Què faria Nate Silver si fos català? | e2013\n← Posicionament dels partits polítics: una anàlisi de dades textuals\nD’espigues, màrfegues i jutges: un divertimento sobre la intenció de vot en un referèndum sobre la independència →\nLa tardor del 2012 els estadístics vam tenir dues experiències radicalment contradictòries. A casa, les enquestes electorals van fracassar diguem que estrepitosament en l’intent d’endevinar el resultat de les eleccions al parlament del 25 de novembre. A l’altra banda de l’atlàntic, en canvi, va aparèixer el fenòmen Nate Silver.\nNate Silver, pels qui no el coneixeu, és un estadístic jove (nascut al 78) que, després de fer-se molt conegut com a sabermètric (avui he aprés que anomenen així als analistes estadístics del bèisbol, que volen predir la carrera esportiva de les promeses quan comencen) va aplicar les seves tècniques a les prediccions electorals de les eleccions presidencials americanes del 2008 amb un important ressò. Per a les eleccions del 2012 (Obama versus Romney) el New York Times el va fitxar i durant tot el període electoral Silver va mantenir un interessantíssim bloc d’anàlisi anomenat fivethirtyeight (538 és el nombre de vots electorals que es disputen els candidats a la presidència americana). S’ha parlat força del fet que Silver va encertar el guanyador en tots i cadascun dels estats la nit del 5 de novembre i això és cert, però em sembla molt més interessant observar una mica de prop la seva metodologia (fins allà on és possible, ja que no és fàcil trobar-la ben documentada).\nCom diu el propi Silver, es tracta de polling the polls, sondejar els sondejos podriem traduir, però seria més fidel dir remostrejar els mostrejos. Pel que he pogut llegir i deduir dels seus escrits, Silver recull tots els sondejos electorals que es publiquen en un estat concret i els combina d’una manera peculiar. Primer els dona un pes segons el temps que fa de la seva publicació però també segons la fiabilitat del mitjà o de la empresa que l’ha publicat. Després els utilitza per produir nous sondejos virtuals: per triar un votant primer tria un dels sondejos a l’atzar (amb probabilitats proporcionals als pesos assignats) i després decideix el vot del votant utilitzant les dades del sondeig. Aquest darrer pas dependrà de la informació disponible del sondeig en qüestió, potser només se sap el percentatge de vots als candidats, o potser es té informació fina sobre els indecisos i això permet decidir el vot del votant virtual amb millor base. Aquesta mena de remostreig serveix per construir el nou sondeig virtual. L’ús de mitjans computacionals potents permet repetir aquest remostreig uns quants milers de vegades i a partir dels resultats obtinguts calcular probabilitats dels events que interessi: per exemple, en quants d’aquests milers de sondejos ha sortit guanyador Obama ens permetrà calcular la probabilitat que guanyi Obama en l’estat en qüestió.\nPerò és més, com que això ho pot fer simultàniament en tots els estats de la unió, pot acabar calculant la probabilitat que Obama tregui tants o quants vots electorals, i la probabilitat que en tregui almenys la meitat més un, és a dir que guanyi.\nAquí volem remarcar una de les regles que Nate Silver emfasitza amb més vehemència en el seu llibre del 2012 [1, pàg 61]: Pensa probabilísticament, cal donar sempre probabilitats d’events d’interès. I diu això en contraposició a la tendència a predir resultats. Encara a data d’avui en la columna dreta del bloc esmentat es poden trobar les darreres prediccions que va fer per les eleccions del 5 de novembre on es veu aquesta característica: dona un 90.9% de probabilitat que guanyi Obama les eleccions, però més avall calcula també la probabilitat que guanyi Obama en vot popular, un 86.2%, o que acabessin empatats en vots electorals, un 0.2%. Enlloc trobarem afirmacions del tipus: guanyarà Obama.\nSom conscients que no hem pogut donar, ni de fet trobar, explicacions més detallades sobre el “mètode 538” que el propi autor qualifica de propietari. En diversos llocs diu que seria absurd no utilitzar informació complementària com ara la situació macroeconòmica, o les característiques socio-demogràfiques de l’àrea que estem intentant predir el resultat electoral, però no hem sabut trobar cap detall de com això entra en el model predictor.\nAmb aquesta idea una mica imprecisa de la metodologia que utilitza Silver, fem ara un exercici d’imaginació i responem la pregunta de l’inici: Què faria Nate Silver si estigués ara aquí? Jo crec que el primer que faria Nate Silver si fos català seria desesperar-se. Raons per a la desesperança? Una, el problema de la predicció electoral aquí és més difícil. Dos, el recursos econòmics disponibles per als experts són menors i, per tant, els sondejos menys freqüents i les mostres més petites. Tres, la informació que es difon sobre els sondejos publicats és pobríssima i quatre i molt important, cap diari li acceptaria prediccions probabilístiques: Us imagineu un titular a un diari d’aquí que digués La probabilitat que CiU tingui majoria absoluta és del 35%, posem per cas? No he sigut mai capaç de concloure quina és la raó per la qual la cultura probabilística de la nostra societat és tant menor comparada amb la d’altres països. Estic parlant de cultura general, la del lector de diaris. Perquè ells tenen tants termes per parlar-ne (chance of …, odds are …, etc.) i nosaltres tant pocs?\nProbablement aquest dèficit cultural explica també la resistència que existeix a respondre als sondejos, a l’alt percentatge d’indecisos, a la presència del vot ocult, etc. La desconfiança en les prediccions podria explicar també que els mitjans de comunicació dediquin pocs recursos als sondejos. Per exemple: perquè els mitjans amb més volum de recursos (televisions, públiques o privades) no solen fer sondejos electorals (llevat dels dits a peu d’urna)?\nPerò hem dit que la informació que es difon és pobra, i és ben cert que ben poques vegades es publiquen dades com el percentatge d’indecisos o les dades recollides a cada circumscripció o ni tant sols la grandària mostral de cada circumscripció. Amb la llei electoral a la mà, la majoria dels sondejos publicats són directament il·legals, i això que les condicions fixades per la llei no són gaire exigents.\nHem dit que el nostre problema és més difícil que el de Nate Silver, i és ben cert que, si és difícil des-llindar qui guanya entre dos candidats que estan a la vora del 50% cadascun, més difícil és des-llindar qui s’emportarà els escons quan n’hi ha pocs en lluita però diversos partits hi opten. En una entrada anterior en aquest bloc hi hem fet referència. Però, com dèiem allà, la principal dificultat és que la mostra que permeten els recursos disponibles és, de llarg, massa petita per obtenir estimacions prou fines.\nPerò abandonada la esperança, crec que valdria la pena intentar l’exercici. Si poguéssim obtenir informació completa dels sondejos que es van publicar, especialment sobre els indecisos, seria molt interessant veure si els re-mostrejos tipus Monte Carlo o directes sobre les microdades en cas que estiguin disponibles, ens diuen si els resultats finalment apareguts van ser deguts a canvis de darrera hora o simplement a la definició dels indecisos. A casa nostra, en Xavier Fernández i Marin sembla ser que utilitza mètodes similars que apunten en la primera direcció . Com que no hem trobat descripcions més completes dels seus mètodes, des d’aquí el convidem a participar en la discussió en aquest bloc.\n Nate Silver (2012). The signal and the noise. The Penguin Press, New York.\n “Matemàtiques per predir els resultats dels comicis electorals”. Teraflop, 119. Desembre 2012. Trobat a http://www.cesca.cat/sites/default/files/docs/tera119.pdf.\nAlgunes cites i els gràfics s’han tret del bloc http://fivethirtyeight.blogs.nytimes.com/ tal com s’ha pogut consultar a 17 de febrer d’enguany.\nPodeu veure també una entrevista que li fa Hal Varian, l’economista en cap de Google.\nGaleria | Aquesta entrada s'ha publicat en Enquestes electorals i d'opinió i etiquetada amb eleccions, enquestes, prediccions, sondejos electorals. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n4 respostes a Què faria Nate Silver si fos català?\nPere Puig ha dit:\n20 febrer 2013 a les 20:37\nEl cas de Nate Silver és un bon exemple de cóm l’estadística ben feta pot tenir un important ressò mediàtic. És una llàstima que els seus mètodes no siguin del tot públics (entenc molt bé el perquè!).\nSi Nate Silver fos català, el seu cognom seria “Plata”, i em sembla que és un cognom molt menys freqüent a Catalunya que Silver en l’àmbit anglosaxó (corregiu-me si m’equivoco!). Sense anar més lluny, tots recordem al pirata John Silver de l’Illa del Tresor o, per als aficionats al Rock, a Jonathan Silver el bateria de Genesis.\nPer cert, algú ha llegit el llibre que comenteu “The signal and the noise”? Val la pena comprar-ho?\n21 febrer 2013 a les 16:15\nSegons dades de l’Idescat 6 de cada deumil catalans es diuen Plata de primer cognom. Segons la web How Many of Me.com (que no sé si és fiable…) hi ha 25.667 persones als EEUU que es diuen Silver, serien vora un de cada deumil. Ens ha fallat la intuició! A mi també em semblava que tenies raó. Això a banda, el llibre és prou interessant, almenys per una fullejada. Potser s’embranca massa en discussions sobre prediccions fallides (a posteriori, clar) però té detalls interessants. No parla gairebé gens de les prediccions electorals, parla força de bèisbol, això si. I costa poc més de 20 euros…\nAlbert Bonillo ha dit:\n21 febrer 2013 a les 8:42\nExcel·lent entrada. És cert que l’algorisme exacte no el sabem (ni el sabrem) mai, però si podem afirmar que fa servir models bayesians. Així és com “acumula” els estudis al llarg del temps. No hi he entrat a fons, però això l’allunya de la perspectiva del metaanàlisi, que seria l’altre alternativa natural. No conec el llibre, Pere, però segur que està bé. Llegeixo el seu bloc i escriu molt friendly.\nA casa tenim un politòleg que fa servir aquesta perspectiva. Es diu Xavier Fernández Marin. Té un article a l’Ara del 12 de novembre o en fa 5 cèntims. I el més similar que hi ha al mètode Silver publicat és aquest paper: http://eppsac.utdallas.edu/files/jackman/CAJP%2040-4%20Jackman.pdf\nAra entro al fons: la tècnica de Silver no la veig aplicable al cas català. 1er, per que ell prediu un resultat binari per estat, i això és més senzill que no pas predir escons, 2on, per que ni tenim ni tindrem mai l’històric d’enquestes que tenen a USA. Crec que és Gallup que fa la mateixa enquesta electoral des de l’època de Roosevelt. I 3er per que el nostre panorama electoral és molt més canviant que el nord-americà. Aquí neixen i moren partits a cada elecció, i a USA això és inimaginable.\n21 febrer 2013 a les 20:36\nCoincideixo amb l’Albert, excel.lent post, i entenedora, ràpida i sintètica resposta a la no aplicabilitat de la tècnica de Siver. Quina pena!!\nRespon a lupe Cancel·la la resposta


Els grups municipals acorden obrir un debat sobre el projecte\nAvions a l'aeroport de Barcelona. Manolo García\nBarcelonaCal un debat municipal sobre l'ampliació de l'aeroport de Barcelona. És la conclusió a la qual ha arribat la comissió d'economia i hisenda de l'Ajuntament aquesta tarda, després que Junts per Catalunya demanés la compareixença d'un responsable municipal perquè expliqués quin era el punt de vista del govern. El problema és que, actualment, el punt de vista del govern no existeix. Els comuns no veuen necessària l'ampliació i els socialistes la defensen.\nEls comuns opten per "substituir els vols curts" que ja es poden fer amb tren per així treure pressió a les pistes actuals i permetre que hi arribin vols d'altres destinacions, segons ha explicat el regidor de Presidència, Pressupost i Pla de Barris, Jordi Martí. Ha advertit, a més, que la Comissió Europea haurà de determinar quines compensacions mediambientals caldrà impulsar en cas que s'ampliï l'aeroport. I també ha recordat que el turisme "va portar la ciutat al límit fa molt poc". Martí ha defensat que la inversió es destini a millorar l'actual infraestructura i apostar, així, per la "qualitat". Per contra, el primer tinent d'alcalde, el socialista Jaume Collboni, ha defensat que "no es poden deixar passar les oportunitats" i ha criticat les formacions que, d'entrada, "ni tan sols preveuen la proposta". "Els grups d'aquest govern no mantenim la mateixa posició", ha reconegut, i en un intent de passar la patata calenta a Junts per Catalunya ha assegurat que aquesta falta de posicionament "és rellevant, però no determinant", perquè és el govern de la Generalitat qui hi tindrà l'última paraula.\nEls partits de l'oposició han retret als dos membres del govern que fugissin d'estudi i passessin la responsabilitat a la CE o a la Generalitat, i han reclamat un debat que el govern ha acabat acceptant. "L'Ajuntament hi ha de tenir un posicionament", ha advertit Ferran Mascarell, de Junts per Catalunya. El regidor d'ERC, Miquel Puig, també ha reclamat al govern "una posició sobre el tema" i s'ha mostrat sorprès "que hi hagi grups que alegrement ja ho hagin decidit". La regidora de Barcelona pel Canvi, Eva Parera, ha considerat "absurd" que el govern no estigui fent una "aposta clara per ampliar l'aeroport".\nEl debat ha arribat després que es fes públic un estudi encarregat pel consistori a Barcelona Regional que proposa, a curt termini, eliminar la connexió aèria amb València, perquè considera que ja té una molt bona cobertura ferroviària i poca demanda de vols de connexió. També planteja reduir fins a un 66% el nombre d'avions entre Barcelona i Madrid pel mateix motiu. Els que s'eliminarien serien els que tenen menys d'un 30% de passatgers que van o venen per enllaçar amb un altre vol.


Com serà el retorn a l'escola l'1 de juny? - Formació docent.online\nEl conseller d’Educació, el Sr. Bargalló, ha parlat de retorn a l’escola a partir de l’1 de juny i de reobertura de centres. Però, tornem a reiniciar el curs de manera presencial? Hi haurà patis, espais d’acollida abans de l’inici de curs i extraescolars?\nRetorn a l’escola, és cert?\nEn veritat l’escola no ha deixat mai d’estar present. Des de l’inici del procés de confinament les escoles i instituts s’han reinventat per estar al costat del seu alumnat, atenent com sempre l’alta diversitat present a les aules. Trucades, videoconferències, correus electrònics, aplicacions mòbils de missatgeria… tot per fer possible que els més menuts no perdessin els hàbits de treball i estudi tant necessaris.\nPerò clar, l’escola va molt més enllà de la simple adquisició de coneixements i capacitats o competències. La socialització, aquella tant menystinguda per molta part de la societat, ha deixat de ser present i ara més que mai veiem el seu valor.\nAixí doncs, quan el conseller va dir que els centres es reobrien en realitat es referia a la possiblitat d’oferir educació presencial. Ara bé, són certes aquestes paraules?\nLa lletra petita, aquella que ningú llegeix i tant afecta.\nIgual que als contractes i pòlisses, en aquest cas hi havia “lletra petita”, i molta. La proposta de reobertura de centres educatius va diferenciar segons l’etapa educativa: educació infantil, educació primària i educació secundària.\nEn el cas de les llars d’infants (1r cicle d’educació infantil) es prohibeix l’accés als centres si s’és menor d’1 any. A més, els grups no podran estar formats per més de 5 alumnes, quedant exclosos la resta d’alumnat. Llavors, qui pot portar els infants? Doncs només les famílies que puguin demostrar que tots els progenitors treballen i que no tenen possibilitat d’adaptar el seu horari. Amb tot, només els podran portar unes hores concretes i no la jornada sencera, alhora que es compleixen mesures complementàries com ara les vacunes al dia i les restriccions de salut corresponents.\nAl 2n cicle d’educació infantil el sistema d’acollida (que no educatiu) estableix les mateixes característiques familiars per poder portar els infants als centres educatius. A més, en aquest cas els grups d’EI3 seran de 8 alumnes i de 10 per EI4 i EI5, sumant les mesures d’higiene i autoprotecció per a treballadors i treballadores i infants.\nA primària es diferencia entre el final d’etapa i la resta de cursos. Mentre que al final d’etapa es demana quelcom més d’acompanyament, no és així per a la resta de primària. Els grups no podran ser més grans de 13 alumnes. Què s’anticipa, doncs? Estones d’aula voluntàries però no jornades senceres escolars. Cal tenir present que les mesures higièniques són altament exigents i això impedeix el normal funcionament d’una aula. Hi ha la restricció de compartir materials, i fins i tot de repartir paper!\nA l’educació secundària es fa un símil amb la primària, amb una empenta més gran a 4t d’ESO que a la resta de cursos. Els grups, de 15 alumnes com a molt. I les mesures higièntiques, les mateixes.\nÉs un retorn a l’escola?\nÒbviament l’1 de juny no tindrem un retorn a l’escola. L’escola és quelcom més enllà d’un espai on els infants són desats o bé fan acompanyament tutorials. Sense contacte, sense relació, sense possibilitat de la trobada entre iguals més enllà de la fredor del distanciament, difícilment podem proposar espais d’aprenentatge.\nRes de menjador, res d’extraescolars, res d’espais d’acollida abans de les 9h, i en principi difícilment escola a les tardes.\nPotser l’escola no és l’eina de conciliació laboral i familiar clau?


Bartumeu diu que preguntar al Vaticà sobre el matrimoni gai seria ‘una patacada a la sobirania' - FÒRUM.ad\nBartumeu diu que preguntar al Vaticà sobre el matrimoni gai seria ‘una patacada a la sobirania’\nOn: 06/11/13 20:05\nEl grup parlamentari mixt ha entrat una pregunta urgent al Govern perquè sigui resposta a la sessió del Consell General d’aquest dijous sobre la ‘hipotètica possibilitat que es plantegi demanar l’opinió de l’Estat del Vaticà sobre eventuals iniciatives legislatives de la competència del Consell General’. El president del grup mixt, Jaume Bartumeu, ha fet referència a la notícia apareguda al Diari d’Andorra sobre les intencions del Govern de preguntar al Vaticà sobre com afectaria aprovar el matrimoni homosexual. Bartumeu ha dit que ‘vull creure que no s’ha fet ni se li ha passat pel cap de fer-ho’, perquè seria ‘una patacada important a la sobirania del Consell General’. A més, Bartumeu ha anunciat que també es demanarà informació al Govern sobre les subvencions que s’han sol·licitat en el marc del programa de finançament preferent, després del que ha succeït amb Ordino Studios. D’altra banda, Bartumeu ha indicat que encara no han tingut temps d’estudiar el projecte de llei del pressupost, i que hi demanaran una pròrroga, però que en tot cas es presentarà una esmena a la totalitat.\nEl president del grup parlamentari mixt, Jaume Bartumeu, ha opinat que si el Govern es planteja demanar l’opinió sobre la possibilitat de legislar el matrimoni homosexual a Andorra a l’Estat del Vaticà, seria ‘una patacada a la sobirania del Consell General’. És per aquest motiu que el seu grup ha entrat una pregunta urgent per ser resposta en la sessió d’aquest dijous del Consell General, per saber si realment hi ha la intenció de demanar al Vaticà com afectaria aquesta llei a la figura del copríncep episcopal.\nSegons ha opinat Bartumeu, si es fes la consulta ‘la Constitució començaria a grinyolar’, ja que ‘no veiem perquè s’ha de demanar el vistiplau a altres institucions que a les andorranes’ abans de fer una iniciativa legislativa.\nA més, en relació a la possibilitat que aquesta llei es faci com a ‘unió civil’ en lloc de matrimoni, considera que ‘si ho hem de legalitzar, diguem-li com li hem de dir, i no fem construccions ambigües’, i assegura que el seu grup és totalment partidari a aquesta regulació.\nEn la mateixa roda de premsa d’aquest dimecres, Bartumeu ha anunciat que la setmana vinent entraran una demanda d’informació al Govern per saber les subvencions que s’han demanat en el marc del programa de finançament preferent els darrers anys. Després de l’afer d’Ordino Studios, volen saber quines empreses les han demanat, i quines subvencions s’han atorgat o denegat i per quines quantitats.\nD’altra banda, Bartumeu ha explicat que en la Junta de Presidents d’aquest dimecres també s’ha acordat celebrar la propera sessió de Consell General el dia 28 de novembre, on s’espera poder tractar la proposició de llei de la morositat, la presa en consideració de la proposició de llei del règim electoral del referèndum, i el projecte de llei de dissolució de la Société de développement du tourisme en Andorre.\nPer al projecte de llei del pressupost, el grup mixt ja ha anunciat que demanarà una pròrroga al termini d’esmenes, i que encara no han pogut analitzar el text, però que en tot cas, presentaran una esmena a la totalitat. Bartumeu ha apuntat que si la pròrroga s’accepta i no se’n demana una altra, es podria debatre la seva totalitat el dia 12 o 19 de desembre.\nPossibilitat de coalició amb els demòcrates\nD’altra banda, Bartumeu ha indicat que si després de les properes eleccions generals quedés un arc parlamentari més fraccionat, veuria possible fer un govern de coalició amb una part del Govern actual.\nPrevious Post: El Govern modifica el reglament de funcionament de l’Hospital\nNext Post: Un expert recomana la via de la participació ciutadana com a alternativa per redreçar una socieat ‘obsoleta’


ADMETRE v. tr.: cast. admitir.\n|| 1. Rebre voluntàriament. Alcuns no y entren sino aquells qui de la cambra seràn o aquells los quals per especial rahon en aço admetrem, Ordin. Palat. 98. Per quant no pot ni deu esser admès a eclesiastica sepultura, Tirant, c. 60. Pastora, pastoreta, | això ja ho admetràs: | jo't donaré ma dreta, | comtessa tu seràs!, Costa Trad. 46. Mes cap dels candidats admeté'l càrrech, Pons Auca 88.\n|| 2. Rebre (algú) en son esperit una cosa com a vertadera o vàlida. Posat cars que tu ara no'm vulles admetrer mos prechs ni ma demanda, Tirant, c. 100. Que lo casarse pare y filla admetre's dega, Somni J. Joan 1951. Ab tot, Senyor, que obediencia no consent ni admet rahons, Villena Vita Chr., c. 18. Noltros l'admetem, y es bons catòlichs ha estona que la practican, aquella teoria que mos cita, Ignor. 24.\n|| 3. (per extensió, aplicat a coses:) Rebre sense violència. «Aquesta balconada és estreta, no admet tanta de gent». S'única [lley] que pot retjí a tots es pobles y que no admet reformes ni empeltadures, Ignor. 11. a) «Es martell no admet aquest reclau»: el martell no és prou fort per pegar en aquell reclau i rompre'l (Sa Pobla).\n|| 4. refl. Tractar de bon grat (amb algú). ¿Vos feis comptes que se vulga admetre amb una femetera? Alcover Cont. 292. «Admetre's amb tothom»: esser afable, molt accessible a tothom (Mall.).\nFon.: əmmέtɾə (Barc.); ammétɾe (occ., val.); əmmə́tɾə (Mall., Ciutadella). En la forma refl.: əmmέtɾəs (Barc.); ammétɾes (Val.); əmmətɾə́s o əmmətəɾsə́ o əmmətɾəɾsə́ o əmmətɾəʦə́ (Mall.).\nConjug.: segons el model de prometre.\nEtim.: pres del llatí admĭttĕre, mat. sign., amb la forma vulgar segons el model de metre.


SEGON TRÀMIT D’INTERINS: SELECCIÓ DE PLACES\nEl segon tràmit telemàtic que durarà des d’avui 28 fins al 31 de juliol.\nCom a consideracions importants:\na) Ja no podeu aportar més documentació ni modificar tipus de plaça, ni jornades ni illes, i la tria és per ordre de puntuació, i dins d’aquesta per puntuació. Quan facis la tria de places et recomanam que cada 20 minuts arribis a la Passa 3 i després tornis enrere per no perdre la informació, ja que així guardes la teva tria i també pots tornar més tard per recuperar-la. Per recuperar un tràmit telemàtic enviat o sense enviar podeu anar a www.seuelectronica.caib.es i després a les meves gestions.\nb) Pels que teniu ara el català i el màster de formació, el podeu dur al registre de la Conselleria d’Educació a partir de la publicació de l'adjudicació definitiva de, és a dir, dia 4 d'agost. D’aquesta manera podràs estar admès a la llista i disponible per a la primera adjudicació telemàtica de setembre, on sortiran moltes substitucions.\nc) Els funcionaris interins amb pacte d’estabilitat, que romanen a la plaça d’estabilitat sense canvis de perfils (grup 1), i els qui tenen possibilitat de romandre també a la plaça d’estabilitat però han canviat aspectes fonamentals del perfil de la plaça (grup 2).\nNo desplaçats grup A: Si la plaça es confirma a l’adjudicació definitiva, ja no heu de fer res fins a la presa de possessió.\nNo desplaçats grup B: Si la plaça es confirma a l’adjudicació definitiva, ja no heu de fer res fins a la presa de possessió.\nd) Els funcionaris interins de pacte desplaçats heu de fer el tràmit de triar plaça del 28 al 31 de juliol i encara podràs renunciar al pacte si vols. Recorda que tens garantia de feina (puntuar i cobrar) pel proper curs amb la condició que no triaràs per davant de la resta d'interins, segons la teva puntuació. Pensa que has de posar totes les places a les quals pots optar, d'acord amb les teves opcions que vares marcar al primer tràmit. També, si les tens marcades, pots posar les de mitja jornada voluntàriament, però no hi estàs obligat. Si no t'adjudiquen res en aquest segon tràmit, estàs obligat a participar en el tràmit setmanal de substitucions i posar totes les places, ja que si no hi participes perdràs la condició d'interí de pacte.\ne) Heu de tenir en compte que el tràmit el pots fer amb DNI electrònic, amb usuari i contrasenya i anònimament (amb número de registre o de preregistre). A més, les places s’adjudicaran per cossos amb el següent ordre:\n1. Places del cos de mestres.\n2. Places del cos de professors d’ensenyament secundari.\n3. Places del cos de professors tècnics de formació professional\n4. Places del cos de professors de música i arts escèniques, cos de professors d’arts plàstiques i disseny i cos de mestres de taller d’arts plàstiques i disseny\nPer això heu d’anar alerta de mesclar places de diferents cossos i encara que ordenem les places com volguem, al final, el programa les ordenarà totes seguint aquest criteri.\nf) Totes les places que s’adjudiquen al mes de Juliol són tractades com a vacants però hi ha diferències que heu de saber. Pensau que segons l’Acord Marc a partir del curs 2017-18, els interins que tenguin 165 dies de feina treballat, tendran un nomenament els dos mesos d'estiu. Per això veureu la següent informació:\nV (Vacant): No tenen propietari, i no provenen de la resulta de cap comissió de serveis d’un funcionari (per això a la descripció de la plaça diu: resulta N). Per això, es cobra i puntua tot l’any fins a 31 d’Agost.\nSV (Subsitució tractada com a vacant): Si tenen propietari i provenen de la resulta d’una comissió de serveis d’un funcionari (per això a la descripció de la plaça diu: resulta S). Si el titular no s’incorpora es cobra i puntua tot l’any fins a 31 d’Agost.\nVS (Vacants sobrevingudes): S'adjudiquen durant el curs i no tenen propietari, ja que normalment provenen d’una jubilació que s’ha fet efectiva durant qualsevol moment del curs escolar. Es cobra i puntua tot l’any fins a 31 d’Agost.\nTeniu un total de 4000 places vacants per poder triar, més les 1200 substitucions i vacants sobrevingudes que es generaran durant el curs mitjançant substitucions setmanals.\nLes places que venen amb un B2 són: de mòduls d’FP, de British Council, de seccions europees, d’erasmus plus, programes internacionals i 5 centres amb un projecte educatiu en llengües estrangeres.\nHi ha places amb dues funcions i s’han intentat juntar places fent itineràncies.\ng) A partir de setembre sorgeixen les substitucions, en un procés que es farà setmanalment. Tenen dos procediments, l’ordinari i l’extraordinari.\nS (Substitucions): S'adjudiquen durant el curs i no tenen propietari. Només es cobra i puntua el temps que romans a la plaça fins a 30 de juny com a màxim. Solen fer feina més de 900 interins fent aquestes substitucions anualment. En aquest punt vos recordam que els majors de 55 anys i 10 anys d’experiència tindran prioritat de contractació a partir de l’1 de setembre.\nh) Respecte a la DISPONIBILITAT/NO DISPONIBILITAT. Com a novetat vos recordam que podeu posar-vos com a disponibles/no disponibles, així doncs tenim diverses situacions en cas de:\nh.1) No feis el tràmit: es considerarà com NO disponible i baixa voluntària (NO ATUR).\nh.2) Si feis el tràmit:\n-Però si teniu places disponibles i no en triau cap, quedau com No disponible i baixa voluntària (NO ATUR).\n-Però si teniu places disponibles i en triau una o més: si no li adjudiquen plaça estarà com a disponible i amb baixa no voluntària (SI ATUR).\n-Però no té places disponibles de les seves funcions: quedau com Disponible i baixa no voluntària (SI ATUR).\ni) Respecte a les excepcions de l’ANNEX 4, especialistes o tècnics superiors d’una especialitat de formació professional que pertany a la família professional de l’especialitat o funció sol·licitada en aquesta convocatòria podeu continuar fent feina de funcionari interí, però teniu un període transitori de sis anys per acreditar una de les titulacions acadèmiques, d’acord amb l’annex 4 d’aquesta Resolució, que capaciten per ocupar, com a funcionari interí, places corresponents a l’especialitat o funció d’aquesta excepció.\nEn aquest cas, si pertanys a l’excepcionalitat 3.1.5.1, 3.1.5.2 o 3.1.5.3 de la convocatòria, hauràs d’esgotar primer totes les places de les funcions validades per l'annex 4 i després les permeses per l’excepció, però respectant primer l’adjudicació per prioritats de cossos. Els interins d’humanitats acollits a l’excepció 3.1.5.4 i 3.1.5.5 poden triar indistintament, ja que tenen la funció lingüística validada com a funció.\nj) Una vegada publicades les llistes definitives d'adjudicacions s'habilitarà el tràmit telemàtic perquè modifiqueu la vostra situació de disponibilitat, de manera que vos podeu posar com a NO DISPONIBLE en qualsevol moment, però en el cas contrari vos podeu posar com DISPONIBLE en qualsevol moment però tendrà efectes el trimestre següent.\nFinalment recordau que després de publicar les llistes definitives de les adjudicacions s'habilitarà el tràmit telemàtic previ a la presa de possessió obligatori per tots aquells amb plaça adjudicada, s’ha de fer abans del 31 d’Agost.\nk) Renúncies justificades: Els aspirants disponibles poden renunciar de forma justificada per situació d’embaràs o maternitat, patir una malaltia o incapacitat, força major o circumstàncies excepcionals i per incapacitat per impartir la plaça oferta si aquesta té un caràcter eminentment pràctic.\nTeniu un exemple de tràmit telemàtic al nostre facebook!\nl) Aquest és el calendari pels funcionaris interins.\nllista definitiva de les persones interines de pacte i llista de vacants sense les places de pacte ni dels opositors en pràctiques.\n28-31 DE JULIOL\ntria de places (tràmit telemàtic)\npresentació de reclamacions (tràmit telemàtic)\nDOCUMENT D'AJUDA PER INTERINS (1719 KB)\nACCÉS AL TRÀMIT I A LES PLACES VACANTS


Criteris d'admissió | Estudis Humanístics\nA banda de comptar amb un director de tesi, per accedir als estudis de doctorat és necessari tenir formació universitària oficial de Grau i Màster o els seus equivalents.\nLes vies d'accés al doctorat són les següents, segons el país d'estudi:\nEstudiants que han cursat els estudis d'accés a la URV o en universitats espanyoles:\nHas de complir un dels següents requisits:\nTítols oficials de Grau/Llicenciatura/Enginyeria Superior i Màster universitari o equivalent, sempre que s'hagi superat com a mínim 300 ECTS en el conjunt de les dues titulacions.\nTítol universitari oficial espanyol i haver superat un mínim de 300 crèdits ECTS en el conjunt d'estudis universitaris oficials, dels quals com a mínim 60 han de ser de nivell de màster universitari.\nTítol de Grau de 300 o més crèdits ECTS.\nSi tens una titulació de la URV anterior als ECTS; consulta quants crèdits computa cada titulació\nAltres titulacions que donen accés al doctorat:\nTítols universitaris d'especialitats en ciències de la salut que hagin superat amb avaluació positiva com a mínim dos anys d'un programa de formació sanitària especialitzada per a l'obtenció del títol oficial.\nTítol oficial espanyol de doctor.\nDiploma d'estudis avançats (DEA), o haver obtingut la suficiència investigadora.\nEstudiants que han cursat els estudis d'accés en institucions estrangeres d'educació superior dins de l'EEES:\nEstar en possessió d'un títol universitari oficial que habiliti per l'accés a màster i acreditar la superació d'un mínim de 300 crèdits ECTS en el conjunt d'estudis universitaris oficials, dels quals com a mínim 60 han de ser de nivell de màster universitari.\nEstudiants que han cursat els estudis d'accés en institucions estrangeres d'educació superior fora de l'EEES:\nEstar en possessió d'un títol que acrediti un nivell de formació equivalent als corresponents títols oficials espanyols de màster universitari i que permeti en el país expedidor accedir a estudis de doctorat.


La millora de l’arbrat de la ciutat ha estat un dels objectius principals de l’Ajuntament de Girona durant el 2017 - Ajuntament de Girona\nEl vicealcalde i regidor de Sostenibilitat, Medi Ambient, Participació, Seguretat i Cooperació de l’Ajuntament de Girona, Eduard Berloso; la regidora de Salut, Eva Palau; el regidor de Cooperació, Cristòbal Sánchez, i el regidor de Paisatge i Hàbitat Urbà, Narcís Sastre, han presentat aquest matí la memòria del 2017 de l’Àrea de Sostenibilitat, Medi Ambient, Participació, Seguretat i Cooperació.\nEl manteniment i la millora dels parcs i jardins de la ciutat és una prioritat del consistori. En aquest sentit, el 2016 es va fer un inventari dels escocells buits i es van detectar 815 espais que sense cap arbre plantat. El mateix 2016 es van plantar 200 arbres; el 2017, 2915, i el 2018 se n’han de plantar 221, dels quals ja se n’han plantat 147. Cal assenyalar que, en total, des del 2013 s’han plantat uns 2.000 arbres a la ciutat.\nSeguint en aquesta línia, a finals del 2017 es van engegar dos plans més de millora de l’arbrat. Per un costat, es va fer un inventari per detectar arbres malalts que calia substituir. Se’n van trobar 400, que es canviaran entre aquest 2018 i el 2019. Aquests arbres tenen diferents afectacions: parts de l’estructura podrides (per fongs), estan morts o estan en estat de regressió. Per un altre costat, s’ha fet un pla de cinc anys (2017-2021) per substituir un total de 640 arbres d’espècies invasores per exemplars autòctons. La primera tanda de substitució s’ha fet aquest 2018 amb el relleu de 56 exemplars. “Aquest govern aposta per millorar l’arbrat de la ciutat i, per aquest motiu, s’ha fet un estudi i una diagnosi acurada per fer una replantació tenint en compte criteris tècnics, com el tipus d’arbre que es planta i el lloc on es planta”, ha remarcat el regidor Eduard Berloso.\nAquesta política d’eliminació d’espècies exòtiques invasores també es porta a terme als rius de la ciutat i va acompanyada de mesures per renaturalitzar els espais fluvials de la ciutat, com la construcció d’una escala de peixos al riu Onyar. “El nostre objectiu és restaurar els hàbitats que ens són propis a l’espai natural de la ciutat i, concretament, als rius, ja que són els gran eixos vertebradors del medi a Girona”, ha assenyalat el regidor Narcís Sastre.\nPel que fa al medi natural, cal assenyalar que aquest 2017 s’ha treballat per executar franges perimetrals de protecció d’incendis forestals al municipi i s’ha arranjat 11 km de camins a la Vall de Sant Daniel, Pont Major i Pedreres i 10,7 hectàrees de franges de protecció a Font de la Pólvora, Montjuïc i Taialà.\nAquest 2017 ha estat l’any també de la recollida porta a porta. Per primer cop, l’Ajuntament de Girona ha provat aquest sistema de recollida de residus i ho ha fet al barri de la Vall de Sant Daniel, amb 234 habitatges i 11 activitats econòmiques implicats. “Estem contents dels resultats i el nivell de satisfacció entre els usuaris també és alt. Per això, tal com vam anunciar, aquest mateix 2018, segurament al mes de setembre, ampliarem la recollida porta a porta a altres barris com la Pujada de la Torrassa i Campdorà i, abans d’acabar la legislatura, ho farem també a Montjuïc”, ha explicat Berloso.\nDes del 6 de juny del 2017, també es porta a terme la recollida comercial de fracció orgànica a 137 establiments del Barri Vell i Mercadal, on a partir del 3 de juliol es va començar a fer, a més, la recollida comercial d’envasos i rebuig. Aquestes dues actuacions, sumades al porta a porta, han comportat una millora de les dades de recollida selectiva a la ciutat, que se situa ja al 48,75% del total de residus que es generen i que representa un augment d’1,56 punts respecte el 2016 i d’11,64 punts respecte el 2013. Cal destacar especialment l’augment del 56,35% de recollida de paper comercial i la disminució de 147 tones de fracció resta. A més, totes les fraccions (orgànica, envasos i vidre) augmenten respecte l’any anterior.\nEn relació amb la neteja de la ciutat, cal ressaltar les dades de control de la qualitat del servei que porta a terme una empresa externa (Datambient). Les inspeccions realitzades després de la neteja mostren un resultat satisfactori un 74,5% dels casos, mentre que hi ha una 12,8% d’inspeccions amb resultat no satisfactori, un 4,7% amb resultat deficient i un 7,9% amb resultat inacceptable. Mirant l’evolució anual, cal assenyalar que mentre el mes de gener el nombre d’inspeccions amb resultat satisfactori era de 69%, el mes de desembre va ser del 95%.\nImpuls a l’Espai d’Orientació Familiar del Centre Jove de Salut\nDurant el 2017 s’ha donat un nou impuls a l’Espai d’Orientació Familiar del Centre Jove de Salut, redefinint més el servei i els objectius que persegueix. Aquest any passat s’han atès 30 famílies, de les quals 12 eren casos iniciats del 2016 i 18 eren noves consultes. “Tenim molt clar que la família ha d’estar implicada en el procés de suport i orientació a l’adolescència. Per això apostem per aquest espai perquè cal educar conjuntament entre el món educatiu, els professionals de la salut i les famílies”, ha subratllat la regidora Eva Palau.\nAquest any passat el Centre Jove de Salut ha detectat també un augment de les persones usuàries menors de 14 anys (19 persones el 2017: 12 noies i 7 nois), que és la franja amb més usuaris de sexe masculí. En matèria de consulta de salut afectiva i sexuals s’han fet 1.073 demandes, xifra que representa 267 peticions més respecte el 2016. D’aquestes consultes, un 41% són sobre orientació i assessorament per a una sexualitat responsable.\nEn matèria de solidaritat i cooperació, s’han subvencionat 18 projectes el 2017, la meitat dels quals destinats a propostes per l’Amèrica Central i el Carib. Cal destacar que 14 dels projectes incorporen la perspectiva de gènere. A més, s’han fet dos viatges de seguiment de projectes a Guatemala i el Marroc i s’han donat 9.100 euros en ajuts d’emergència, per al terratrèmol del Kurdistan i per a l’Huracà Irma al Carib. El regidor de Cooperació de l’Ajuntament de Girona, Cristòbal Sánchez, ha recordat que el Servei de Solidaritat i Cooperació “té tres objectius: fer sensibilització, la cooperació internacional i el suport associatiu”.\ndocument pdf Memòria 2017\ndocument pdf Informe sobre neteja 2017


La Cambra amplia la formació digital per a aturats de més de 45 - Diari de Terrassa\nEls cursos del Programa 45+pretenen afavorir la inserció laboral.\nLa Cambra amplia la formació digital per a aturats de més de 45\nRedacció 09.04.2021 | 04:00\nLa Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Serveis de Terrassa amplia la seva oferta de formació amb nous cursos de digitalització dins del Programa 45+, una iniciativa que pretén donar resposta als interessos i les necessitats detectades en les persones d'entre 45 i 60 anys en situació d'atur.\nEl programa, desenvolupat en el marc del POEFE (Programa Operativo de Empleo, Formación y Educación) del Ministeri de Treball i Economia Social, articulat per la Cámara Oficial de Comercio, Industria, Servicios y Navegación de España i cofinançat pel Fons Social Europeu, té com a principal objectiu millorar la seva capacitació en competències digitals, adaptant-se als requisits actuals de les empreses i afavorir l'augment de possibilitats d'inserció laboral.\nDurant el primer trimestre d'aquest any, des de la Cambra s'han realitzat una sèrie d'accions formatives adreçades a un perfil de participant del Programa 45+ amb coneixements previs en l'àmbit digital. Ara, en aquest segon trimestre, la institució amplia la formació per a persones sense experiència. Concretament, el 19 d'abril, s'iniciarà la formació de nivell inicial per a aturats que volen aprendre a gestionar de forma autònoma el seu procés de cerca de feina, traient el màxim benefici de l'entorn digital. Així, es treballaran aspectes com el curriculum vitae i el videocurrículum, l'entrevista de treball per internet, els portals i plataformes de cerca de feina i la marca personal.


La CHE incorpore dos sirenes d'avís a la població en cas d'emergència a la presa de Pena | Matarranya Media\nLa CHE incorpore dos sirenes d’avís a la població en cas d’emergència a la presa de Pena\nS'han instal·lat a Pena i a Vall-de-roures. També s'ha dotat a la presa d'una sala d'emergències. Dimarts es va explicar el procés d'actuació en cas de rotura o possibles inundacions\nLa presa de l'embassament de Pena al Matarranya presenta el seu pla d'emergència\nLa presa de Pena, situada al Matarranya, ha conclòs el procés d'implantació del seu pla d'emergència. De fet, dimarts es va viure una jornada de divulgació a la seu de la Comarca del Matarranya, a Vall-de-roures, que ha anat a càrrec dels tècnics de Seguretat i Protecció Civil del Govern d'Aragó i d\nLa presa de Pena, situada al Matarranya, ha conclòs el procés d’implantació del seu pla d’emergència. De fet, dimarts es va viure una jornada de divulgació a la seu de la Comarca del Matarranya, a Vall-de-roures, que ha anat a càrrec dels tècnics de Seguretat i Protecció Civil del Govern d’Aragó i de la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre, que és la titular de la presa. A la sessió, a la qual va assistir el delegat territorial del Govern d’Aragó a la província, Benito Ros, s’ha presentat el pla d’emergència i els elements de seguretat de la presa i s’han repartit plànols de les zones inundables i fulles amb consells de autoprotecció en cas d’emergència adreçats a la població de la zona.\nLa presa de Pena, construïda l’any 1930, està classificada com a presa de categoria A segons els criteris de la Directriu Bàsica de Planificació de Protecció Civil davant del risc d’inundacions. De fet, la seu rotura o funcionament incorrecte pot afectar greument nuclis de població o serveis essencials o produir importants danys materials o mediambientals. La jornada va estar dirigida especialment a les autoritats locals, afectats i organismes intervinents en cas de trencament o avaria greu de la presa. D’aquí que van estar presents representants dels ajuntaments del Matarranya, regants, la Guàrdia Civil, Bombers, Agents de Protecció de la Naturalesa del Govern d’Aragó, voluntaris de Protecció Civil o l’Agència Estatal de Meteorologia, entre d’altres.\nL’elaboració del pla d’emergència de la presa de Pena implique la modernització d’esta infraestructura, i que done servei als regants del Matarranya. Entre les mesures implantades, s’han instal·lat dos sirenes d’avís a la població en cas d’emergència, una a la presa i una altra al nucli urbà de Vall-de-roures, i s’ha dotat a la presa d’una sala d’emergència, que constitueix el lloc habitual de treball del personal de la presa. Així mateix, s’ha creat una sala d’equips per al subministre elèctric, com també la videovigilància i els sistemes de comunicació. Fernando Esteban, cap de seguretat de la CHE, es va encarregar d’explicar els elements de seguretat que s’han incorporat a la presa de Pena.


Ref. No.: 1204153-67


Victòria del Cadet Masculí B contra el CN Calafell en la Lliga Catalana de tennis - Club Tennis Reus Monterols\nby Club Tennis Reus Monterols | des. 11, 2017 | Notícies | 0 comments\nL’equip cadet masculí B ha disputat l’eliminatoria corresponent a la Lliga Catalana, a casa contra el CN Calafell. El resultat ha estat de Monterols 4 – CN Calafell 1.\nJoaquim Fernandez va guanyar 6/4 6/2\nRoger Valls va guanyar 6/1 6/0\nJordi Bosch va guanyar 6/1 6/3\nDavid Peiron va guanyar 6/1 6/1\nEn la prova per parelles, Fernandez-Bosch van perdre 2/6 2/6


La línia P, la defensa franquista dels Pirineus. – Oriol Miró Serra. Recreació Històrica, patrimoni i fortificació de Guerra Civil\nDesembre 16, 2015 Desembre 17, 2015\nLa línia P, la defensa franquista dels Pirineus.\nL ’any 1944, encara en l’entorn de la Segona Guerra Mundial. El General Franco ordenà l’inici d’una línia fortificada que travesses Els Pirineus de Mediterrani a Atlàntic.\nDe motius, si ho pensem bé no n’hi faltaven. La guerra feia molt que anava mal encaminada pels alemanys, els maquis eren forts als Pirineus i el temor a ser ell el següent no era del tot infundat. Tot i que sembla ser que ja havia ordenat la construcció d’alguns nuclis de resistència propers a la frontera amb França l’any 1939, aquests no formaven ni de bon tros una línia com esdevindria la anomenada Línia P o Línia Gutiérrez, noms que no eren els oficials de la línia però pel que serien conegudes totes aquestes fortificacions en el futur.\nA l’hora de definir la línia, com hem mig insinuat, es farien diversos centres de resistència independents però junts a altres centres com ell formen una línia compacte. De manera que si es mira per damunt fan una línia continuada que es cobreixen els uns als altres.\nS’abandona la defensa dels espai on aquesta es fa difícil. Per que ens entenguem, les zones excessivament planes com la Cerdanya o zones a l’altre banda dels Pirineus com es La Vall d’Aran. També s’aplica el concepte de doble línia, creant així una segona línia sempre que es necessari i possible que tapi els forats generats en la primera línia després de caure un dels centres de resistència.\nCom suposareu, ens es impossible explorar-los tots, pel que ens centrarem en un parell que es situen a la carretera de La Seu d’Urgell a Puigcerdà.\nEn concret ens situarem al centre de resistència 53, al municipi de Martinet, on s’han habilitat algunes de les seves fortificacions per la visita, per després anar uns quilometres enrere vers la Seu d’Urgell on visitarem uns quants bunquers propers a la carretera pertanyents gairebé amb tota seguretat al centre de resistència 59, essent aquest el de segona línia tant del 52 com del 53.\nUna vegada entrats en matèria, ja ens podem començar a centrar en la matèria i situant-nos gairebé a la sortida de Martinet tot agafant un trencall que va a l’esquerra per després girar a la dreta trobarem l’aparcament del Parc dels Bunquers, on es podrà deixar el vehicle amb el que haurem arribat. D’allà entrarem per la porta que s’obre a la nostra dreta tot passant per sota l’aqüeducte i dirigint-nos cap l’edifici del centre d’interpretació, on després de pagar l’entrada podreu visionar un muntatge audiovisual que us situarà històricament i us ajudarà a entendre la visita guiada que seguireu a continuació tot sortint del centre d’interpretació, per travessar l’aparcament i passar el petit rierol de la seva esquerra.\nBen aviat, junt al canal d’aigua trobarem un primer niu de metralladora, aquest sense el seu camuflatge, que es on començaran les primeres explicacions per anar seguidament a un que hi ha pocs metres darrera seu, aquest encara amb el seu camuflatge. Aquí ja anirem entenent que fins i tot dins els centres de resistència s’aplicava el concepte de doble línia, ja que aquest està perfectament encarat per evitar l’envoltament del primer.\nInterior del Cabiscol.\nD’allà i tot seguint el camí, arribarem a l’entrada del bunquer anomenat El Cabiscol. Descrivint-lo ràpidament…300 metres de passadissos subterranis que conecten amb set punts de combat que descriuen una corba gairebé perfectament, però aquesta descripció es insuficient, polvorí intern, dipòsit d’aigua, els passadissos juguen amb el relleu creant cobertures, punts cecs al sistema de comunicació afavorint la defensa, enllaçant aquest amb nius de metralladores, pous per esquadres de fuselleria i per llançar granades fan veure que estem davant d’una posició d’allò més estudiada i que ben segur que us satisfarà. La sortida es fa pel mateix lloc d’entrada, podent observar els accessos a un parell de posicions no obertes al públic però que cobreixen tant la porta que acabeu d’utilitzar com un dels seus flancs. Creant així una posició fortificada que sumada a espais minats i filferro espinós hagués pogut oposar forta resistència a qualsevol que hagués volgut passar per un camí de gran importància per la zona.\nDes d’allà la visita segueix cap a la dreta, tot resseguint el traçat d’un rec, on arribarem tot seguint les indicacions a una posició per artilleria.\nEntreu-hi sense dubtar, estareu accedint a un casamata d’artilleria de doble pis. A dalt hi trobareu un canó dels anys 50 cedit per l’exercit. Que si bé no es contemporani a l’època en que més possibilitats hi va haver d’utilitzar aquesta línia. Us ajudarà a fer-vos una idea de les dimensions i espais del seu interior.\nInterior posició d’Artilleria.\nAl pis de baix, hi trobareu una petita recreació feta amb un maniquí d’un petit lloc d’observació artiller. Imprescindible per que el muntatge que heu pogut veure al pis del damunt pogués funcionar en ple rendiment.\nUna vegada fora, i ja retrobat el camí, ens dirigiran vers la paret vertical que apareix a mà dreta, ben propera al rec ja comentat. Es allà on trobarem el complex fortificat anomenat “ La Roca de la Mel “. Aquest es un altre magnífic exemple de fortificació. El seu accés es fa després d’haver superat una petita trinxera reforçada en formigó que permetia fer foc al prat del que veníem, tot creant una cobertura lateral a les posicions ja visitades.\nTampoc podem oblidar l’accés, no es un simple accés recte. Consta d’un mur que obliga a recórrer una L, permetent fer foc a través d’ell a través d’una espitllera i donant així protecció contra possibles granades o altres projectils als ocupants del seu interior.\nAccés a La Roca de la Mel.\nJa centrant-nos al seu interior i just passada la porta, trobem l’interior d’un niu de metralladora que va patir reformes posteriors a l’afegir un graó que va anular els forats habilitats per introduir les potes del trípode de les metralladores de la època. Tot i així les seves vistes segueixen sent impressionants i prou entenedores per que aquest element fortificatiu va ser aquí posat. Una vegada vist aquest element i tot seguint el passadís excavat a la roca trobarem una altre posició defensiva. Més baixeta que les anteriors i totalment invisible des de l’exterior, ja que aprofita perfectament una minúscula obertura que hi van fer, tot edificant cap al seu interior. Una molt bona obra de fortificació que per sort no va servir de res.\nVist aquest element, només resta acabar de recórrer els passadissos restants fins trobar la seva sortida, tancada al públic, tot impedint l’accés a unes segur existents fortificacions de la línia. Tot i això, no podrem negar l’espectacularitat d’aquestes fortificacions avui conegudes, que podrà ser reforçat mentre tornem pel mateix camí que hem vingut, on apareixerà l’accés a un altre niu de metralladora i una posició artillera, aquestes no obertes al públic però no per això menys espectaculars, podent donar així per tancada la visita al Parc dels Bunquers de Martinet i Montellà.\nMalgrat que en aquest punt, podríem donar per tancada la jornada de descobriment de l’anomenada Línia P, com he dit darrera del 53 podríem situar el centre de resistència 59 i tot i no estar habilitat per la seva visita, es poden trobar alguns elements d’ell ben propers a la carretera en direcció a la Seu d’Urgell. Situant-nos a l’antic revolt de la carretera, al costat d’una petita central hidroelèctrica que trobarem al punt quilomètric 206. Es allà on podrem trobar un mínim de 3 nius de metralladora i una posició artillera, que si bé reconeixent que en totes elles haurem de grimpar un xic, el seu interior es accessible i permet veure com tenien de controlada la carretera vers la reraguarda de la defensa del Pirineu, restant encara un darrer punt de prou interès per que us hi atureu.\nNiu de Metralladora camuflat però no invisible.\nEl trobareu passat el punt quilomètric 207, si fa no fa prop del Pont de l’Hostal Nou i a la corba de l’antiga carretera, que va per fora del túnel. Tot i que l’accés es una mica complicat per la distribució de carreteres, no es triga tant caminant des del pont. A mesura que us aneu acostant anireu distingint una petita casamata suspesa a la cinglera a la dreta del riu. Val la pena accedir-hi, ja no només pel seu domini sobre el Riu Segre, amb clara intenció d’impedir qualsevol pas per un dels guals existents, si no que en aquest podreu veure com sobresurten de les parets trossets de filferro espinós amb els quals es lligaven les capes de formigó a falta de barilles. Tot plegat us farà una darrera visita de prou interès i que us ajudarà a entendre la disposició de tants elements fortficatius descoberts i per descobrir encara.\n30 d’Agost de 2012.\n← El Tossal de la Moradilla, un turó fortificat.\nCap Bear, el mur del Mediterrani. →


Pàgina d'inici\tAgenda\tSa Fira i Es Firó\n12 de maig de 2014 - Port de Sóller (Mallorca)\nFesta de moros i cristians de Sóller\nEls pirates turcs sembraven el terror a la Mediterrània durant el segle XVI, i les Balears, desemparades per la seva condició insular, van patir més d'un assalt. D'aquí ve la tradició dels habitants de Sóller, que cada segon dilluns de maig reviuen la defensa que els seus habitants van protagonitzar contra els pirates en la diada de Sant Ponç de 1561, en una peculiar festa de moros i cristians coneguda com Es Firó.\nAquesta recreació de l'atac turc reuneix més de 1.500 actors que, de 15 a 19 h, protagonitzen grans escaramusses dividits entre els guardes i els pagesos que volen salvaguardar Sóller i els pirates que hi arriben des de les naus enemigues.\nSeran capaços els foners cristians de parar els sarraïns abans que atraquin a la platja o els turcs podran saquejar la vila?\nWeb dels Moros de Sóller / Facebook dels Moros de Sóller


Prop de 170 pilots enceten a l’Espluga el Campionat de Catalunya d’Enduro | EFMR.cat\nInici Espluga TV Prop de 170 pilots enceten a l’Espluga el Campionat de Catalunya d’Enduro\nProp de 170 pilots enceten a l’Espluga el Campionat de Catalunya d’Enduro\nL’Espluga ha celebrat aquest diumenge l’Enduro del Francolí donant el tret de sortida del Campionat de Catalunya amb la participació de gairebé 170 pilots de 10 categories diferents.\nMalgrat que el terreny va ser més sec del que es preveia, els esportistes han puntuat amb bona nota el traçat de la prova esportiva, enguany amb l’especial del Motopark Francolí més tècnica i ràpida. La jornada es va celebrar amb normalitat, només amb un incident lleu a causa de la topada d’un pilot amb una aficionada.\nEnduro del Francolí de 2018 (Foto: Josep Morató)\nL’Enduro va tenir un recorregut d’uns 63 quilòmetres per volta que incloïa dues especials cronometrades al camí de la Cometa i al Motopark Francolí i, un any més, la plaça Montserrat Canals ha estat el centre neuràlgic de la prova. Un dels canvis que els participants han celebrat és que entre volta i volta tenien un marge de temps més ampli.\nREPORTATGE: L’Enduro del Francolí inicia la competició catalana\nDes de l’organització, el president del Motoclub Francolí, Quim Morgades, assegura que el fet de començar la temporada de motor des de l’Espluga ha estat positiu i intentaran repetir-ho. Al seu temps, la regidora d’Esports de l’Espluga, Erika Soriano, va destacar l’ambient sa i festiu de la prova i el seu impacte a la vila, econòmic i de promoció turística.\nClassificacions de l’Enduro del Francolí\nCrònica de Tac12\nCampionat de Catalunya d'Enduro\nEnduro del Francolí\nArticle anteriorLa Conca de Barberà es prepara per a possibles nevades en cotes baixes\nArticle següentInformatiu Diari del dilluns 26 de febrer del 2018


Sant Victor (Cantal) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Saint-Victor (Cantal))\nSaint-Victor és un municipi francès, situat al departament de Cantal i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 108 habitants.\n45° 00′ 36″ N, 2° 17′ 16″ E / 45.01°N,2.2878°E / 45.01; 2.2878\nEl 2007 la població de fet de Saint-Victor era de 108 persones. Hi havia 44 famílies de les quals 12 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 16 parelles sense fills, 12 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 79 habitatges, 45 eren l'habitatge principal de la família, 32 eren segones residències i 2 estaven desocupats. 78 eren cases i 1 era un apartament. Dels 45 habitatges principals, 41 estaven ocupats pels seus propietaris i 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 3 tenien dues cambres, 10 en tenien tres, 12 en tenien quatre i 20 en tenien cinc o més. 44 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 26 habitatges hi havia un automòbil i a 14 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Saint-Victor el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 63 persones, 38 eren actives i 25 eren inactives. Les 38 persones actives estaven ocupades(25 homes i 13 dones).. De les 25 persones inactives 10 estaven jubilades, 4 estaven estudiant i 11 estaven classificades com a "altres inactius".\nL'any 2000 a Saint-Victor hi havia 14 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 594 hectàrees.\nSaint-Santin-Cantalès (3,3 km)\nAyrens (4,2 km)\nNieudan (4,6 km)\nSaint-Illide (6,2 km)\nTeissières-de-Cornet (7,0 km)\nArnac (7,0 km)\nFreix-Anglards (7,9 km)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Sant_Victor_(Cantal)&oldid=25250236»\nDarrera modificació: 17 oct 2020 a les 21:43\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 oct 2020 a les 21:43.


Mapeo con robot móvil: construcción y seguimiento\nUtilizad este identificador para citar o enlazar este documento: http://hdl.handle.net/2072/206760\nGarcía González, Jónathan\nUniversitat Autònoma de Barcelona. Escola d'Enginyeria; Oliver, Joan (Oliver i Malagelada)\nEl projecte tracta de la fabricació d’un robot mòbil que sigui capaç de realitzar el mapeig d’una superfície, evitant els obstacles que es pugui trobar en el transcurs del seu recorregut. És un projecte complex, per aquest motiu la part de procés de dades s'ha fet en un projecte posterior. Aquesta memòria tracta del muntatge i calibració dels components, a més de la realització dels algorismes de control dels mateixos, per tal de realitzar el mapeig de la superfície, aconseguint així l’objectiu plantejat.\nEl proyecto trata de la fabricación de un robot móvil que sea capaz de realizar el mapeo de una superficie, evitando los obstáculos que se pueda encontrar en el transcurso de su recorrido. Es un proyecto complejo, por ese motivo la parte de procesamiento de los datos se ha realizado en un proyecto posterior. Esta memoria trata del montaje y calibración de los componentes, además de la realización de los algoritmos de control de los mismos, por tal de realizar el mapeo de la superficie, consiguiendo así el objetivo planteado.\nThe project deals with the manufacture of a mobile robot that is able to plot a map its environment, avoiding obstacles you may encounter during its journey. Is a complex project, which is why the data processing was carried out in a subsequent project. This report explains the assembly and calibration of components, besides the realization of the control algorithms thereof, by such of performing the surface mapping, thus achieving the stated objective.\nAquest projecte està relacionat amb el de Jorge Martín Pérez.\nRobots mòbils -- Disseny i construcció\nRobots mòbils -- Sistemes de control\nPFC_JonathanGarciaGonzalez.pdf 2.015 MB PDF Projecte


Una distribució preparada per a grans crisis - Institut Cerdà\nJulián Arenas, Director de Innovació i Transport / Logística\nAtesa la situació actual generada per COVID-19 (coronavirus), amb el consegüent augment de la demanda de necessitats bàsiques (alimentació, medicaments, higiene, etc.), algú hauria de preguntar, i posar en valor, com podem disposar cada dia de tots aquests productes de primera necessitat en els establiments pertinents, o com el lliurament a domicili pot haver estat capaç de complir amb l’augment de la demanda sense perdre l’eficiència. Amb el temps, i sens dubte, la logística de primera necessitat també serà part dels herois d’aquesta crisi.\nEspanya té una de les cadenes de distribució d’aliments més eficients a Europa, amb equips preparats per afrontar qualsevol situació d’emergència com la causada pel Covid-19. El sistema de distribució espanyola, un exemple de capil·lar i eficiència, compta amb més de 400 plataformes logístiques ubicades a tota la zona del país de forma homogènia i equilibrada, permetent els més de 24.300 establiments (supermercats, els hipermercats,…), així com els més de 30.000 establiments comercials tradicionals, són degudament subministrats diàriament.\nServeix com a fet el que a Espanya, per cada 2.000 habitants, hi ha un establiment de botiga/distribució, el que ens dóna una proporció d’un establiment per cada 840 consumidors, una xifra molt superior a la majoria dels països europeus. I tot això amb una plantilla global de 400.000 empleats que treballa en la distribució diària de les necessitats bàsiques.\nÉs aquesta infraestructura la que ha permès els primers moments d’incertesa per part de la població, ara tothom sap que pot tenir tots els productes essencials i necessaris a mà sense haver de pànic situacions com les que hem viscut. Això ha requerit una resposta immediata a una mitjana del 71% d’increment de la demanda de necessitats.\nDesprés de la situació experimentada arribarà el moment de treure conclusions i probablement una de les lliçons apreses és la bona salut del sector de la distribució alimentària, potser, avui dia, la més capaç de donar resposta a les exigències del consumidor situacions de crisi i per tant també un exemple per extrapolar experiències a altres sectors.\nNº7 Butlletí de Vigilància del COVID-19 La situació a Amèrica Llatina


Anna Sahún, nou premi Margarida Xirgu\nAnna Sahún, premi Margarida Xirgu\nL'actriu que ha destacat per la seva interpretació a 'Justícia', de Guillem Clua, rebrà un anell exclusiu d'Anna Puig, símbol del seu compromís amb les arts escèniques\nBarcelona - Dilluns, 06/07/2020 - 19:47\nL’actriu Anna Sahún (Barcelona, 1975) ha sigut proclamada aquest dilluns com a nova guanyadora del Premi de Teatre Memorial Margarida Xirgu. La distinció que destaca la millor interpretació femenina de la temporada teatral barcelonina és una iniciativa de l’Agrupació Dramàtica de Barcelona (ADB) i l’Ajuntament de Molins de Rei, on va néixer la famosa actriu catalana que dona nom al guardó.\nEl premi compta amb la col·laboració de la Federació de Grups Amateurs de Teatre de Catalunya, el Col·legi Oficial de Joiers, Orfebres, Rellotgers i Gemòl·legs de Catalunya (JORGC), l’ICUB de l’Ajuntament de Barcelona i el Festival Grec 2020, i l’Institut del Teatre de la Diputació de Barcelona.\nSahún, que durant anys va participar en ‘La Riera’, a TV-3, va formar part de l’ampli i sòlid repartiment de ‘Justícia’, una aplaudida obra de Guillem Clua sobre la història recent de Catalunya dirigida per Josep Maria Mestres, estrenada a la Sala Gran del TNC al febrer. Hi interpretava una dona amb un matrimoni en hores baixes i una vida marcada per l’allargada ombra del seu influent pare, un prohom de la burgesia catalana que va ser diputat convergent al Parlament de l’època del pujolisme.\nLa nova guanyadora del premi Xirgu s’ha assabentat de la notícia aquest dilluns a través de Ràdio Molins de Rei. Ha sigut Mercè Managuerra, actriu premiada l’any anterior, l’encarregada de comunicar a Sahún la bona nova a través d’una trucada. D’aquí a uns dies l’actriu rebrà el guardó que té per símbol un anell exclusiu que dissenyarà Anna Puig.\n'Dirty John', la guerra dels Broderick\nEl Verdi recupera les seves sessions dels 'Dijous d'Imprescindibles'


ELS PAPERS DE CAN PERLA: de desembre 2019\nPublicat per http://alonsocatala.blogspot.com/ a 8:24 Cap comentari:\nNo descobrisc res de nou quan afirme que les relacions humanes són enormement complicades, que hi ha un bon nombre de factors que les emboliquen, les emmascaren, les posen en risc o les convertixen en una quimera. Alguns d’aquests factors venen donats per diferents aspectes del caràcter i la personalitat dels protagonistes, d’altres per la cultura social del moment i del territori en què es produïxen.\nL’amor és un dels grans motors que mouen les relacions humanes. Però també és un dels grans temes de la creació artística i literària. Per a Antoni M. Bonet, poeta i narrador de la Ribera Alta, l’amor ha estat quasi una obsessió. Bonet ha passat llargues hores reflexionant-hi. L’ha observat amb ulls de científic, l’ha disseccionat i dividit en diverses parts, per arribar a la fi a la conclusió que l’amor és tan divers com diversos som els éssers humans.\nAntoni M. Bonet ha escrit poemes ens els quals, entre altres qüestions, apareixen l’amor i el desig carnal, uns poemes que fins ara ha editat en dos reculls, L’incrèdul despentinat (Germania, 2013) i Nuesa (Neopàtria, 2016). Però és la narrativa curta on més ha centrat aquesta vocació seua d’estudiós de l’amor i les relacions humanes. L’any 2013 publicà el recull Amor cuit (United pc), el 2015 Amor cru (Germania) i aquest 2019, després d’haver sigut guardonat amb el III Premi Carmelina Sánchez-Cutillas de Novel·la i Prosa Creativa, ens oferix una tercera col·lecció de relats, D’amor res (Aila Edicions).\nEn aquesta ocasió Antoni M. Bonet tria com a protagonistes dels seus relats personatges històrics de diverses èpoques, des d’Ausiàs March i Cèsar Borja fins a Enrico Caruso o Greta Garbo, la qual cosa li servix per a fer un passeig, des de l’anècdota i la llegenda, pels darrers segles de la història occidental.\nVint-i-nou relats ben construïts i escrits amb una prosa àgil, on l’autor de vegades amb un punt de tendresa d’altres amb unes gotes d’humor i d’ironia ens descobrix la tendència de l’ésser humà a enganyar i a enganyar-se, disfressant l’amor d’interés d’un tipus o altre, de desig i luxúria.\nD’amor, res és un llibre ple de girs i de sorpreses en el desenvolupament de cada relat, on l’autor es mostra lúcid i alhora juganer i posa tot el seu ofici en la graella per tal de mantindre la tensió narrativa i l’interés del lector fins a la darrera pàgina.\nEtiquetes de comentaris: Antoni M Bonet, Llibres (contes)\nPublicat per http://alonsocatala.blogspot.com/ a 11:02 Cap comentari:


Els Mossos planten cara a la Guardia Civil ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Divendres, 19 d'abril de 2019 16:47 h\nPolítica Última actualització Diumenge, 1 d'octubre de 2017 20:00 h\nEls Mossos planten cara a la Guardia Civil\nLes xarxes socials s'inunden d' imatges dels agents defensant els col·legis electorals\nQüestionats aquests últims dies per quin seria el seu paper l'1-O, els agents catalans han sortit avui al carrer i han demostrat estar al costat de la ciutadania i en defensa de la democràcia.\nUna trentena de Mossos d'Esquadra a l'entrada del col·legi electoral de Vielha. Els agents s'han retirat a les 13.00 amb llàgrimes als ulls\nEn diversos vídeos que circulen per les xarxes socials, es pot veure els agents dels Mossos defensant la ciutadania i els col·legis electorals davant la brutal repressió que ha exercit la policia nacional i la Guàrdia Civil a Catalunya.\nFins i tot, en alguns videos es pot veure com la polciai española entra per la força als col·legis, emportant-se per davant agents dels Mossos.\nMossos defensant a la ciutadania catalana pic.twitter.com/rWk1rGTgYJ\n— Núria Gómez (@nurietago) 1 de octubre de 2017\nOtra agresión de la @guardiacivil a nuestra policia. Los fascistas con porras, cascos y escudos agrediendo a los @mossos #catalanreferendum pic.twitter.com/pa13bfAcP3\n— Quimsb (@quimsb) 1 de octubre de 2017\nA més, al Centre Ocupacional del barri de Sant Narcís, a Girona, també s'han produït enfrontaments entre els bombers i la policia espanyola. Sobre aquesta qüestió, els Bombers han qualificat "d'inacceptables" les càrregues policials.\n— Wes Martino (@Jorfs_) 1 de octubre de 2017\nDiligències contra el cos policial català\nSis jutjats de guàrdia de Catalunya han obert diligències per investigar l'actuació dels Mossos d'Esquadra durant la jornada de l'1 d'octubre, segons ha informat el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) en un comunicat. Tres dels jutjats, de Lleida, la Seu d'Urgell i Cerdanyola del Vallès, investiguen un delicte de desobediència i han demanat informació a la policia catalana. Altres han obert una investigació contra els Mossos a instàncies de denúncies de particulars.\n2 d'octubre de 2017, 08.10 h\n1 d'octubre de 2017, 20.37 h\n1 d'octubre de 2017, 20.35 h\nDiu que demà es reunirà amb els partits..... ¿Para que...?\nPara decir,muchachos , nos hemos equivocado Y LA HEMOS CAGADO.......\n1 d'octubre de 2017, 20.33 h\nRajoy, ¿de verdad te crees tu discurso?. O ERES UN IGNORANTE O UN INSENSATO........\nDICES QUE ESPAÑA ES LA ADMIRACIÓN DEL MUNDO.?\nVOLDRÁS DIR QUE ES LA RIOTA.........


Es crea una plataforma per impedir la candidatura dels Pirineus als Jocs Olímpics d'hivern 2030 - Poble Andorrà\nEs crea una plataforma per impedir la candidatura dels Pirineus als Jocs Olímpics d’hivern 2030\nA final del mes d'octubre tenen previst dur a terme una "mobilització" a la Cerdanya per mostrar el seu rebuig a la candidatura olímpica Pirineus-Barcelona 2030\nUn grup s'oposa a la candidatura dels Pirineus als Jocs.\nAquest dilluns s’ha presentat a Bellver de Cerdanya la Plataforma Stop Jocs Olímpics, que vol “aglutinar el conjunt de pirinencs i pirinenques contraris als JO d’Hivern per organitzar-nos i aturar-los”, segons han manifestat en aquest primer acte. El col·lectiu, encapçalat pel regidor de la CUP a l’Ajuntament de la Seu d’Urgell Bernat Lavaquiol, ha avançat que pel final del mes d’octubre tenen previst dur a terme una “mobilització” a la Cerdanya per mostrar el seu rebuig a la candidatura olímpica Pirineus-Barcelona 2030. Prèviament, volen fer “diverses reunions per organitzar les veus opositores”.\nA la roda de premsa, Lavaquiol ha reclamat novament al Govern català “transparència” i “que es faci pública la relació d’infraestructures que es construiran” per a l’esdeveniment, en cas que la proposta pirinenca fos l’escollida, com també “amb quin pressupost compten aquestes actuacions” i “quin pressupost públic s’hi destinarà”.\nPel que fa al procés participatiu, que el Govern ha anunciat que durà a terme al territori pirinenc per constatar el suport al projecte i recollir-hi propostes, Stop Jocs Olímpics vol que es faci un “referèndum” i exigeixen “que s’hi posi data”, perquè entenen que aquest mètode “ha de servir per mesurar el suport que dóna la ciutadania a la candidatura olímpica”. A més a més, volen que la votació sigui “vinculant”.\nQuant fa a l’àmbit territorial que hauria de tenir aquesta consulta, la proposta d’Stop JO és que que, a banda de les comarques de l’Alt Pirineu (Alta Ribagorça, Alt Urgell, Cerdanya, Pallars Jussà i Pallars Sobirà) i de l’Aran, també s’hi inclogui la població de dues altres comarques de muntanya: el Berguedà i el Ripollès. En canvi, en aquesta llista no hi inclouen el Solsonès. Lavaquiol justifica la petició perquè considera que el Berguedà i el Ripollès també són entre “les comarques afectades” pel projecte. En aquest sentit, la plataforma exigeix que, fins que la proposta no sigui aprovada o rebutjada en referèndum, hi hagi una “paralització immediata” de les obres que consideren “vinculades” a la candidatura, entre les quals assenyalen l’ampliació de Coll de Pal i el desdoblament de la carretera C-16 entre Berga i Bagà.\nReclamen diversificar l’economia pirinenca\nEn aquesta compareixença, d’altra banda, el també regidor urgellenc ha justificat el fet de fer-la a la Cerdanya, i la previsió de preparar una mobilització en aquesta mateixa comarca, perquè volen “evidenciar” que el que qualifica de “monocultiu turístic” contribueix a “expulsar les veïnes del Pirineu”. Segons Bernat Lavaquiol, “pisos turístics i segones residències obren la porta al mercadeig amb el preu del lloguer” i dificulten “l’accés a un habitatge lliure”, segons Ràdio Seu.\nEn aquest sentit, la formatgera Helena Guillén, una altra impulsora de la plataforma, defensa que “cal deixar d’impulsar el monocultiu turístic i diversificar l’economia”, perquè creu que actualment l’Alt Pirineu és “un parc temàtic” i necessita “abandonar el monopoli turístic” i “invertir en sectors necessaris per a la vida”, entre els quals esmenta “sectors productius, serveis a les persones i conservació de la biodiversitat”, a més de “deixar d’ignorar l’emergència climàtica”. Tot i aquestes afirmacions, Guillén ha negat que estiguin en contra del sector turístic i de serveis, principal pilar econòmic de la Cerdanya i de bona part del Pirineu.\nEl vídeo on Hand Solo (David Aguilar) ensenya a un infant a utilitzar una pròtesi feta amb peces de Lego\n||*|| Visca els Països Catalans !!!