en la preparació de la graduació.\nI en especial a M. Jose Magallanes, per haber fet creixer als nostres xiquets i ensenyar-los a veure el món.\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 3:03 Cap comentari :\nEtiquetes de comentaris: Graduació infantil 2014\nNO HI PODEU FALTAR!! SOPAR DE FI DE CURS EL 20 DE JUNY, DIVENDRES\nA PARTIR DE LES 19:30 h.\nENGUANY NO CALDRÀ COMPRAR TIQUET.\nELS ASSISTENTS HAURAN DE\nPORTAR-SE TAMBÉ LA BEGUDA.\nL’AMPA POSARÀ LES TAULES I CADIRES,\nI AL PATI DEL COL·LEGI HI HAURÀ CASTELLS UNFLABLES.\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 11:18 Cap comentari :\nEtiquetes de comentaris: Sopar fi de curs\nInfantil del Ceip Cervantes de Nules, a l'Ajuntament !!\nDins del programa Socioeducatiu "Coneixem el nostre Ajuntament", els nens d'infantil del Ceip Cervantes de Nules, visiten el consistori i les seves instalacions, perquè puguin tenir una visió real del seu Ajuntament, coneguen els diferents departaments i espais que l'integren, les persones que hi treballen i les funcions que realitzen.\nDesprés de la visita per les dependències municipals, al saló de Plens i ja amb l'alcalde, Mario A.García els nens han pogut preguntar les funcions que fa i els seus regidors, així com demanar-li un nueveo pati d'infantil per nostre col · legi.\nEn la seva tasca d'acostament a la ciutadania, efectius del cos de la Policia Local de Nules, van mostrar als xiquets, els vehicles, material i altra equipació policial que els agents utilitzen en el seu dia a dia "perquè des de petits vagin prenent contacte amb una de les institucions destacades de la localitat".\nEls nens van poder gaudir i interactuar, a més, amb els dispositius de comunicacions, senyals lluminosos i acústiques que els membres de la Policia empren en el seu treball.\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 10:35 Cap comentari :\nEtiquetes de comentaris: Ajuntament , Visita 2014 , visita escolar\nCalendari Escolar per al curs 2014-2015\nLes classes del pròxim curs 2014-15 començaran en Infantil i Primària el pròxim 3 de setembre i finalitzaran el 19 de juny, mentre que en Secundària i Batxillerat l'inici de curs serà també el 3 de setembre i l'activitat finalitzarà el 10 de juny.\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 9:12 Cap comentari :\nEtiquetes de comentaris: Calendar escolar\nAlumnes de 5é i 6é coneixen el castell i teatre romà de Sagunt. Assentaments d'ibers, cartaginesos, fenicis, grecs, romans.....\nLa cita era a les nou del matí a l'estació de tren de Nules.\nLa històrica localitat de Sagunt ens esperava. Es una destinació molt adequada per visitar, a mes un destí molt interesant per anar en familia.\nAssentament d'ibers, cartaginesos, fenicis, grecs, romans ... Sagunt és avui reflex del llegat d'aquestes civilitzacions. Entre els seus atractius es troba el Teatre Romà, declarat Monument Nacional, i el Castell.\nLes restes d'aquesta fortalesa, que abasta quasi un quilòmetre, han estat testimonis del pas del temps i de la història com la lluita que van mantenir els saguntins amb Anníbal, i les empremtes que van deixar ibers, gots i àrabs.\nDescobrir les restes de la fortalesa i el remodelat teatre, ens han fet viatjar en els temps a mes de un.......\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 11:06 Cap comentari :\nEtiquetes de comentaris: Visita Teatre Romà de Sagunt 2014\n5 consells perquè el teu fill@ li agrade llegir.\nPares , mares i docents , sentim la preocupació d'inculcar l'hàbit de la lectura als nostres fills i alumnat .\nNo és per a menys , ja que redunda en benefici seu, en augmentar la seva capacitat cognitiva, estimular la seva imaginació i impulsar la seva creativitat , entre altres grans avantatges .\nDes d'aquí us oferim cinc consells per aconseguir desenvolupar l'interès del nen o la nena a la lectura :\n1 . - Llegeix tu . És el més obvi , però no per això se'ns ha d'oblidar . Els nens , a edats primerenques , són com esponges . Tot el que et observin fer a tu , intentaran posar-lo en pràctica per ells mateixos. Si a casa teua és un hàbit seure a llegir una estona cada vesprada, el teu fill l'ha de percebre com una cosa normal i divertit, i fins i tot com "una cosa de majors" que ell també voldrà fer.\n2 . - Dóna-li a cada xiquet el que et demani . L'important és agafar l'hàbit de lectura. No has de imposar al nen o nena cap llibre, doncs ho entendrà com alguna cosa obligatori i perdrà tot el seu encant . No té res de dolent començar amb llibres amb moltes il · lustracions, d'aventures, o fins i tot còmics adequats a la seva edat.\nQuan agafi l'hàbit, ell sol anirà avançant en la seva lectura, demanant cada vegada llibres més complexos. Si ets professor o professora i necessites enviar alguna lectura a casa, intenta que els nens puguin triar entre un ampli ventall de llibres, que els faci sentir que són ells els que decideixen el que llegeixen .\n3 . - Incentiva l'oci relacionat amb la lectura . Si el nen o nena sent que s'ho pot passar bé en el seu temps lliure realitzant activitats relacionades amb la lectura, l'anirà associant com una cosa divertida i s'interessarà més per això. Veu amb ell o ella a fires del llibre, tallers culturals, contacontes i a la biblioteca, fent-li veure que els llibres tenen una enorme diversió més enllà de les seves paraules. En gairebé tots aquests llocs hi ha activitats específiques per a nens que faran les delícies dels més petits .\n4 . - Escull bé quan regalar-li un llibre . Regalar-li un llibre a un nen pel seu aniversari o Reis és, en la majoria de les ocasions, com regalar calcetins. No obstant això, si associem el regal d'un llibre com a premi a un comportament bo o treure bones notes al col · legi, estarem reforçant la figura del llibre com una cosa positiva i que aconseguirà quan aconsegueixi que s'ha pactat.\n5 . - Interessa't per les seves lectures . Pregunta de què va el llibre que està llegint, si li està agradant, i comenta que t'agradaria conèixer el final. Igual que al teu fill li agrada jugar amb tu, també li agrada compartir el que està llegint, i el llibre li agradarà més si veu que a tu també t'agrada .\nI tu , quin consell donaries per fomentar la lectura entre els nens i nenes?\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 9:48 Cap comentari :\nCOMENÇA EL PROCÉS DE MATRICULACIÓ PER A SECUNDARIA I BATXILLERAT\nEl procés de presentació de sol·licituts per a l'admissió d'alumnes de Secundària i Batxillerat en centres públics i privats concertats per al curs 2014-15 serà des de demà 26 de maig al pròxim de juny. Les llistes provisionals d'admissió de Secundària i Batxillerat es publicaran nel 4 de juliol i la matriculació tindrà lloc a partir del 15 de juliol.\nEls nostres xiquets de 6e ja tenen que anar preparant-se!!!!\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 14:03 Cap comentari :\nQUANTES COSETES PODEM FER!!!\nPer a este final de mes tenim un muntó d'activitats superinteressants. Des de l'AMPA del col·legi Lope de Vega ensconviden el dilluns 26 de maig a una xarrada de Primers Auxilis per als pares i al mateix temps a un taller de "Sigue las Señales" per als xiquets. El dijous 29 de maig hi ha una xarrada sobre autoestima i asertividad. En el col·legi Pedro Alcazar, el divendres 30 de maig hi ha una xarrada per a aprendre a afrontar des de la família el canvi de primària a ESO.\nI des de l'ajuntament també ens arriben dos propostes: la programació el dia internacional dels museus amb visites guiades i activitats els dissabtes 24 i 31 de maig i el diumenge 1 de juny i el bescanvi de llibres amb activitats per als xiquets que se celebrarà el divendres 30 de maig enfront de la biblioteca. Ja no hi ha excuses, qui s'avorrix és perquè vol!!!\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 7:44 Cap comentari :\nTDHA, COM ACTUAR?\nEl Trastorn per Dèficit d'Atenció amb o sense Hiperactivitat (TDAH) és el trastorn neurobiològic més freqüent en la infància. S'estima que ho patix el 5% de la població infantiljuvenil, la qual cosa equival a un o dos xiquets per aula. La convivència amb un xiquet o adolescent amb TDAH no sol ser fàcil. Este trastorn pot ocasionar seriosos problemes en el desenrotllament d'una persona, entre ells, una disminució del rendiment acadèmic, dificultats en l'adaptació social i com resultat, seriosos desajustos emocionals.\nEn esta guia editada pel Servei de Neurologia Pediàtrica de l'Hospital La Paz preten proporcionar pautes orientatives al xiquet amb TDHA i als seus pares.\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 14:42 Cap comentari :\nEl cazo de Lorenzo és un conte metafòric per a comprendre i respectar a les persones que són diferents.\nTots tenim un casset que arrossegar, però uns cassets són més grans i més difícils d'amagar que altres. De nosaltres depèn ajudar els qui tenen un casset més gran.\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 13:54 Cap comentari :\nAl Ceip Cervantes, pares i mares divertits, com no!!\nCal preguntar-nos si, com a pares, cuidem que els nostres fills cultiven eixe meravellós sentit que és el de l'humor.\nProcurem que aprenguen a riure sense danyar a altres?\n(article de Carmen Herrera Garcia, Psicopedagoga catalana)\nEls xiquets ho descobrixen de forma espontània poques setmanes després del naixement. Eixe primer somriure desperta en nosaltres la major de les tendreses i els millors sentiments.\nDurant tota la infància, la rialla li acompanyarà i omplirà la nostra llar d'un dels sons més bells. Cal preguntar-nos llavors si, com a pares, cuidem que els nostres fills cultiven eixe meravellós sentit que és el de l'humor. Procurem que aprenguen a riure sense danyar a altres?\nCuidem de que puguen veure en els seus errors i en els nostres una oportunitat de mirar les coses amb perspectiva? Passem temps amb ells divertint-nos?\n"Sols hi ha un racó de l'univers que vosté pot estar segur de millorar: vosté mateix" Aldous Huxley\nEl sentit de l'humor és necessari en la vida familiar tant com la disciplina, l'educació o els valors.\nLes relacions entre pares i fills que permeten i dediquen temps a les diversions, el bon humor i la rialla són més sanes, menys tenses i més cordials. El sentit de l'humor és un sentit eminentment humà.\nEns permet veure els problemes en la seua dimensió correcta, ni sobre estimats ni subestimats. Saber riure'ns dels nostres errors facilita reconduir situacions que, d'una altra manera, augmentarien les tensions i els conflictes. La rialla és una de les expressions que més beneficis aporta a la persona: És l'expressió de l'alegria.\nActiva la producció d'endorfines, transmissors químics que aporten al cervell alleugeriment i benestar. Allibera tensions. Provoca una resposta emocional única orientada a l'alegria i al benestar. Augmenta la captació d'oxigen. Crea un ambient positiu i cordial. Ens ajuda a posar els problemes.\nSiguem conscients que l'alegria i el bon humor també s'eduquen.\nAls xiquets els encanta riure i els encanten les bromes. Les famílies que aconseguixen passar temps divertint-se juntes creguen vincles de relació més estrets i duradors. És convenient, per tant, passar temps junts en activitats lúdiques sovint. Record una xiqueta de set anys que, després d'un passeig hivernal per la platja amb el seu papà i els seus germans en què van jugar i van córrer tot el temps, al tornar a casa va fer un dibuix que aconseguia transmetre amb enorme força, els intensos moments de diversió que acabava de viure.\nEls pares podem ensenyar als nostres fills a no sobre dimensionar els problemes a través del bon humor i l'alegria.\nUna vegada, després d'un llarg viatge, un paquet de cacau en pols es va obrir dins de la nostra maleta de roba tacant-ho tot. En el moment en què ho vam veure veure podíem haver-nos queixat i lamentat per la roba, etc., En compte d'això, comencem a riure i a veure el costat divertit de l'assumpte, comentant que hauríem de ficar els pantalons en el got de llet per a aprofitar el cacau, o que tal vegada la millor idea seria buidar la llet directament en la maleta i tindre un muntó de llet xocolateada!!!\nEls nostres fills encara recorden l'incident amb rialles i en el seu moment, ho van comentar amb els amics com quelcom tremendament divertit. Al llarg del dia tenim moltes oportunitats de viure la nostra relació amb els xiquets de forma alegre i divertida, però hem de ser capaços de reconèixer-los i de viure'ls sense por de que les normes o la disciplina es vegen afectades.\nUn pare o una mare divertits i alegres són tan o més dignes de crèdit que aquells pares esquerps i culpabilizadores. De fet, a nosaltres mateixos ens és molt més grat compartir el nostre temps amb persones de tracte alegre i cordial que amb aquelles que sempre es queixen o protesten per tot. Però el que hem d'evitar és riure'ns dels xiquet" ens riem dels seus errors, podem menyscabar la seua autoestima atés que es troben encara en una etapa immadura en què necessiten refermar la confiança en si mateixos.\nEnfront d'un error deurem primer saber què opina el nostre fill del que succeïx i després podrem ajudar-li a veure el costat divertit de l'assumpte ja que ja coneixem els seus sentiments. És recomanable també comprovar el tipus d'humor que veuen els nostres fills en els programes de televisió. Sovint s'utilitza un humor que danya als altres per a fer riure.\nÉs necessari que mostrem als nostres fills que, encara que siga divertit, mai podem riure a costa del dolor produït a altres.\nSerà necessari fer-los veure que a ells tampoc els agrada ser blanc de rialles i burles per més divertit que puga paréixer. Este aprenentatge elemental els ajudarà a aprendre com ser divertits i simpàtics sense perdre l'empatia (capacitat social bàsica que ens permet saber com se sent l'altre i actuar en co"a (capacitat social bàsica que ens permet saber com se sent l'altre i actuar en conseqüència) ."amos conscients que el sentit de l'humor ens permetrà ser una família que accepta la vida tal com és (encara que no es conforme amb ella!) , aportant solucions creatives davant de situacions que d'una altra manera minvarien les nostres relacions o els nostres estats d'ànim.\nAtrevim-nos a ser divertits, siguem capaços de riure'ns dels nostres propis errors i de les nostres pròpies incapacitats mostrant als nostres fills com créixer i millorar com a persones sense perdre el sentit de l'humor. Carmen Herrera García"\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 22:58 Cap comentari :\nHorari d'entrenaments per a competir als Jocs Esportius 2014 i anim i a per les medalles!!\nEntrenament per a Jocs Esportius 2014\nHem començat ja els entrenaments per a competir en els pròxims Jocs Esportius. Vos deixe l'horari d'entrenament perquè podeu consultar-ho i no vos perdeu cap classe. Anim, i a per les medalles!!\nHem començat ja els entrenaments per a competir en els pròxims Jocs Esportius. Vos deixe l'horari d'entrenament perquè podeu consultar-ho i no vos perdeu cap classe. Anime, i a per les medalles!!"\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 10:03 Cap comentari :\nEtiquetes de comentaris: Jocs Esportius\nPROFESSORS JUBILATS CREEN MATERIAL DIDÀCTIC GRATUÏT\nUn grup de professors jubilats ha creat una plataforma online que facilita tant a docents com a famílies, material didàctic lliure i gratuït.\nEsta ferramenta, anomenada Educatribu , naix amb la idea que el coneixement deu de ser compartit i no ha de tindre un cost per a l'alumne i davall el convenciment que el procés educatiu va més enllà dels centres. Com diu el proverbi africà que dóna nom a la seua iniciativa, per a educar un xiquet fa falta la tribu sencera.\nTot i que encara no hi ha molts materials penjats, la idea és excel·lent i qualsevol usuari que es registre pot pujar y/o baixar materials. Vos anime a tots a què visiteu la pàgina i que compartiu materials per a què l'educació siga realment universal, pública i gratuïta!!!\nSi vols saber més sobre el projecte Educatribu, clica en l'enllaç: Profesores jubilados crean una plataforma online con material didáctico y gratuito.\nPublicat per ampaceipcervantesnules a 13:44 Cap comentari :\nEL NOSTRE COL.LEGI ÉS NOTICIA EN ....\nPeriódico el Mediterraneo\nVols estar connectat? .\nFormació on-line per als papas\nPublicacions varies de ceapa\nRed de bones pràctiques educatives\nTot els jocs del JClic\nwebs per aprendere anglés\nPatronat provincial de turisme de Castelló\nRenocs i princeses. Idees i plans per a xiquets i pares\nPosa'ns el teu comentari!\nAMPA PREMIADA en el XIII concurs d'Experiències Educatives de les AMPES.\nActivitats en xiquets\nbenvinguda curs escolar\nDía del mestre\nGraduació infantil 2014\nVisita Teatre Romà de Sagunt 2014\nEl nostre col·legi, coneix-ho i et quedarás!!\nÚLTIMS CONTROLS DEL CICLE\nBlog de 5é\nCol.legi Jaume I de Nules\nCol.legi Lope de Vega de Nules\nUn pilar fonamental de la nostra escola empren un nou camí laboral: M. Jose Gil. Desde l'Ampa Ceip Cervantes de Nules, sols podem ...\nS’ha publicat el calendari escolar per al curs 2014-2015 Inici de curs: Educació Infantil i Primària: 3 de setembre ...\nEns convertim en hòmens i dones de les cavernes!\nAl Ceip Cervantes de Nules, viatge a la prehistòria!! El fort vent no ha impedit que el Ceip Cervantes, es convertira en una Època Preh...\nNo t'ho penses,el Ceip Cervantes, té molt que oferir-te. Abans de decidir , coneix-ho.\n"Si vols construir un vaixell, no comences buscant fusta, tallant taules o distribuint la feina, sinó que primer has d’evocar als ho...\nRecordeu!! Venda de llibres de text per al proper curs escolar 2014-2015, a partir del 2 de setembre a la Biblioteca del nostre col.l...\nSa Majestad el Rei Gaspar, visita el Col.legi Cervantes de Nules\nNi la pluja ha impedit que el Rei Gaspar visitara el nostre Col.legi Cervantes i amb molta il.lusió arreplegara les cartes dels nens. ...\nDes de l'Associació de Pares volem donar les gracies a l'anterior Presidenta de l'Ampa, Rosa Ventura, la seva presidencia al...\nPer què triar l'Escola Pública? com triar el centre educatiu?\nPer què triar l'Escola Pública? L es mares i pares del Ceip Cervantes de Nules, com a pares compromesos, sabem que triar el col·le...\nGràcies per ensenyar-los a veure el món. El dijous 19 de junio, al pati d'infantil del Ceip Cervantes de Nules, es va ...\nLa cita era a les nou del matí a l'estació de tren de Nules. La històrica localitat de Sagunt ens esperava. Es una destinació...


TriciaOMay | LibraryThing en català\nTriciaOMay Perfil Llibres Gràfics i taules Ressenyes Galeria\nCerca en els llibres de TriciaOMay\nTotes les col·leccions-----------La teva bibliotecaLlista de desitjosRecovered booksOn Loan\nSelecció a l'atzar de la biblioteca de TriciaOMay\nOctonauts and the Colossal Squid de Simon & Schuster UK\nAesop's Fables de M.A. Rev. Geo. Fyler Townsend\nNighty Night! de Margaret Wild\nThe Popularity Trap (The Fabulous Five #3) de Betsy Haynes\nJonah and the Whale de Grandreams\nAugustine de Mélanie Watt\nScarface Claw (Hairy Maclary and Friends) de Lynley Dodd\nMembres amb els llibres de TriciaOMay\nCol·leccionsLa teva biblioteca (3,353), Llista de desitjos (3), Recovered books (55), On Loan (1), Totes les col·leccions (3,354)\nEtiquetesBible (174), Picture Books-Golden Books (172), Board Books (144), Picture Books-P (122), Picture Books-S (98), DVD (96), Picture Books-T (89), Picture Books-B (88), Fiction-Youth-M (85), History (82) — mostra totes les etiquetes\nURL /profile/TriciaOMay (perfil)\nTriciaOMay ha afegit:\nPolitics for Beginners [Hardcover] NILL de Usborne; Usborne; Usborne\nEconomics for Beginners de Andrew Prentice\nDK Why? Science Brilliant answers to baffling questions de Emily Dodd\nAustralia's Most Freaky de Australian Geographic\nA Boy After God's Own Heart Action Devotional de Jim George


RUTES DE CICLOTURISME | Sport No Limit Travel\nDescobreix els nostres paquets de vacances amb bicicleta. Explora els llocs més atractius i verges de Catalunya i Andorra, assaboreix la nostra exquisida gastronomia i deixa'ns mostrar-te el seu potencial.\nLes nostres passions són el ciclisme, la gastronomia i la cultura. Amb els Cycling Holidays la nostra missió és mostrar-te els detalls més ocults d'una terra amb molta història. Els nostres paquets de ciclisme et permetran descobrir les joies ocultes de Catalunya com el Montsant, la Terra Alta, el Priorat o la Costa Brava, entre d'altres. A més, també et donem la possibilitat d'endinsar-te en la muntanya i natura d'Andorra. Zones de gran bellesa natural que et sorprendran i t'inspiraran.\nCatalunya té alguns dels millors ciclistes del sud d'Europa, per la qual cosa molts ciclistes professionals i exprofessionals trien viure en aquesta terram, on compten amb un asfalt perfecte per al ciclisme de carretera i poc trànsit. A més Catalunya compta amb milers de quilòmetres de senders per a ciclistes de muntanya.\nAndorra s'està convertint en el lloc escollit per molts, per a viure i entrenar, amb més de 80 ports de més de 2000 metres. És un paradís tan per als esports d'hivern com per al ciclisme, a l'estiu. Segueix les rutes dels grans Tours al seu pas pel Principat, juga amb els senders de muntanya o relaxa't en un dels balnearis més grans d'Europa. Tot això en menys de 450 m2.\nTu, la teva e-bike i un territori. Gaudeix d’una experiència ÚNICA no …\nAndorra s'està convertint ràpidament en el lloc número u per viure i e…\nBarcelona és coneguda com la segona capital d'Espanya després de Madri…\nLa Costa Brava, a Catalunya, és una de les zones més boniques, romànti…\nLa Costa Daurada és un litoral d'uns 300 km de costa amb platges de so…\nUna delícia per als sentits.Una regió natural i històrica de Catalunya…\nUna terra de vi i llegendesEl Priorat és candidat al Patrimoni Mundial…\nDes del Vall D'Aran fins a la Costa Brava: El Vall D'Aran és l'única p…


?> Ferias | Marmúsica\nMúsica en directe per events - BLOG\nFerias, Marmúsica, Música en directo\nMarmúsica a IFEMA, Madrid 2014\nComo en anteriors edicions, MARMÚSICA va estar juntament amb Irizar a la Fira Internacional de l’Autobús i l’Autocar, que es va celebrar del passat 28 al 30 d’Octubre a Madrid, al recinte IFEMA.\nMARMÚSICA va oferir el toc elegant i musical que tant ens caracteritza, a l’esdeveniment. La nostra presencia va amenitzar l’stand d’Irizar amb un quartet de jazz en directe, que va ajudar a aconseguir un bon ambient entre els assistents, durant els tres dies de l’esdeveniment. Amb això, vam aconseguir que Irizar es diferenciés i destaqués entre els participants i va afavorir l’èxit del tàndem MARMÚSICA – Irizar.\nMARMÚSICA segueix sent una consolidada empresa referent en el sector. La nostra presència, un any més, a la Fira Internacional de l’Autobús i l’Autocar és una prova més.\nWedding Fashion Night 2014 – Gatsby Glam Barcelona\nHem estat allà. Aquest any no podíem faltar a l’edició de la Wedding Fashion Night dedicada als anys 20, la Gatsby Glam Barcelona.\nEl passat 17 i 18 de setembre, MARMÚSICA va ser un dels participants en l’última edició de la WFN. En un lloc privilegiat com el recinte de Los Tilos al barceloní barri de Pedralbes, vam tenir el plaer d’amenitzar musicalment l’esdeveniment, acompanyant amb la millor música la visita dels nuvis i altres proveïdors del sector, que es van apropar a la festa. A MARMÚSICA seguim treballant per les parelles de nuvis o empreses que volen comptar amb nosaltres per fer únic i especial els moments més importants. Per això, la WFN va ser un molt bon moment per conèixer noves cares i nous projectes per fer realitat els desitjos dels clients; personalitzant i posant tota la nostra ànima i la nostra emoció per fer únics els seus moments més especials.\nVolem donar les gràcies des d’aquí a l’organització de la Wedding Fashion Night 2014, per fer-nos sentir tan còmodes i partícips d’aquest gran esdeveniment; així com de tothom que es va apropar a MARMÚSICA per demanar-nos informació o simplement a saludar-nos.\nEventos, Ferias, Marmúsica, Música en directo\nMarmúsica a IFEMA, Madrid\nCada vegada són més les empreses que opten per oferir als seus clients l’experiència de gaudir de música en directe en fires i convencions pels seus múltiples avantatges, entre les quals remarquem el fet de cridar l’atenció, despertar interès i crear un clima de distinció propens per l’òptim desenvolupament de les finalitats de l’esdeveniment.\nMarmúsica és una consolidada empresa referent en el nostre sector. La seva presència a la Fira Internacional de l’Autobús i l’Autocar és una prova més. La FIAA 2012 va tenir lloc a IFEMA, Madrid, del 23 al 26 d’octubre.\nMarmúsica va estar oferint música en directe durant tots els dies a l’estand de Irizar, un prestigiós grup empresarial, la seva principal activitat és el disseny, la fabricació i comercialització d’autobusos i autocars.\nEl nostre elegant i ple d’estil quartet de Jazz va ser un perfecte teló de fons que va ajudar a aconseguir distingir i diferenciar i afavorir l´èxit de l’estand de Irizar, aportant un agradable ambient amb molta classe.\nMarmúsica es consolida en l’animació de congressos\nMarmúsica va participar en la cinquena edició de la Conferència Internacional de Tecnologies i Tractaments Avançats per a la Diabetis (ATTD 2012), que es va celebrar al Centre de Convencions Internacional de Barcelona (CCIB) del 8 al 11 de febrer, organitzant un espectacle flamenc per a la festa de benvinguda als assistents.\nEls participants al congrés, majoritàriament estrangers, van quedar senzillament encantats amb la demostració d’art i salero que van fer el bailaor i la bailaora i amb l’actuació de la resta del grup, format per calaix, guitarra i cantaor.\nTot un èxit. I un pas més en la consolidació de Marmúsica com a partner de referència per a l’animació i ambientació musical de seminaris, fires i congressos.\nMarmúsica a EIBTM 2011\nMarmúsica ha participat per primera vegada a EIBTM, la fira internacional de referència per al sector de conferències, viatges d’incentius i congressos, que s’ha celebrat del 29 de novembre a l’1 de desembre a Fira Barcelona.\nDes del nostre stand, ubicat al village de serveis per a esdeveniments, hem estat presentant l’oferta de serveis específicament pensats per a les empreses de Marmúsica: espectacles en directe per a tot tipus d’esdeveniments corporatius i actes d’empresa (concerts, presentacions, ambientacions musicals en fires i congressos …), serveis de composició a la carta (bandes sonores, jingles, sintonies …) i tallers de coaching musical (gospel, teatre musical, coral …).\nA més, hem tingut ocasió de fer algunes “demostracions en directe”: en els tres dies que ha durat la fira, Marmúsica ha delectat els assistents amb un petit recital de guitarra i flauta travessera, ha organitzat un sarao flamenco i ha amenitzat, de nou guitarra en mà, l’aperitiu amb vi, cortesia de Bodegas Torres, amb el qual hem acomiadat aquesta edició d’EIBTM.\nEl teu ‘partner’ ideal en fires i congressos\nMarmúsica compta amb un ampli ventall de serveis pensats per a les empreses: música per a esdeveniments corporatius, tallers de coaching musical, serveis de composició… Un dels que més èxit té és l’amenització de fires i congressos amb actuacions en directe.\nSorprendre als assistents amb un concert, una animació o una presentació de producte en directe és una forma efectiva d’atreure’ls cap al teu estand i de potenciar la visibilitat de la teva empresa en una fira o congrés. A Marmúsica estudiem el tipus de trobada en el que participaran els nostres clients i proposem les millors opcions per captar l’atenció del seu públic objectiu, adaptant la proposta a la filosofia de l’empresa, el sector en què opera i al tipus de producte o servei que ofereix.\nEn l’últim any, Marmúsica ha participat en congressos tan importants com la desena edició de la Conferència Internacional de Malaltia d’Alzheimer i Malaltia de Parkinson (AD/PD), que va reunir a Barcelona més de 2.000 assistents, o el simposi Brain 2011, organitzat per la International Society for Cerebral Blood Flow & Metabolism. A més, hem col·laborat també en la Check Point Experience, la trobada anual que aquesta empresa de software, líder en seguretat informàtica, organitza per als seus clients a Europa, Orient Mitjà i Àfrica.\nMarmúsica a la Wedding Fashion Night\nEl passat 6 d’octubre es va celebrar la tercera edició de la Wedding Fashion Night, el showroom més exclusiu de serveis i productes per a casaments. Marmúsica no va faltar a la cita.\nSeleccionada com a empresa proveïdora especialitzada en tot tipus d’espectacles en directe, Marmúsica va participar en l’esdeveniment amenitzant la vetllada amb diferents actuacions: a l’encisador jardí de la Torre Amat de Sarrià, a Barcelona, un duo jazzístic format per guitarra i contrabaix; a l’interior d’aquesta coqueta casa modernista, piano i violí interpretant música clàssica. I, com a guinda, l’actuació sorpresa dels nostres actors, representant per l’ocasió el paper de la celebrity que tot esdeveniment “glamurós” –i aquest, sens dubte, ho va ser– necessita.\nDes de Marmúsica volem donar les gràcies als amics de La boda de Olivia, PlanBE i a Angie Fernández per la impecable organització de l’esdeveniment. I a la resta de proveïdors convidats –Ànima Catering, Mr. Wonderful, Think-Sweet, Blablabox, Chie Mihara, Focus Lab, La Cala Hilos de Plata, Op Òptica, Singular Envit, Calamanda, Roberto y María, Bliss Spa, Raphia & Eucalyptus y Santos Costura– l’enhorabona per la creativitat i qualitat de les seves propostes.\nBlog de marmúsica\nMarmúsica música en directo para eventos.\nBARS AMB GLAMOUR15-06-2015\nANIVERSARI AL CAMP NOU30-01-2015\nMarmúsica a IFEMA, Madrid 201406-12-2014\nMARMÚSICA PORTA EL FLAMENC A CAN CORTADA04-11-2014\nCARLOS I DUSICA – W-HOTEL – 13 DE SETEMBRE DE 201421-10-2014\nMarmúsica en el Hotel MiramarMarmúsica a l´Hotel MiramarMarmúsica at Hotel Miramar\nFatal error: Call to undefined function get_comment_date_formatted() in /htdocs/public/www/blog/wp-content/themes/marmusica_blog_web/sidebar.php on line 102


Reus archivos | Vermut Padró - Vermouth Padró & Co. / Vermut Myrrha\nEl passat mes de setembre va tenir lloc a Reus la 1ª Fira Internacional del Vermut. Amb el nom d’EXPOVERMUT i organitzada pel Museu del Vermut de Reus, neix un nou esdeveniment vermuter dirigit al públic professional i general. Vermouth Padró & Co. i Vermut Myrrha van ser-hi presents amb…\nEl passat 9 de maig es van celebrar els Premis Vinari dels Vermuts Catalans 2016 a la ciutat de Reus i la Bodega Vins Padró va ser guardonada amb una Medalla d’Or per un dels seus productes més recents, presentats una setmana abans a la Fira Alimentaria: el Vermouth Padró…


L’aeroport de l’Alguaire tanca l’hivern amb 25.000 passatgers - El Periòdic d'Andorra\nPublicat el Dilluns, 11 d'abril de 2016 | 02:00 h\nUn avió a la pista de l’Alguaire, en una imatge d’arxiu. | TONY LARA\nL’aeroport de Lleida-Alguaire ha tancat la temporada d’hivern amb un lleuger increment de passatgers respecte les darreres temporades i ha arribat a la xifra dels 25.000, segons va informar el Departament de Territori. Han estat sobretot esquiadors britànics i israelians que tenien com a destinació final les estacions andorranes. Ahir diumenge es van enlairar els dos últims avions des de l’aeroport lleidatà fins al de Londres-Gatwick organitzats pel tour-operador Neilson Thomas Cook, que aquest hivern també ha ofert rutes a Manchester i Birmingham. A més, va ser el darrer dia d’operacions del conveni entre Neilson i la Generalitat que comprometia la companyia a volar cinc hiverns des d’Alguaire.\nEl Govern ja negocia amb el touroperador la renovació de l’acord i també manté contactes amb altres aerolínies però de moment l’única activitat comercial que mantindrà la infraestructura serà la línia regular d’Air Nostrum a Palma de Mallorca, amb dos vols setmanals. L’executiu i la resta d’institucions del territori també prioritzen diversificar l’activitat de l’aeroport reforçant-ne els usos industrials, ja sigui el transport de mercaderies o amb empreses de serveis vinculats al sector aeronàutic.\nEl touroperador Neilson va començar la temporada el 20 de desembre amb quatre vols setmanals cada diumenge procedents de Manchester, Birmingham i dos de Londres-Gatwick. El diumenge 3 d’abril van acabar les operacions a Manchester i Birmingham i ahir es van enlairar els dos últims a la capital britànica. Portaven, en total, 406 passatgers. Poc després de les deu va sortir l’avió de Thomas Cook amb 219 passatgers i a les onze ho va fer el contractat pel touroperador a la companyia escandinava Norwegian, amb 187 persones a bord. El segon va sortir amb una hora de retard per un problema tècnic.\nNeilson ha usat l’aeroport durant 17 diumenges. D’aquests, només el 27 de desembre hi va haver una incidència per boira i els avions els van redirigir a l’aeroport de Reus.El responsable de la companyia a Andorra, Iain Archer, va explicar que aquesta temporada han tingut uns 11.500 clients (el doble en trajectes d’anada i tornada), una xifra similar a la de l’any passat però inferior als 14.000 que van tenir el primer dels cinc anys del conveni. L’ocupació dels avions ha rondat el 95%.\nHan estat una minoria els que han triat l’estació de Baqueira Beret en comptes d’Andorra, prop de 200, però són més del doble que l’any passat i la satisfacció és molt alta, segons Archer. De fet, va comentar que si Neilson continua operant a Alguaire la voluntat és potenciar aquest destí.\nLa negociació està en marxa i la setmana que ve hi ha prevista una nova reunió amb Aeroports de Catalunya. Archer ha admès que s’està parlant també amb els aeroports de Reus, Perpinyà i Tolouse.


Ajuntament des Castell - Es Castell escenifica la devolució de Menorca tal com es va acordar al Tractat d´Amiens.\nEs Castell escenifica la devolució de Menorca tal com es va acordar al Tractat d'Amiens.\nS'ha canviat la data al diumenge 8 de maig, a les 12.00 hores.\nEl proper diumenge 8 de maig, a les 12.00 hores, s’escenificarà, un cop més, a la Plaça Esplanada des Castell la devolució de Menorca a Espanya per part de Gran Bretanya el 1802.\nTal com es va acordar en el Tractat d'Amiens de 1802, Menorca havia de ser retornada pels anglesos a la corona espanyola. La cerimònia de lliurament es va dur a terme el 16 juny 1802, el II Batalló del Regiment de Sòria representava a l'exèrcit espanyol i el 17 Regiment de Línia a l'exèrcit britànic. Està hissada la bandera del 17 regiment britànic, s'arriarà alhora que s'hissa la bandera del Regiment de Sòria, simbolitzant amb la hissada d'aquesta, la sobirania espanyola.\nAquell dia, dos canons de campanya van disparar 21 salves d'honor, per raons òbvies, avui es disparen dues salves d'honor, una pels artillers espanyols del Regiment de Sòria i l'altra pels artillers britànics del Regl. 17 de línia.\nAmb aquest acte es Castell es traslladarà a l’any 1802 amb personatges caracteritzats de l'època i una posada en escena al més pur estil militar de llavors, amb la participació de músics, genets, canons, fusellers, abanderats i artillers.\nAquestes representacions històriques estan emmarcades en les rutes històriques culturals, més en particular, a la Menorca Britànica, patrocinades pel Consell Insular de Menorca, i organitzat pel Consorci del Museu Militar de Menorca i l’Àrea de Comerç i Turisme de l'Ajuntament des Castell.\nPer les normes de seguretat d'aquesta representació històrica, preguem a tot el públic assistent, que es col·loquin a banda i banda de la formació, deixant lliure, la part frontal on apunten els canons.


EVA | RTVVilafranca\n‘Ausencias’ ha servit per cloure la dotzena edició del Festival EVA\nEn els darrers 10 dies l’Alt Penedès ha viscut amb intensitat els actes de l’EVA, un festival de narració en veu alta que proposa espectacles de petit format en localitzacions singulars.\nL’EVA comença amb un concert inaugural a càrrec de la Cobla Catalana dels Sons Essencials\nEl grup presentarà el seu darrer disc l’Aloja, una combinació de vents de la cobla mesclats amb percussions ètniques, guitarra i veu.\nEl festival En Veu Alta arriba a Sant Martí amb dos espectacles al castell\nEl proper 17 de juny arriba per primera vegada a Sant Martí el festival de narració i tradició oral En Veu Alta.\nLa narració i la tradició oral tornen a ocupar el Penedès amb els 38 espectacles de l’EVA\nEl festival de narració i tradició oral En Veu Alta estrena la seva dotzena edició aquest cap de setmana a Gurb, Osona, ampliant així el seu àmbit a un nou territori, després de Penedès i Pradell.\nL’EVA 354 vol ampliar el voluntariat de lectures en veu alta\nEl servei de voluntariat cultural de Lectures en Veu Alta convoca el 10 de maig una reunió informativa per les persones interessades a participar a les lectures especials del Festival a l’Alt Penedès.


El ajuntaments republicans de Vallès Oriental sumen 342 mesures contra la COVID19 - Vallès Oriental\nL’acció social i la promoció econòmica centren el gruix d’intervencions\nEls vint ajuntaments del Vallès Oriental on Esquerra Republicana participa en el govern sumen 342 accions per pal·liar els efectes de la COVID19. El gruix de les mesures adoptades pels diferents equips de govern són de caràcter social –160– mentre que les destinades a la promoció econòmica arriben a les 123. En el terreny sanitari, s’han fet una seixantena d’iniciatives complementàries a les que ha dut a terme directament el Departament de Salut a la comarca. Aquest és el resultat del recompte fet des de la federació comarcal d’Esquerra Republicana-Acord Municipal.\nEls disset ajuntaments on ERC és el soci majoritari són els que acumulen més accions de govern en el terreny social, amb tretze mesures aplicades des de cada ajuntament. Els municipis han reforçat els serveis socials, especialment per destinar recursos al seguiment a famílies amb dificultats econòmiques i a la gent gran. També s’ha fet una especial atenció a les dones en situació d’amenaça masclista i s’ha col·laborat amb el departament d’Educació per al repartiment de la targeta moneder entre els escolars, i s’ha fet un gran esforç i perquè totes i tots els escolars tinguin subministrament d’internet i dispositius per seguir el curs telemàticament. Des dels ajuntaments també s’han coordinat i donat suport a les xarxes de voluntariat per a l’ajut a la gent gran i la fabricació i distribució de mascaretes. Cinc municipis també han dispensat ajuts directes a famílies amb problemes.\nEn el terreny econòmic, la major part dels municipis ha dut a terme onze mesures comuns. S’ha ajornat el calendari fiscal o han eximit d’algunes taxes o impostos, tant a particulars com a negocis. En tots els casos s’ha assessorat a comerços, autònoms i petits empresaris per a la tramitació de tot tipus d’ajuts. També s’ha mediat entre propietaris i llogaters per assolir acords per fer més suportable l’aturada econòmica.\nPel que fa al suport al Departament de Salut, s’han dut a terme cinc tipus de mesures, que han consistit en destinar recursos en la desinfecció dels carrers amb més afluència de persones, de contenidors i, especialment, en la desinfecció de residències de gent gran, on també s’hi ha subministrat material. Tres ajuntaments també han cedit un vehicle municipal al personal del Centre d’Atenció Primària.\nEntre les accions destinades a encoratjar la ciutadania més afectada pel confinament, uns quants ajuntaments han dut a terme les felicitacions de la policia local a menors de 12 anys i a majors de 80 a peu de carrer, a banda d’altres accions directes com les felicitacions el dia de sant Jordi, per exemple.\nEsquerra Republicana-Acord Municipal té 17 alcaldies del Vallès Oriental (un 42% de la comarca) i participa en tres municipis més com a soci minoritari de l’equip de govern: Sant Celoni, Vilanova del Vallès i Fogars de Montclús.


Ajuntament de Font-rubí/Consells d'autoprotecció davant els riscos d'hivern\nData i hora oficials: 04/04/2020 14:52\nConsells d'autoprotecció davant els riscos d'hivern\nConsells d’autoprotecció i material divulgatiu\nEstem a punt de celebrar les Festes que potser tenen més tradició en el nostre país. El Nadal en el món occidental és una festa d’origen religiós que se celebra el 25 de desembre i commemora el naixement de Jesucrist. Actualment, aquesta celebració s’avança al calendari i podem dir que tot el mes de desembre està ple d’activitats relacionades amb el Nadal. Podem posar diversos exemples: els Nicolaus i les Llúcies a principis de desembre, la Marató de TV3, el caga Tió, diverses convocatòries solidàries arreu del territori, les fires de Santa Llúcia, etc.\nVal a dir que portem uns anys complexes políticament parlant i que el futur esdevé incert, però estic convençut que entre tots/es sabrem trobar l’encaix dins la societat de les diverses maneres de pensar. Malgrat el creixement de grups polítics radicals i d’extrema dreta, segueixo sent optimista en què puguem trobar solucions a les necessitats presents i futures de la societat, per tal d’aconseguir més justícia i més solidaritat entre els pobles i entre les persones que pensen de manera desigual. El diàleg ha de ser present a la base de la política: podem pensar de diferent manera com és natural, però és a través del diàleg que arribarem a acords; això és l’origen de tot.\nAquí a Font-rubí celebrem amb intensitat aquestes Festes. Trobareu en aquest programa gran quantitat d’activitats, perquè puguem gaudir amb els infants d’aquests dies tan assenyalats.\nVull agrair a totes les entitats l’esforç, la col·laboració i la seva participació en l’organització d’aquestes festes nadalenques; la societat font-rubinenca és un exemple a l’hora de fomentar les tradicions culturals del nostre poble.\nAlcalde – president de l’ajuntament de Font-rubí\nFestes de Nadal 2019 -\nData i hora de la darrera actualització d'aquest contingut: '04-12-2019 11:46


Dimarts arrenca la campanya contra la pobresa ‘Donem el millor de nosaltres’ de La Taula del Tercer Sector - Social.cat\nDimarts arrenca la campanya contra la pobresa ‘Donem el millor de nosaltres’ de La Taula del Tercer Sector\nReclamen al govern català que prioritzi les polítiques de cohesió social\nDivendres, 30 de setembre de 2011 | 13:25 h\nL'objectiu d'aquesta és reafirmar el compromís amb la lluita contra la pobresa, sensibilitzar i mobilitzar la ciutadania perquè se sumi a aquest combat cabdal en l’actual context de crisi, mostrar el treball de les entitats socials que atenen els col·lectius més vulnerables, i demanar al govern català que prioritzi les polítiques de cohesió i d’inclusió social en un moment tant delicat com l’actual. Enguany, la campanya està emmarcada dins l’Any Europeu del Voluntariat i pretén promoure, especialment, la participació, la col·laboració i el voluntariat en les entitats socials.\nLa campanya s’iniciarà el proper dimarts 3 d’octubre i es clourà el 17 d’octubre, Dia Internacional per a l’eradicació de la pobresa, amb un acte institucional a l’Orfeó Martinenc amb la participació del president de la Generalitat, Artur Mas i la presència, entre d’altres del conseller de Benestar Social i Família, Josep Lluís Cleries i l’alcalde de Barcelona, Xavier Trias.


El Delegat de Protecció de Dades de Salut insta l’ICS a fer anònima la informació sobre la prescripció dels facultatius | Metges de Catalunya\nEl Delegat de Protecció de Dades de Salut insta l’ICS a fer anònima la informació sobre la prescripció dels facultatius\nL’Oficina del Delegat de Protecció de Dades (DPD) en l’àmbit del Departament de Salut demana a l’Institut Català de la Salut (ICS) que retiri de la intranet corporativa les dades relatives al nivell de prescripció farmacològica de cada professional i que no es facin públiques en reunions de grups de treball. L’organisme, que vetlla pel compliment de la normativa vigent sobre protecció de dades de caràcter personal, ha emès aquesta resolució a instàncies del sector Primària ICS de Metges de Catalunya (MC) que el setembre passat va denunciar l’ICS per vulnerar la norma en presentar la informació sobre els barems de prescripció identificant els facultatius amb noms i cognoms.\nL’Oficina del DPD ha analitzat la denúncia presentada pel sindicat i ha comprovat els fets amb el suport del coordinador de protecció de dades de l’ICS. Així, ha pogut constatar que l’empresa no aplica les limitacions previstes en la llei de transparència, accés a la informació pública i bon govern, ja que, si bé les dades relatives a l’assoliment dels objectius de prescripció es poden considerar rellevants a efectes de rendició de comptes, també és necessari salvaguardar l’anonimat de la informació.\nEn aquest sentit, l’organisme adverteix que la divulgació d’aquestes dades “pot tenir un impacte en la persona física que li pot acabar causant perjudicis tant en l’àmbit professional, com socialment”. L’avaluació de la gestió i del grau de compliment de les polítiques de prescripció farmacològica fixades per l’entitat “es pot fer sense la necessitat de sacrificar la privacitat dels treballadors afectats”.\nPer complir amb la llei de protecció de dades, l’Oficina del DPD recomana l’ICS que valori la necessitat de publicar la informació en grups de treball i la intranet de manera individualitzada, i que, en cas de fer-ho, en la identificació del professional, se substitueixi el nom i cognom per un codi o número que no es pugui vincular amb un treballador concret per part de terceres persones.\nMC reclama l’ICS que apliqui les recomanacions de l’Oficina del DPD “de manera immediata” i adverteix l’empresa que l’incompliment reiterat de la normativa de protecció de dades pot ser objecte de demanda judicial.\nMC acusa el Govern de “no tenir vergonya” i “menysprear” els facultatius en la pandèmia del coronavirus


Cutry és un municipi francès situat al departament de l'Aisne i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 112 habitants.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 81 persones, 56 eren actives i 25 eren inactives. De les 56 persones actives 51 estaven ocupades (26 homes i 25 dones) i 5 estaven aturades (2 homes i 3 dones). De les 25 persones inactives 9 estaven jubilades, 9 estaven estudiant i 7 estaven classificades com a «altres inactius».\nDels 4 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció, 1 d'una empresa de serveis, 1 d'una entitat de l'administració pública i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Cutry_(Aisne)&oldid=29109290»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 gen 2022 a les 09:51.


Holiday home Strandgårdsvej Brenderup Fyn XI Bro Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Strandgårdsvej Brenderup Fyn XI\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Bro, no busqui més enllà de Holiday home Strandgårdsvej Brenderup Fyn XI. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Holiday home Strandgårdsvej Brenderup Fyn XI, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen bany, sauna estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Holiday home Strandgårdsvej Brenderup Fyn XI.


Reflexions de les eleccions #14F\nDiumenge tarda. Em disposo a escriure l’entrada que hauria de sortir dimarts sense gaire ànim. Però surt avui. Suposo que era previsible que després de la precampanya i campanya més rara de la història hi dediqués algunes reflexions. Francament, em costa. Entre altres coses, perquè en el moment d’escriure aquestes línies ningú sap què està passant o passarà quant a l’arc parlamentari (potser mereixerà alguna entrada avaluant els resultats?). També, el fet que han sigut les eleccions que he seguit amb més desinterès. Finalment ho han aconseguit. Si aquestes eleccions s’haguessin produït fa deu anys enrere, segurament la proliferació d’entrades al bloc hauria estat notable. Afortunadament (o no), no ha estat al cas. Només he dedicat una entrada a les eleccions, aproximació al 14F.\nLa Junta Electoral espanyola havia proclamat vint-i-tres candidatures que finalment s’han pogut presentar-se a les eleccions. Que sigui un número primer deu ser pràcticament l’única nota positiva. Tanmateix, d’aquestes vint-i-tres, al final penso que es reparteixen o es poden repartir el pastís unes onze: Ciutadans; Candidatura d’Unitat Popular (CUP); En Comú Podem; Esquerra Republicana de Catalunya (ERC); Junts per Catalunya (JxCat); Partit Nacionalista Català; Partit Popular de Catalunya (PPC); Partit Socialista de Catalunya (PSC); PDECat; Primàries de Catalunya, i Vox. Val a dir que no m’he llegit els programes electorals de cadascú ni falta que n’ha fet. Tanmateix, penso que sí que es pot reflexionar una mica sobre alguns d’ells. Per uns moments, aprofitant que estem en època de carnestoltes, em disfressaré d'analista polític per uns instants.\nCiutadans: el Titànic en versió política. Ciutadans era Albert Rivera i sense Albert Ribera no hi ha Ciutadans. D’ençà que va agafar el timó Inés Arrimada han perdut bous i esquelles. I més, des que va decidir anar-se’n a Madrid. I la que havia de ser la garant a Catalunya els ha fet el salt amb els originals: el PP. Roda món i torna al born. Quant a la CUP, confio que hagin guanyat en vots i escons. Efectivament, és la meva esperança i confiança. No pas perquè hi simpatitzi, que no ho faig, sinó que tinc el desig que un govern independentista necessiti el seu suport i els hi doni amb una sèrie de condicions. Per tant, un eventual suport a la CUP és pura estratègia per fer-los posar les piles als qui de veritat tindran la batuta (esperem!). En Comú Podem... què queda d’aquell moviment del 15M? Què queda, fins i tot, de l’Ada Colau primigènia? Avui, una força esquerra i esquerrenosa més. No els he seguit, però tampoc m’han cridat gens l’atenció. Suposo que acumularan alguna mena de desencís que es traslladarà a les urnes. És una espècie que en qualsevol moment pot caure en la categoria de perill d'extinció.\nERC mereix un capítol a part però no hi vull perdre el temps. No soc l’únic que té la percepció que no són aigua clara. Diria més, el cromosoma T els delata. Van de traïció en traïció i tiro perquè em toca. La realitat els farà tornar a tocar de peus a terra (espero). No fa la sensació que estiguin per la independència i només fan que buscar excuses per no assolir-la. El nom del seu partit il·lustra perfectament les seves preferències: esquerra, republicans, i de Catalunya. O, dit d’altra manera, Catalunya és l’última de les seves prioritats. Davant de tot, hi hauria govern. És a dir, volen governar i amb forces d’esquerres... que si poden faran un tripartit o quatripartit, vaja... JxCat... tots els meus respectes pel molt honorable president Puigdemont. El president que va declarar la independència i la va suspendre als vuit segons. Pel primer li havíem donat suport i fet confiança, pel segon s’ho va treure de la màniga. Per tant... ignoro que farà o faria la Borràs amb el suport de la nostra alcaldessa... però ho sento... quan s’ha fet tanta confiança cega i donat tantes oportunitats, cal fets i no paraules per poder continuar rebent suport. Si el perden s'ho han ben guanyat a pols i en són els únics responsables.\nEn referència al Partit Nacionalista Català, què voleu que us digui? Em sembla una més que vol viure de la política. Intueixo que buscant l’analogia amb el PNV (Partit Nacionalista Basc, tot i que en espanyol és Vasco), em sembla que li falta molt i no crec que hi arribi. Llegia en una entrevista a la Marta Pascal que apostaven per un pacte fiscal (hola????) i un referèndum pactat. De veritat? Missatge al PNC i a la Marta Pascal: per què no apostem per un nou estatut(et) d’autonomia? La seva proposta és un insult a la intel·ligència i podrien haver posat, simplement, que volen tornar a posar una pastanaga perquè els quatre ases (que encara en queden molts) continuïn perseguint l’anhelada pastanaga. No necessitem aquests quists al Parlament i confio que no hi tinguin representació. Quant al Partit Popular, suposo que es recuperarà una mica. No sé si és bo o dolent. El PNC seria la dreta moderada catalanista, i el PP seria la dreta moderada espanyolista. En el fons penso que cerquen el mateix, la no independència de Catalunya. Uns posen una pastanaga per eternitzar el tema i no assolir-ho mai. Els altres almenys són clars i diuen que no la volen i lluitaran perquè no sigui possible. Però, com deia, són la dreta moderada i potser és millor que rebin més suport aquests que altres.\nSobre el PSC, Déu ni do. Caldria una entrada per parlar d’ells, i una més per parlar sobre la meritocràcia. No en termes polítics, sinó en qualsevol aspecte de la vida. El pitjor ministre del govern espanyol i el que pitjor ha gestionat (per dir-ho d’alguna manera) la crisi de la pandèmia el retornen a Catalunya perquè es presenti a les eleccions. Poso èmfasis en aquest «el retornen», perquè entenc que no n’estan contents i el retornen per defectuós. On? en teoria, a gestionar Catalunya. El que no volen per ells li han trobat una sortida a Catalunya. Francament, o bé no creuen en les seves possibilitats o els importa ben poc Catalunya. Em decanto per aquesta segona, ja que tot sembla indicar que rebran molt suport. Que també és digne d’anàlisi per part de l’electorat socialista... Entenc que es vota un programa i partit però una mica també el qui ha de dirigir...\nQuè dir de PDECat? Entenc que serà la sorpresa, el sorpaso, que diuen. L’herència de Convergència, vaja... i Convergència té un vot molt fidel. Suposo que és una espècie de PNC però amb caché. I el votant de Convergència és conservador i no arrisca amb coses noves: més val boig conegut que savi per conèixer. I la Pascal, als seus ulls, és l’ovella negra que s’ha esbiaixat, i la Chacón és l’hereva del Pujolisme i del Mas, de manera que rebrà força suports. També ha aparegut discretament Primàries de Catalunya. No en sé dir res... em sembla que no anirà més enllà d'un bonic projecte.\nFinalment, Vox. Gent perillosa. Quan vaig fer la sèrie dedicada al nazisme no pensava que la darrera entrada la publicaria en la setmana de les eleccions. El nazisme i el feixisme històric (Mussolini, Stalin, Franco...) sabem com va començar i com va acabar. Això, ens hauria de permetre no caure en els mateixos errors que el passat. Ja veieu que parlo amb condicional. Aquest partit polític sabem com ha començat i sabem per on camina. Ho vàrem comprovar fa uns dies a Vic, Salt... Ja van irrompre al Congreso de los Diputados i ara tot fa pensar que entraran el Parlament de Catalunya. És una tràgica i lamentable notícia. Es demostra la feblesa d'una democràcia quan el sistema permet que hi entrin grups que la volen destruir per dintre (per exemple, l'antic NSDAP alemany). I aquest és el cas.\nTanmateix i per acabar, d’aquestes eleccions caldrà treure’n una conclusió principal: quants n’hi ha que volen la independència i quants s’hi oposen? Aquesta és la diatriba a resoldre. Que Vox entri al Parlament és dramàtic però cal avaluar-ho en suma de vots de PP, Ciutadans i els seus. És a dir, els votants d’aquest perfil hi han sigut sempre, i van canviant o poden canviar el sentit del seu vot. Dit d’altra manera, si ara C’s i PP tenen n diputats, no sé fins a quin punt és rellevant que C’s, PP i Vox tinguin si fa no fa els mateixos (suposo que menys). Canviarà el discurs però la base és la mateixa, tot és extrema dreta. Vull dir que per amagar el problema no deixa d’existir. I el problema no és la representació parlamentària (que també), sinó la gent que els dona suport i és aquí on cal posar el focus i treballar-hi. Seguint amb la mateixa diatriba, també caldrà veure com s’aplica el divideix i venceràs. No crec que hi hagi hagut mai tantes forces catalanistes i independentistes. Tornem a demostrar que no sabem estar per la labor. La relativa bona notícia és que els altres sembla que, incomprensiblement, segueixen la mateixa estratègia.\nVeurem els resultats aquest vespre. O demà... alguns ens n’anirem a dormir abans de saber-se.\nERC Independència JxCAT Política\nVic: antifeixista sí, antisistema no\nSein kampf (10/10): a mode de conclusió\nSein kampf (9/10): la conquesta de noves terres


Aplicació dels SIG a... >\nAutor/s: Fresno Bernal, P. del; Martínez Torrecilla, J. M.\nEquip d'Investigació Arqueològica Graccurris\nTítol: Aplicació dels SIG a la gestió i investigació arqueològica\nAPLICACIÓ DELS SIG A LA GESTIÓ I INVESTIGACIÓ ARQUEOLÒGICA. EL PROGRAMA SigArq DE GESTIÓ DEL REGISTRE ARQUEOLÒGIC\nPablo del Fresno Bernal, José Manuel Martínez Torrecilla\nEl programa SigArq respon a la necessitat de comptar amb una aplicació SIG que permeti gestionar i posar en relació la informació procedent tant de les intervencions arqueològiques, com dels estudis arqueològics territorials (arqueologia del paisatge). El SigArq suposa, per tant, una eina de treball que possibilita la introducció, gestió, anàlisi i comunicació de tot aquest volum d'informació de diferent naturalesa.\nA partir de l'estructuració de les dades patrimonials (territorials i estratigràfiques)1, s'ha desenvolupat un protocol de recollida i enregistrament de les dades estratigràfiques al qual respon el disseny funcional de l'aplicació.\nSi bé és cert que la realització d'aquest SIG està lligada a un projecte d'investigació concret, s'ha dotat l'arquitectura del sistema d'un caràcter genèric, evitant així definir una estructura rígida que no permetés la seva aplicació a d'altres projectes. El sistema desenvolupat respon, doncs, a les necessitats comunes de qualsevol investigació arqueològica, i a més compta amb la suficient flexibilitat com per a encabir-hi les particularitats de cadascuna d'elles.\n2. Contextualització del projecte\nLa realització de SigArq s'emmarca dins d'un projecte de caràcter més general desenvolupat per l'Equip d'Investigació Arqueològica Graccurris (EIAG), que té per objectius principals la recerca, difusió i posada en valor del jaciment de Las Eras de San Martín2 (Alfaro, La Rioja).\nEn el desenvolupament de SigArq, al costat de l'EIAG, ha participat des de l'inici del projecte el Laboratori d'Informació Geogràfica i de Teledetecció3 (LIGIT) de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB). A l'EIAG li corresponen la idea original, el model de dades i el disseny de l'aplicació, mentre que el LIGIT s'ha encarregat de la recerca tecnològica i de la implementació de part del codi.\nEn la validació conceptual i metodològica, hi han col·laborat l'Àrea d'Arqueologia de la Universitat del País Basc4 (UPV-EHU) i el doctor en Història, Alfred Mauri5, responsable de les excavacions de Santa Margarida6 (Martorell) i especialista en estudis paisatgístics.\nEl finançament amb què ha comptat el desenvolupament de SigArq prové de:\nAyuntamiento de Alfaro y Consejería de Educación, Cultura y Deporte del Gobierno de La Rioja, per mitjà del conveni de col·laboració signat entre ambdues institucions (2005-2007) per a la posada en valor del jaciment de Las Eras de San Martín.\nInstituto de Crédito Oficial (ICO), a través del Plan Avanza.\nLa realització d'aquest projecte ha donat lloc també a la formació d'un grup de treball interdisciplinari, que s'ha anat consolidant amb el pas del temps mitjançant el desenvolupament de nous projectes.\n3. Finalitat general de SigArq\nEl desenvolupament de SigArq respon a la necessitat de comptar amb una eina que permeti abordar amb garanties els estudis de caràcter territorial, coneguts també com arqueologia del paisatge. Es tracta d'un corrent conceptual i metodològic que té com a objectiu l'estudi de societats passades contemplant el territori des d'una perspectiva arqueològica.\nEn el moment en què el territori esdevé font d'informació s'ha de parlar més de paisatge que de territori, entès el primer com el resultat d'una humanització del segon. L'activitat que al llarg del temps té lloc en un espai deixa traces que constitueixen un registre amb valor arqueològic perfectament equivalent al que s'identifica en una excavació arqueològica. El resultat de l'acció sobre l'espai pren en cada moment una determinada forma que és la que s'identifica com un paisatge. Una definició més completa seria la que considera el paisatge "com l'expressió resultant de la relació entre els elements biòtics, abiòtics i antròpics en cada moment donat, de manera que les relacions que s'estableixen entre els diferents elements i els sistemes que aquests constitueixen configuren paisatges diferents"7.\nPer a abordar estudis d'aquest tipus, és necessària la creació d'un Sistema de Gestió de la Informació Patrimonial (SGIP), que permeti el tractament integral de les dades patrimonials independentment de la font d'origen i de la tècnica de treball emprada en la seva explotació.\nL'estructuració i homogeneïtzació del registre que es deriva d'aquest sistema es fonamenta en la identificació d'accions en l'espai i en el temps independentment del seu origen, natural o antròpic8.\nEn definitiva, es tracta de superar la concepció de jaciment com a entitat de registre arqueològic màxim i impedir que els seus límits físics actuïn com a barreres a la investigació històrica. Serà el tractament integral de la informació provinent de diversos jaciments juntament amb el paisatge que els conté i envolta, el que ens permet transformar les dades arqueològiques en coneixement històric.\nAquests recursos són susceptibles de ser emprats per:\nAdministracions públiques en el marc de la gestió patrimonial.\nGrups de recerca, la finalitat dels quals sigui la investigació històrica i arqueològica.\nEmpreses privades a l'hora de dissenyar les actuacions que, d'una o altra manera, afectin elements patrimonials.\nNo és una qüestió nova. Són molts els intents que, amb més o menys encert, han aconseguit gestionar de manera conjunta les dades patrimonials. Tanmateix, SigArq presenta una sèrie de prestacions que el diferencien d'alguns dels intents anteriors:\nÚs potencial de l'aplicació per part de projectes d'investigació amb escassos recursos financers. A més, l'experiència acumulada, juntament amb les necessitats específiques definides per aquests grups, permetran incorporar nous mòduls o funcionalitats a l'aplicació.\nFàcil maneig. Està adreçat a uns usuaris no especialitzats en el maneig dels sistemes d'informació geogràfica. De fet, es tracta d'una eina dissenyada per i per a arqueòlegs.\nSuposa una estandardització de la informació patrimonial, com qualsevol eina de gestió informàtica, però incorporant i estructurant a més el component espacial.\nEl tractament integrat de la informació territorial i de l'estrictament estratigràfica.\nFinalment, cercant precisament aconseguir un ús el més universal possible, i sense perdre de vista que SigArq està destinat a projectes més aviat modestos, s'ha optat per un tractament bidimensional de la informació cartogràfica. D'altra banda, la gran majoria de projectes susceptibles d'emprar aquesta aplicació cobreixen àmpliament les seves necessitats de gestió i representació espacial amb un tractament en planta9.\n4. Objectius específics de la versió 1 de SigArq10\nLa primera entitat a controlar, dins d'una investigació arqueològica de caràcter territorial, no és altra que la pròpia intervenció sobre el jaciment11.\nDins de la disciplina arqueològica podem distingir quatre dominis bàsics, entesos com tipus d'elements susceptibles de ser recuperats en una intervenció arqueològica: materials, analítiques i, fonamentalment, informació estratigràfica, als quals cal afegir la documentació pròpia de la intervenció generadora de les dades. La primera versió de SigArq desenvolupa els dos darrers blocs: la informació estratigràfica i la documentació de la intervenció.\nÉs obligat començar per aquests dominis ja que ambdós configuren per si mateixos una estructura de dades bàsica per al registre arqueològic. L'estratigrafia és l'objecte fonamental d'estudi de la nostra disciplina. A més, dins la seqüència de recuperació de les dades constitueix el primer i necessari graó a superar per després poder integrar tant les dades provinents de l'estudi del material com les analítiques sobre mostres recollides al camp. D'altra banda, per tal de poder comparar els resultats obtinguts en jaciments d'una mateixa comarca o fins i tot entre sectors diferents dins d'una mateixa excavació, el control de la documentació de la intervenció esdevé imprescindible.\nAixí, en el model de dades actual de SigArq, contenint i intersectant amb els jaciments, hi ha entitats de caràcter administratiu: províncies i municipis, així com àrees de naturalesa cadastral (polígons i parcel·les). Els jaciments, per la seva part, contenen els sectors arqueològics, que alhora contenen les unitats estratigràfiques (UE) documentades al llarg de les diferents intervencions.\nA partir d'aquest punt és la UE la que articula tot el registre que se'n deriva: cartografia de camp (escanejada), cotes, relacions estratigràfiques..., arribant fins al màxim detall gràcies a la figura de l'element constructiu (un dels tipus d'UE més desenvolupat del model actual).\n4.1. Estandardització de les dades arqueològiques\nL'objectiu és, abans que res, aportar un conjunt de criteris, procediments i eines que permetin un registre àgil, senzill i compatible de la informació de les intervencions arqueològiques. La finalitat és, no solament facilitar la feina de recollida de les dades en el camp, sinó també garantir-ne la fiabilitat i dotar-la de criteris unificats que permetin contrastar entre si la informació procedent d'actuacions diferents. En altres paraules, "postular una sèrie d'estàndards de registre, essencials per al funcionament de qualsevol disciplina de treball que es pretengui científica"12.\nEls SIG suposen l'eina ideal per abordar aquest propòsit ja que permeten modelitzar la realitat, o en el nostre cas la realitat percebuda per l'arqueòleg, a través de la identificació dels objectes que en formen part i de les relacions que entre ells s'estableixen.\nAixí, pel que fa al model conceptual de les dades cal destacar els següents principis:\nDocumentació de la intervenció: suposa la contextualització de cada una de les intervencions tant des del punt de vista espacial com temporal. El seu propòsit és doble: d'una banda assegura la integritat i individualització del registre de UE i de l'altra facilita la gestió administrativa de la intervenció.\nGestió estratigràfica: formada per la informació associada a la UE, així com totes aquelles dades que se'n deriven. Permet un tractament específic de cada tipus d'UE, a més del control de les seves dimensions temporal i espacial.\nSíntesi estratigràfica: per comprendre la seqüència històrica de les UE documentades, aquestes s'agrupen en entitats de caràcter més general, tot permetent l'agrupació d'informació provinent de múltiples jaciments.\nLes taules diccionari responen al propòsit de donar al sistema la major flexibilitat possible. Aquestes taules diccionari caracteritzen i defineixen els objectes de les taules amb què estan relacionades. En lloc d'integrar llistes tancades dins de cada una d'elles, hem optat per generar aquests diccionaris externs que permeten la introducció de noves categories sense afectar de cap manera l'estructura del sistema.\n4.2. Protocol de registre arqueològic\nL'estructuració del sistema proposat té implicacions que obliguen a replantejar el procés de registre des del seu inici, des del primer moment de la recollida de les dades al camp. Així doncs, s'ha procedit a una revisió dels conceptes i metodologia arqueològica per tal de sistematitzar-la i fonamentar-hi el sistema d'informació. Aquesta revisió ha acabat per generar un nou protocol de registre arqueològic.\nAquest protocol abasta des del primer moment d'obertura d'un nou registre d'UE fins a la seva integració en entitats d'agrupació estratigràfica. Es tracta de guiar l'usuari a través d'aquest camí, proposant-li un seguit de procediments que de forma gradual li permetin realitzar aquesta tasca. A fi d'assegurar la concordança de les dades introduïdes amb l'arquitectura del sistema i amb els requeriments propis de la metodologia arqueològica, allà on sigui necessari, l'usuari es trobarà amb una sèrie de restriccions, obligacions o possibilitats de registre delimitades. El propòsit és intentar reduir a la mínima expressió, el risc d'introduir dades errònies o incoherents.\n4.3. Interfície d'usuari de la versió 1 de SigArq\nCom en qualsevol altra aplicació o programa informàtic l'usuari ha de familiaritzar-se amb el seu aspecte i funcionament, però s'ha procurat que la corba d'aprenentatge sigui el més curta possible. D'aquesta manera s'ha optat per una distribució clàssica dels diferents elements amb la intenció que l'usuari una mica habituat identifiqui amb la menor dificultat possible la ubicació dels procediments a seguir.\n4.4. Funcionalitat de la versió 1 de SigArq\nDes del punt de vista funcional, SigArq és un SIG en mode consulta utilitzat per un usuari no expert. L'usuari interactua amb una aplicació desenvolupada per a certes tasques específiques, que li proporciona les eines necessàries per a realitzar-les.\nEn iniciar l'aplicació, l'usuari escollirà una o una altra opció segons coneixement previ:\nMode Visualització: l'usuari coneix la posició espacial dels objectes a consultar.\nMode Consulta: l'usuari desconeix la posició espacial dels objectes a consultar.\nUn cop incorporades les dades després de la càrrega inicial (independentment del mode d'inici), l'entorn de gestió de la informació territorial permet la càrrega de capes a través del filtratge de les dades. L'objectiu és anar carregant tan sols aquells elements de les capes que són a dins dels elements seleccionats. Amb això s'evita haver de treballar amb la totalitat dels elements, augmentant considerablement l'eficiència dels processos de dibuix, consultes i anàlisi espacial, entre d'altres.\nL'aplicació es divideix en dos blocs ben diferenciats:\nGestor de la informació de caràcter territorial.\nGestor de la informació de caràcter estratigràfic.\nLa distinció rau en la diferent naturalesa de les dades i en el volum i complexitat de les dades cartogràfiques amb què es representen. En el primer grup els objectes de les diferents taules, llevat dels jaciments, no presenten entre ells una superposició espacial, mentre que les dades estratigràfiques presenten superposició tant espacial com temporal, amb les implicacions que això suposa a l'hora de manejar aquest tipus de dades.\nEl gestor territorial administra aquella informació necessària per a la gestió administrativa dels elements patrimonials: províncies, municipis, polígons i parcel·les cadastrals, juntament amb els jaciments. Incorpora funcions típiques d'anàlisi espacial relacionades amb els estudis d'impacte arqueològic: àrees d'expansió i interseccions. A més, possibilita la definició d'àmbits d'estudi espacials recuperables en futures sessions de treball: Àrees d'Estudi (AE) i Entorns de Treball (ET).\nL'AE és una entitat arbitrària de caràcter espacial fixada per uns límits definits que es poden correspondre amb límits d'entitats administratives (províncies i municipis) o de gestió arqueològica (jaciments i sectors), o bé tractar-se d'espais geogràfics de nova creació. La figura d'aquestes àrees s'ha creat per poder facilitar en un futur la tasca d'introducció de nous jaciments. Així, en reduir l'extensió geogràfica de la vista de mapa a la zona objecte d'estudi es redueixen considerablement les possibilitats d'errors en la seva ubicació.\nD'altra banda, l'ET es defineix com una entitat contenidora de dades, tant de la seva representació espacial, com del contingut alfanumèric, que a més permet recuperar els filtres prèviament definits.\nEls ET es divideixen en dos tipus segons el contingut d'informació que hom hagi decidit que contindran després de seleccionar un o més jaciments:\nET territorial (ETT): les dades fan referència a entitats de gestió del territori: províncies, municipis, polígons, parcel·les i jaciments.\nET estratigràfic (ETE): comprèn dades associades als sectors i les UE.\nLa definició d'un ETE és un pas obligat si la intenció és treballar amb el registre estratigràfic. Així, la definició de l'ETE causa la sortida del gestor territorial i l'inici de l'estratigràfic.\nEl gestor estratigràfic possibilita la gestió de la informació produïda en una intervenció arqueològica.\nA la figura següent es poden observar algunes de les funcions del mòdul de gestió estratigràfica: accés integrat a la informació alfanumèrica i cartogràfica, a la posició que ocupa la UE dins la seqüència estratigràfica (en fase de desenvolupament), filtratges tipològics...\nUna altra funcionalitat interessant a destacar, a part de les consultes estratigràfiques, és la possibilitat d'organitzar l'administrador d'objectes de tal manera que poden ser les agrupacions estratigràfiques les que gestionin la visualització de les diferents UE.\nFinalment, un cop situats al sector d'interès podem sol·licitar l'obertura del mòdul d'edició de dades estratigràfiques, i iniciar l'enregistrament de la informació completa de la UE.\n5. Desenvolupament en curs: cap al treball en xarxa\nLa versió 1 de l'aplicació SigArq ha estat concebuda per funcionar localment, és a dir un sol usuari amb l'aplicació instal·lada al mateix ordinador on resideixen les dades.\nTanmateix, les particularitats de la disciplina arqueològica, és a dir, la gran quantitat d'informació produïda en les intervencions, l'abast temporal en el qual es produeixen i la diversitat de persones encarregades de la gestió d'aquesta informació, posen en relleu els avantatges de disposar d'un sistema multiusuari en xarxa. De manera que totes les tasques d'introducció i maneig de la informació es puguin realitzar en un entorn compartit, en un escenari en el qual la informació augmenta el seu valor i significat des del moment en què és compartida i contrastada pels diferents usuaris del sistema.\nMés que una xarxa es vol aconseguir el funcionament de diverses xarxes corporatives connectades a un servidor on residirien les dades de diversos projectes. Aquest servidor, gestionat per un administrador principal, permetrà el treball d'usuaris dispersos geogràficament ja sigui en xarxa o bé de forma desconnectada, amb les corresponents funcions de gestió i reconciliació de versions. En aquest escenari cal contemplar diferents tipus d'usuari amb funcions específiques segons el seu estatus dins l'organització general, a grans trets:\nUsuaris de grup: usuaris finals del sistema, que poden desenvolupar totes les tasques d'edició, anàlisi, consulta i publicació de les dades arqueològiques pròpies, en cas de treballar de manera desconnectada de la xarxa, o de les dades del grup pendents de validar per l'administrador de grup, en cas de realitzar el treball en xarxa.\nAdministradors de grup: dins de cada xarxa bàsica o grup de treball seria l'encarregat de portar el control de versions, contrastar i validar la nova informació introduïda pels usuaris abans d'abocar-la al servidor central i de fer-la disponible als usuaris del grup.\nAdministrador general: realitzaria les funcions d'administració pròpies a nivell de tota la xarxa.\nAquest canvi de dimensió suposa una substitució de la tecnologia emprada fins al moment13, i més si tenim en compte la filosofia de distribució assumida per SigArq: la cessió gratuïta d'ús del programa, cercant el desenvolupament de nous mòduls o funcionalitats a partir d'un ús participatiu i compartit que permeti identificar noves necessitats. Tot això porta a la utilització de programari lliure per al desenvolupament del nou sistema, tant pel que fa als gestors de bases de dades alfanumèric i espacial, com als components per a desenvolupar la funcionalitat del client.\nPer tal de validar l'eina actualment desenvolupada i la creació d'una dinàmica de treball que permeti integrar les aportacions dels projectes d'investigació interessats en l'ús i ampliació d'aquesta aplicació, s'ha constituït una comunitat d'usuaris de SigArq.\nFins a disposar de la nova versió multiusuari (versió 2), l'aplicació no estarà totalment alliberada d'alguns dels components de pagament emprats a la versió actual. Tanmateix, alguns d'ells es poden utilitzar en versions gratuïtes, de tal manera que el cost econòmic es manté en qualsevol cas baix.\n1. Aquests dos conjunts d'informació tenen el punt de contacte en el jaciment arqueològic. El nivell territorial conté al jaciment mentre que l'estratigràfic està contingut en el jaciment.\n2. Vegeu el blog de Graccurris: http://arqueograccurris.blogspot.com/\n3. En el desenvolupament de la versió 1 de SigArq han intervingut, per part de l' EIAG, David Espinosa (programador i tècnic de SIG) i Pablo del Fresno (arqueòleg i tècnic de SIG); mentre que per part del LIGIT hi han participat Joan Nunes (director del LIGIT), Miguel Ángel Vargas (gestor de projectes), Ignacio Ferrero (cap tècnic de projectes) i Laura Sala (programadora i tècnica de SIG). SigArq té el seu origen en els projectes finals de màster de Pablo del Fresno i David Espinosa, a les edicions 9a. i 10a. del Màster en Tecnologies de la Informació Geogràfica de la UAB.\n4. Aquest article és un resum del treball de recerca de Pablo del Fresno per a obtenir la Diplomatura d'Estudis Avançats (DEA): Sistema de Información Geográfica Arqueológico: SigArq, Construcción de herramientas informáticas para la gestión arqueológica dintre del programa 00155071: Medio ambiente, territorio y cultura: perspectivas desde la Geografía, la Prehistoria y la Arqueología, sota la direcció de Julio Núñez i organitzat pel Departament de Geografia, Prehistòria i Arqueologia de la Facultat de Lletres del campus d'Àlava de la Universitat del País Basc.\n5. MAURI, Alfred (2006): La configuració del paisatge medieval: el comtat de Barcelona fins el segle XI. Universitat de Barcelona. Departament d'Història Medieval, Paleografia i Diplomàtica. Tesi inèdita.\n6. Excavació organitzada pel Centre d'estudis Martorellencs (CEM) i dirigida per Alfred Mauri, Rosario Navarro i Montserrat Farreny.\n7. MAURI, Alfred (1997): Sistemes territorials i l'estudi de les traces arqueològiques medievals. Un exemple d'aplicació a l'antiga baronia de Castellvell de Rosanes. (Baix Llobregat, Barcelona). Memòria de llicenciatura inèdita, pag. 10 y ss.\n8. Aquestes accions en funció de l'escala d'observació de la investigació poden ser:\n- Intervencions arqueològiques: la Unitat Estratigràfica (UE), accions identificades a partir de les seves evidències físiques.\n- Arqueologia del Paisatge: amb el seu equivalent, la Unitat Topogràfica (UT), entesa com una referència espacial de conjunts informatius. És a dir, sense que hi hagi necessàriament documentació del fet a partir d'unes evidències físiques. Es tracta d'un indicador d'una acció o situació que es pot situar en l'espai i en el temps, independentment del tipus de font del que procedeixi i del seu origen biòtic, abiòtic o antròpic. (MAURI, 1997, pag 19.)\n9. Això no obstant, no es descarta incorporar en un futur un tractament 3D de la cartografia. El model de dades definit no es veuria qüestionat, la problemàtica vindria donada més aviat per la correcta elecció i el cost de la tecnologia de components SIG a emprar.\n10. La versió 1 de SigArq està integrada pels mòduls de Gestió de la Informació (visualització, consulta i presentació de les dades per a la seva publicació) i d'Edició Estratigràfica (entrada i modificació de les dades estrictament estratigràfiques, tant del component espacial com de l'alfanumèric).\n11. El sistema d'informació arqueològic desenvolupat té per finalitat general servir d'instrument per a la gestió de la informació generada en una o diverses excavacions arqueològiques, independentment de la seva extensió i cronologia, sempre que el sistema de registre es fonamenti en els conceptes de l'estratigrafia arqueològica moderna. Per a aquelles excavacions que, per la seva antiguitat, no hagin emprat aquesta metodologia, serà necessari un tractament previ i específic de les dades.\n12. CARANDINI, Andrea (1997): Historias en la Tierra. Manual de excavación arqueológica, Barcelona, Crítica, pag. 3.\n13. A la versió 1 de SigArq el SGBD alfanumèric és la versió Express d'ORACLE, gratuïta, que presenta certes limitacions d'ús a nivell multiusuari; mentre que els components funcionals de SIG emprats per a desenvolupar la part espacial de SigArq són els de MapExtreme (MapInfo), que requereixen una llicència d'ús de pagament, si bé de cost reduït. El pas a una edició gràfica multiusuari requerirà substituir també l'emmagatzematge actual de les dades espacial (en el format nadiu de MapInfo) per una base de dades espacial.


Sierra e Greus - Güiquipeya\nSierra e Greus\nLa sierra e Greus es una sierra d'España, pretenecienti al Sistema Central, assitiá entri las províncias d'Ávila, Caçris, Madrí i Toleu. La su máisima artitú s'alcuentra ena província d'Ávila, ena Plaza del Moro Almanzor, a 2.592 m. Greus es la prencipal sierra el Sistema Central i está hormá pol cincu vallis fluvialis: Artu Tormis, Artu Alberchi, Tiétal Oriental, Tiétal Ociental i La Vera, i Valli el Ambrós.\nAldeanueva la Vera ena parti baha la Sierra e Greus.\nLaguna grandi nel circu e Greus\nVista el circu e Greus\nCara sul la cimera "Almanzor"\nAlreol las sus grandis molis graníticas s'alcuentran cuatru comuniais autónumas: Castilla i Lión, Estremaura, Castilla-La Mancha i Madrí; estendiéndusi d'Esti a Oesti endi San Martín de Valdeiglesias a Hervás, i e Norti a Sul el Valli Amblés al Rosarito.\nCabi destacal la comarca La Vera (Estremaura), assitiá entri Praséncia i Arenas de San Pedro (Castilla i Lión), una comarca con murtitú e gargantas i cimeras.\nEl prenunciau relievi la Sierra e Greus sirvió e refuhiu a la tribu celta mas meriyonal (los vetonis) i a otrus rebeldis estóricus cumu El Empecinau u los maquis.\nLas prencipalis especis animalis son la cabra montés (cabra ispánica), el corçu i la perdís roha.\nEl graciacismu cuaternariu afetó dun mó emportanti a la sierra e Greus, i el nivel de las ñevis perpetuas descendió hata los 1800 metrus. Las hormacionis fósilis graciaris mas emportantis nacin en Cincu Lagunas i Laguna Grandi. El úrtimu periou gracial, Würm III, acabihó entri el 10.000 i el 9.000 e.C.\nLa Sierra e Greus está catalogá nel panorama nacional cumu zona d'arta montaña. Es pol ellu polo qu'es mestel estremal las precauciones si se piensa ascendel tantu en ibielnu cumu en vranu. La temperatura a partil de los 2.000 metrus puei varial en ibielnu entri los 0º i los -5º siendu la ñevi, especialmenti a partil el mes de diciembri i hata abril, una costanti sigura si se pretendi aceel a Laguna Grandi u Cincu Lagunas.\nCimeras ena província d'Ávila\nPáhina e notícias al tentu Greus\nPuertal la Sierra e Greus\nCamara Web de Greus\nArrecuperau dendi "https://ext.wikipedia.org/w/index.php?title=Sierra_e_Greus&oldid=114081"\nÚltima edición el 30 Set 2021 a las 10:26\nLos últimus cambius desta páhina huerun a las 10:26 el dia 30 Set 2021.


Pals Playa Pals Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVeure tots els 183 allotjaments a Pals.\nPals PlayaAv. del Golf, 175 Playa de Pals, El Mas Pinell, Pals, Espanya - Veure al mapaExcel·lent8,4Basada en4comentarisPals PlayaVeure més fotosplatjaVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nEl Pals Playa està situat a Pals, a 50 m del club de golf Playa de Pals. Aquest allotjament ofereix una piscina exterior, una cuina, internet WiFi gratuïta, una terrassa i un jardí privat.\nAquest apartament té una sala d'estar amb sofàs grans, 2 banys amb banyera o dutxa i una cuina completa amb rentavaixella i microones. A més, podreu gaudir de vista sobre la piscina i sobre el jardí.\nL'establiment facilita aparcament gratuït i està ubicat a 37 km de l'aeroport de Girona-Costa Brava.\nEl jardí privat té tanques de seguretat per als nens. Cal que informeu el Pals Playa de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 200 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Número de llicència: HUTG16806


L'Agrupament Escolta i Guia Mestre Güell Roger de Llúria de Tàrrega reclama el retorn al lleure presencial. - Tàrrega Televisió\nS’han concentrat a la plaça Major per reivindicar que el lleure és segur.\nUna bona representació dels caps de l’Agrupament Escolta i Guia Mestre Güell Roger de Llúria de Tàrrega, s’han concentrat a la plaça Major per reivindicar que el lleure és segur. Han instal·lat dues tendes d’acampada com a símbol de la seva feina. A partir d’aquest cap de setmana poden fer activitats presencials, però amb nens i nenes de fins a dotze anys. Això significa que la resta fins a divuit anys, uns 130 aproximadament es queden fora.\nDes de l’agrupament pensen que aquesta normativa pot posar en perill la continuïtat de molts casals i agrupaments. També els els preocupa el fet que els nois i noies de 12 a 18 anys s’aïllen cada cop més\nAl final de la concentració han cantat un parell de cançons i han llegit un manifest.


Entrevista a Francesc Buxeda al suplement CRIATURES del diari ARA. - Francesc Buxeda - soroll de fons comunicació\nEntrevista a Francesc Buxeda al suplement CRIATURES del diari ARA.\n3 març, 2013 /in /by fb-administrador\n“Amb fills la crisi és més passable”\nFrancesc Buxeda és periodista i pare del Martí, d’onze anys. És l’autor del llibre Pare Manel, més a prop de la Terra que del Cel (Angle). També és director de Soroll de Fons, una agència de comunicació social mèdia, i ‘community manager’ de Júlia Otero i Genís Sinca\nFRANCESC ORTEU | Actualitzada el 02/03/2013 Diari ARA\nEm va costar una mica sentir-me pare. Quan tens un fill tothom et pregunta com et sents i la veritat és que bé, sí, tens un fill, però tampoc no saps gaire què se suposa que has de sentir. I això et fa sentir culpable. La mare sent la criatura integrada en ella mateixa, però un pare necessita temps per integrar aquella persona.\nJo ara em sento com si fos un pare-mare.\nCrec que la relació que tinc amb el meu fill ha de ser com la que té amb la seva mare, cadascú des de la seva manera de ser, esclar, però fent exactament les mateixes feines, les mateixes tasques domèstiques. I trobo que quan hi ha una separació aquest bagatge de ser pare-mare t’ajuda.\nHas de ser-ho per força.\nLa mare ha sigut tradicionalment una figura més completa, més rodona. El pare quedava sovint com un complement familiar, per marcar l’autoritat i poca cosa més. Jo sento una preocupació global pel meu fill, i això vol dir afecte i tendresa i estar obert a xerrar de tot.\nComença a estar en l’etapa en què, de vegades, ja tenen més valor les opinions que vénen de fora que no les que sent a casa. M’esforço perquè tingui la confiança de traslladar-me els seus neguits i intento mantenir diàlegs oberts en tots els temes. I dos d’essencials són el sexe i la mort.\nCom en parleu, de la mort?\nÉs un tema que m’ha condicionat força i intento afrontar-lo com puc, perquè els adults tampoc no el tenim resolt. Procuro que en parlem obertament, sense enganyar, però també evitant informació que ell no pugui digerir. Ara, quan un fill et pregunta directament si ell morirà, què li dius?\nNo pots dir-li mentides.\nCrec que un nen comença a ser conscient de la mort quan s’adona que també poden morir les persones que el cuiden. Quan et pregunta “La mare es morirà?” o “Tu et moriràs?”, què li dius? És llavors quan veus que assimila amb una absoluta profunditat i tristesa què representa morir, què vol dir quedar-se sol. M’ha fet patir veure aquesta tristor en el meu fill, però crec que la conversa li feia bé.\nOn som abans de néixer? Potser tornem al mateix lloc.\nSi li saps mostrar els teus dubtes sense angoixes, a poc a poc anirà aprenent a conviure amb aquesta realitat. Un altre tema és el sexe. Un dia, quan tenia set anys, em va dir: “Papa, ja sé com surten els nens de la panxa de la mama, però no sé com s’hi fiquen”.\nI un dia els ho expliques.\nI llavors et diuen “I tu has fet això amb la mama?” T’ho pregunten amb sorpresa i amb un cert fàstic. “Doncs sí que ho hem fet, perquè ens estimàvem i perquè teníem moltes ganes de tenir algú tan maco com tu”.\nTambé deveu parlar de diners, de la crisi.\nTenim converses sobre l’economia domèstica que, si les coses anessin més bé, no tindríem. I als onze anys ell pren consciència de la situació i de vegades proposa coses molt entenimentades.\nCom els afectarà la crisi?\nCrec que els joves que tenen uns vint o uns vint-i-cinc anys ho tenen més cardat perquè ells han viscut en l’opulència i la crisi els agafa de sorpresa. En canvi, els més petits ja creixen conscients que hi ha dificultats. Ho viuen amb aquesta netedat absoluta, sense prejudicis. Fan que les situacions difícils que es viuen a cada casa siguin més passables.\nAra no tenim tanta roba. O aquest anorac ens el passen. O nosaltres el passem als cosins. I això està bé. Compartim més i ells viuen aquests valors. No anem tant al cinema i potser no cal. Tornem a fer la partida de parxís amb els avis, a jugar a cartes un diumenge a la tarda.\nTags: Diari ARA\nhttps://francescbuxeda.cat/wp-content/uploads/2018/02/Logo-Soroll-de-Fons-2017_02.jpg 0 0 fb-administrador https://francescbuxeda.cat/wp-content/uploads/2018/02/Logo-Soroll-de-Fons-2017_02.jpg fb-administrador2013-03-03 15:32:002013-03-03 15:32:00Entrevista a Francesc Buxeda al suplement CRIATURES del diari ARA.\nEscolta la Tertúlia de Generació Digital on hi participo Trobem espais per promocionar als nostres clients