Teheran intercanviarà els ostatges per dos presos de la tribu dels segrestadors\nEls serveis de seguretat iranians intercanviaran properament els tres espanyols, un italià i un iranià segrestats el passat 14 d'agost, per dos membres importants de la tribu a la qual pertanyen els segrestadors, segons publicà ahir el diari Sobh-é-Emrouz. Ghader Chah-Bajch i Hossein Jassi-Farahani, l'alliberament dels quals és exigit pels segrestadors, «varen ser entregats el diumenge (per les autoritats penitenciàries) a les forces de policia per un intercanvi amb els turistes estrangers», subratllà el diari, generalment ben informat de qüestions de seguretat.\nUn responsable de la policia afirmà diumenge que els ostatges serien alliberats aquesta setmana. «Tenim previst que l'alliberament dels ostatges es produeixi abans que finalitzi la setmana», declarà Mohamed-Ali Karimi, cap de seguretat de la província de Kerman. El passat 14 d'agost, els espanyols Joaquín Fernández, sacerdot madrileny de 70 anys; Cosme Puerto, domínic salmantí de 57, i Pedro García, informàtic de 34 anys, varen ser segrestats juntament amb l'enginyer italià Massimo Cattabriga i el ciutadà iranià Ramatollah Soleimanei en el seu hotel a Kerman.


Som de la Mercè: Agraïment a Andrés Borràs\nAgraïment a Andrés Borràs\nHi ha agraïments que són d'estricta justícia i per això els fem públics aquí al bloc. La feina que fem els exalumnes, que la fem de franc i en el nostre temps lliure (o si convé treient temps d'on sigui), no seria possible sense la col·laboració de moltes persones, entitats, empreses i institucions que ens donen suport. Generalment logístic, però suport al capdavall.\nDe vegades, la col·laboració pot sorgir sense buscar-la. És el cas d'Andrés Borràs, el conserge de la Mercè, que ens va fer un cop de mà decisiu perquè l'exposició "La Mercè. Una història en imatges" pogués veure's sense problemes aquest passat 9 de juny.\nAlgú pot pensar-se que muntar l'exposició és arribar al lloc amb les fotos sota el braç i penjar-les d'uns claus oportunament ben situats a una paret neta i polida. I de vegades, és així, quan hi ha una sala d'exposicions equipada i preparada. Però quan s'ha d'adaptar al que et trobes no sempre és fàcil. De vegades per condicionants físics (dit d'altra forma, falta de mitjans suficients, però no critiques perquè prou que et deixen la sala). De vegades, perquè intentes que l'exposició tingui cert sentit cronològic i segons l'espai disponible has de canviar-ne la configuració, de forma que el relat continuï sent vàlid sense salts temporals bèsties.\nAquest 9 de juny el problema era dels primers. Disposàvem d'uns plafons cedits per l'Ajuntament de Tortosa que ja van fer la seva funció, però als quals era rematadament difícil subjectar les fotos amb els procediments habituals en aquesta mena d'exposicions de caràcter efímer. Sort que l'Andrés estava allí i va trobar la solució. I és més, no és que la trobés, és que sense que fos la seva feina, la va portar a la pràctica.\nQueda aquí dit el fet i expressat l'agraïment.


Peluqueria canina a domicilio en Castell de Castells\nLas mejores peluquerias a domicilio en Castell de Castells\nPara nosotros la opción 2 es la más adecuada como peluquería canina a domicilio en Castell de Castells ya que no nos tenemos que preocupar de nada, las instalaciones de lavado, secado o corte de pelo están perfectamente equipadas para tratar a nuestro perro.\nVentajas de utilizar una peluquería canina a domicilio que preste sus servicios en Castell de Castells para ti y tu mascota:\nLas peluquerias caninas a domicilio en Castell de Castells es un nuevo servicio en donde profesionales en peluquería canina se desplazan a las puertas de nuestra casa para poner guapo a nuestro perro con todas las garantías que tiene dejar esta labor, en muchos casos engorrosa para los dueños de mascotas que quieren tener bien atendida a su perra o perro pero que por múltiples motivos no pueden encargarse de ello.\nDentro de las peluquerias caninas a domicilio en Castell de Castells tenemos dos posibilidades.\nEs esta página te hemos seleccionado las mejores peluquerías caninas móviles que se desplazan a la puerta de tu casa en Castell de Castells para que elijas la que más te guste o más confianza y servicios te ofrezca.\nVentajas de utilizar los servicios de una peluquería canina a domicilio en Castell de Castells.\n¿Vives en Castell de Castells y tu animal de compañía necesita un arreglo a fondo de su pelo con baño y corte de pelo incluido y no tienes tiempo para desplazarse a una peluquería canina cerca de Castell de Castells?\nPues no te preocupes ya que por suerte cada vez hay más peluquerías caninas con que prestan sus servicios en la puerta de tu casa en Castell de Castells.\nAhorra tiempo, se desplazan a Castell de Castells para realizar los tratamientos que necesite su perro.\nServicios prestados por las peluquerias caninas a domicilio en Castell de Castells\nEste servicio de peluqueria a domicilio en Castell de Castells para nuestros perros se realiza desde la unidad móvil desplazada hasta la puerta de nuestra casa o punto de encuentro de la urbanización donde vivimos, realizando todos los tratamientos dentro de la unidad móvil, de esta forma ya nos podemos olvidar de ensuciar nuestra casa de pelos y sufrir los malos olores que se producen al darle un baño a animal de compañia que tanto queremos.\nHabitualmente los servicios prestados por el personal de peluquerias caninas a domicilio en Castell de Castells son los siguientes:\nVeterinario 24 horas en Castell de Castells\nVeterinario exoticos en Castell de Castells


miércoles 31 julio, 2019 - 10:04 AM | Mundo,\nMiami.- Un hombre de 27 años fue condenado en Pensacola (noroeste de Florida, EE.UU.) a diez años de prisión, más cinco de libertad condicional, por haber tenido relaciones sexuales sin advertir a sus parejas de que era portador del virus del sida, informaron este miércoles medios locales.\n#positivo al VIH\n#Rasheem Ikey Bodiford


Els arbres al Polell: Situació actual del sector forestal\nEls arbres al Polell\nL'agraiment i el respecte envers l'arbre. El respecte per l'arbre, significa reconeixer el seu esforç, no despreciar ni desaprofitar-ne res, un cop l'hem hagut de tallar.\nSituació actual del sector forestal\nActualment i desde fa uns anys, el sector forestal està patint una forta crisi tant al Montseny com a nivell de país.\nAmb l’ús dels combustibles d’origen fòssil, hi ha hagut l’abandó generalitzat dels productes forestals com a combustible.\nLa industria química ja no utilitza la matèria primera dels boscos del Montseny.\nEls baixos preus dels productes forestals, en alguns casos el preu no ha pujat des de fa 20anys. Encara que tant el combustible, salaris,transport,... si que ha pujat i molt.\nUn dels problemes amb que es troba el sector forestal són els baixos preus dels productes i concretament de la fusta en brut i no elaborada. I aquesta és la base del problema:\nja que si el preu del producte és baix, els salaris també, els propietaris tampoc no en treuen el benefici que voldrien,i en conseqüència no inverteixen en el manteniment i millora dels boscos, i això genera una baixa qualitat de la fusta, que s'esgrimeix com al motiu per a no pujar els preus.És un peix que es mossega la cua!\nL'entrada de fustes de bona qualitat i a molt bon preu, provinents dels països del nord i l'est d’Europa, així com també l’entrada de fustes tropicals, moltes vegades il·legals (amb explotacions sense cap mena de regulació), també està col·laborant a ensorrar el sector forestal català. Ja que els preus baixos de la fusta que ve de fora (i que a vegades no s'ha fet amb totes les garanties, ni PTGMF, ni regulació laboral, amb salaris molt més baixos,...) fa que els nostres preus baixin o no puguin pujar, d'aquesta practica dels mercats exteriors se'n diu Dumping.\nD'altra banda la població en general no te la consciència, ni el sentiment de consumir fusta del país, com un producte amb un gran valor ecològic, de dinamització rural i de cohesió social, ja que la bona gestió dels nostres boscos evitarà problemes, com incendis, plagues, envelliment de la població i despoblament de les zones de muntanya (convertint-se en 2nes residencies).\nEls nostres boscos estan cada dia més bruts, perquè el producte forestal val poc, però encara val menys el subproducte, que ni es recull i es deixa al bosc, creant problemes com el xancre o de plagues (xilòfags,...) i sobretot un greu risc d'incendi. Aquest despilfarro és una mostra del poc respecte que demostrem pels nostres boscos.\nAquests subproductes s'utilitzaven com a combustible, i no quedava res als boscos.\nL’ús d’altres formes d’energia no dona sortida a la llenya i el carbó que no han variat de preu des de fa molts anys.\nDins el gremi dels treballadors forestals, la precarietat laboral, els baixos salaris, en general manca de formació i d'experiència fan que sigui un sector amb una alta sinistralitat i molt marginal (immigrants, jubilats, ...)\nNo podem permetre que es degradi més el sector, ja que això portarà cada dia més problemes, i pot arribar el dia en que haguem perdut aquella cultura tradicional que ha gestionat els nostres boscos durant segles, coincidint curiosament, amb l'època de la història en que més massa forestal tenim.\nfusta carbó castanyer porxo subproductes forestals Alzina Espais oberts Llenya Biodiversitat Devesa video


Advocacia convoca la XXII Edició del Premi Drets Humans dedicats enguany a la ‘Defensa de l’accés universal a la Salut’ – cvca\nAdvocacia convoca la XXII Edició del Premi Drets Humans dedicats enguany a la ‘Defensa de l’accés universal a la Salut’\nEl Consell General de l’Advocacia Espanyola, a través de la Fundació Advocacia Espanyola, ha obert hui el termini de presentació de candidatures per a la XXII Edició dels Premis Drets Humans, que enguany, amb motiu de la pandèmia que està assotant al conjunt del nostre planeta, estaran dedicats a la defensa de l’accés universal a la salut en les categories habituals de Persona, Institució i Mitjà de comunicació.\nEs premiarà als qui han destacat especialment en la complicada lluita contra el coronavirus Covid-19 i/o els qui estan treballant intrèpidament per a aconseguir la cura i vacuna amb la qual fer front a aquesta gegantesca pandèmia, així com als qui estan sostenint la necessitat de fer que aqueixa vacuna arribe a cada racó del planeta.\nEls premis volen reconéixer d’aquesta manera la lluita mitjançant accions o iniciatives que desperten consciències, ajuden a canviar hàbits, faciliten l’exercici del dret d’accés universal a la salut, i que siga dutes a terme per persones, institucions, empreses, mitjans i professionals de la comunicació compromesos amb la salut de tots, així com la divulgació dels drets que la pandèmia ha posat en escac, començant pel més essencial de tots: el dret a la vida.\nLa presentació de candidatures, oberta a totes les persones o institucions relacionades amb el món del Dret o l’Advocacia i les institucions o empreses públiques i privades, finalitza el 30 de setembre i els premis s’entregaran en el marc d’un acte solemne del Consell General de l’Advocacia Espanyola. Les bases poden consultar-se en www.abogacia.es .\nEntre els premiats en anys anteriors figuren l’activista Laura Zúniga, l’advocat José Manuel Marraco, el programa l’Escarabat Verd de TVE, la unitat del Seprona de la Guàrdia Civil, Adela Cortina, la Unitat de Gestió de la Diversitat de la Policia Municipal de Madrid, el periodista Jon Sistiaga, l’atleta Kathrine Switzer, el Projecte CAPRE dels Salesians de Medellín, la periodista Chika Oduah, l’Equip Olímpic de Refugiats dels Jocs de Rio 2016 i l’atleta paralímpic Ibrahim a l’Hussein, Women´s Link Worldwide, Javier Bauluz, Carlos Carnicer, Francisca Sauquillo, la Congregació de Adoratrices d’Almeria, els missioners Juan José Aguirre i Aurelio Gazzera, la Ciutat Escola dels Xics (CEMU), Henrique Cymerman, la jutgessa guatemalenca Iris Yassmín Barris, Càritas i Banc d’Aliments, la Cort Penal Internacional, Federico Mayor Zaragoza, Almudena Ariza, l’Associació Mares de Srebrenica, el jesuïta Jesús María Alemany, els advocats iranians Mohammed Mostafaeí, Nasrin Sotoudeh i Javid Houtan, l’Organització dels Pobles Indígenes Mepha´a, l’advocat expert en defensa dels drets dels menors estrangers no acompanyats, Juan Ignacio de la Mata, l’advocada índia Ela Bhatt, fundadora de SEWA, l’Associació de Dones Treballadores Autònomes, els treballs de reinserció en els centres penitenciaris espanyols, els ex ostatges de les FARC, Ingrid Betancourt i William Pérez, la coordinadora de l’Associació “Les nostres filles de retorn a casa” de Ciutat Juárez, Marisela Ortiz, l’esclava nigerina Hadijatou Mani, el director de l’orquestra West-*Eastern Divan, Daniel Barenboim, la presidenta de la Xarxa Europea de Lluita contra les mutilacions sexuals, Khady Koita, el Monestir Mater Dei de Nampula (Moçambic), el Pare Jaime Garralda, fundador d’Horitzons Oberts, la Comissió Espanyola d’Ajuda al Refugiat (CEAR), el patró i la tripulació del pesquer “Francisco i Catalina”, Amnistia Internacional, Vicente Ferrer, els ex defensors del Poble, Fernando Álvarez de Miranda i Joaquín Ruiz-Giménez, els periodistes Yolanda Álvarez (El Mundo), Mónica Bernabé (El Mundo), Angels Barceló (SER), Rosa Isela Pérez, Gervasio Sánchez, Carla Fibla (SER), Nicolás Castellano (SER), José Naranjo (La Província), el programa “Amb tots els accents” (La 2), Lluís de Vega (ABC), Carmen Sarmiento (TVE), Marisa Goñi, Felipe Armendáriz i Matías Vallés (Diari de Mallorca), Manuel Leguineche, l’espai “12 mesos, 12 causes”, de Tele5…


Spray comestible purpurina Champagne | Gadgets & Cuina\nEsprai alimentari en color purpurina Champagneque li donarà als teus creacions un toc final brillant i espectacular. L'Spray és facilíssim d'usar i és perfecte per decorar les teves cupcakes, pastissos, postres...\nIngredients: Silicat potàssic d'alumini (E555), colorants (E171, E102).\nProductes relacionats de Spray comestible purpurina Champagne\nSpray alimentari Wonder\nSpray comestible purpurina Champagne?


Subvencions per afavorir l'autoocupació de joves. (Catalunya)\nRESOLUCIÓ TSF/1270/2020, de 3 de juny, per la qual s'obre la convocatòria per a la concessió de subvencions per a afavorir l'autoocupació de joves inscrits en el programa de Garantia Juvenil per a l'any 2020.\nConsiderant l'Ordre TSF/181/2017, de 27 de juliol (DOGC núm. 7424, d'1.8.2017), per la qual s'estableixen les bases reguladores per a la concessió de subvencions per a afavorir l'autoocupació de joves inscrits en el programa de Garantia Juvenil, mitjançant mesures de foment del treball autònom;\nConsiderant el Decret 289/2016, de 30 d'agost, de reestructuració del Departament de Treball, Assumptes Socials i Famílies; el Decret 229/2018, de 23 d'octubre, de reestructuració del Departament de Treball, Assumptes Socials i Famílies; i el Decret 234/2019, de 12 de novembre, de reestructuració del Departament de Treball, Assumptes Socials i Famílies, que regulen la reestructuració del Departament de Treball, Assumptes Socials i Famílies;\nConsiderant l'Ordre TSF/63/2018, d'11 de juny, per la qual s'aprova la tramitació electrònica obligatòria en qualsevol procediment de concessió, justificació, revocació i presentació de recursos en les convocatòries de subvencions, premis, beques i ajudes del Departament de Treball, Assumptes Socials i Famílies per a entitats (DOGC núm. 7642, de 14.6.2018), modificada per l'Ordre TSF/5/2019, de 14 de gener (DOGC núm. 7789, de 16.1.2019);\nConsiderant l'Ordre PDA/21/2019, de 14 de febrer, per la qual es determina el sistema de notificacions electròniques de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i del seu sector públic;\nConsiderant la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, que regula i garanteix la transparència de l'activitat pública i el dret d'accés de les persones a la informació i la documentació públiques;\nConsiderant la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i el seu Reglament de desenvolupament, aprovat pel Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, que pel seu caràcter bàsic tenen afectacions sobre les normes reguladores de bases de les subvencions que elabora l'Administració de la Generalitat de Catalunya;\nConsiderant el que disposen el Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, la Llei 4/2020, de 29 d'abril, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per a l'any 2020, i la Llei 5/2020, de 29 d'abril, de mesures fiscals, financeres, administratives i del sector públic i de creació de l'impost sobre les instal·lacions que incideixen en el medi ambient;\nConsiderant el Reglament (UE) núm. 1303/2013 del Parlament Europeu i del Consell, de 17 de desembre de 2013, modificat pel Reglament (UE) 2020/460 del Parlament i del Consell de 30 de març de 2020 i el Reglament (UE) 2020/558 del Parlament i del Consell de 23 d'abril de 2020;\nAtès que, davant la situació de crisi actual, és indispensable donar continuïtat a aquesta convocatòria, la qual cosa justifica la declaració d'interès general de les subvencions per a afavorir l'autoocupació de joves inscrits en el programa de Garantia Juvenil en el marc del pla de xoc del Decret llei 16/2020, de 5 de maig, de mesures urgents complementàries en matèria de transparència, ajudes de caràcter social, contractació i mobilitat per a fer front al COVID-19;\nVist l'Acord del Govern aprovat en la sessió del 19 de maig de 2020, d'aprovació de la despesa pluriennal corresponent a les subvencions objecte d'aquesta convocatòria;\nA proposta de la Direcció General de Relacions Laborals, Treball Autònom, Seguretat i Salut Laboral; amb els informes previs de l'Àrea Jurídica de Treball i de Relacions Laborals i de la Intervenció Delegada del Departament de Treball, Assumptes Socials i Famílies, i fent ús de les atribucions que em confereix la legislació vigent,\nObrir la convocatòria per a la concessió de subvencions del Departament de Treball, Assumptes Socials i Famílies per al desenvolupament de les subvencions per a afavorir l'autoocupació de joves inscrits en el programa de Garantia Juvenil en situació d'inscrit beneficiari.\nLes mesures de foment del treball autònom que regula aquesta convocatòria consisteixen en la subvenció d'un import fix de fins a 10.000,00 euros per a cada jove que es doni d'alta de manera ininterrompuda en el règim de la Seguretat Social dels treballadors autònoms o mutualitat del col·legi professional corresponent durant un període de 12 mesos per a garantir uns ingressos mínims a l'autònom a l'inici de la seva activitat econòmica.\n–2 Tramitació i documentació\nLa tramitació, la resolució i l'atorgament de les subvencions que preveu aquesta convocatòria, així com les condicions, els requisits de participació i la documentació que cal aportar, els regeixen les bases que aprova l'Ordre TSF/181/2017, de 27 de juliol, per la qual s'estableixen les bases reguladores per a la concessió de subvencions per a afavorir l'autoocupació de joves inscrits en el programa de Garantia Juvenil, per la qual cosa la tramitació, l'aprovació i la publicació d'aquesta convocatòria queden condicionades a aquestes bases reguladores.\nLa base 9 de l'Ordre TSF/181/2017, de 27 de juliol, estableix la documentació que ha d'aportar la persona sol·licitant de l'ajuda en la fase de sol·licitud.\nSobre aquest tema, l'apartat 9.3.c) estableix que, en cas de professionals col·legiats, han de presentar document original de la seva alta a la mutualitat del col·legi professional corresponent com a sistema alternatiu al règim especial de la Seguretat Social de treballadors autónoms (RETA). Per a facilitar la verificació del requisit establert en la base 3.2.c) cal que també aportin un document emès per la mútua del col·legi professional que certifiqui que en els 6 mesos anteriors a aquesta alta no estava en situació d'alta en aquesta mutualitat com a sistema alternatiu al RETA.\nL'apartat 9.3.d) estableix que ha d'aportar la fulla de domiciliació bancària degudament tramitada, d'acord amb el model del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda disponible en http://economia.gencat.cat/web/.content/70_*tresoreria_*pagaments/*arxius/trans_*banc_*area_sàpiga.pdf i segellat per l'entitat financera. Aquesta fulla sol s'ha d'aportar en el cas de canvi de dades o si és la primera vegada que se sol·licita una subvenció en el Departament de Treball, Assumptes Socials i Famílies.\nVista la situació provocada amb la irrupció del COVID-19, es flexibilitza aquest criteri amb l'objectiu de facilitar al màxim la tramitació telemàtica de les ajudes i es permet que l'acreditació de la titularitat de les dades bancàries especificades en el full de sol·licitud es pugui demostrar amb la presentació de la fotocòpia de la llibreta d'estalvi, extracte enviat pel banc o qualsevol altre document bancari on consti el nom i els cognoms de la persona titular de les dades bancàries i el número de compte IBAN consignats en el formulari de sol·licitud durant el període de vigència de l'estat d'alarma derivat del COVID-19.\nPer a poder presentar la sol·licitud electrònicament, cal disposar d'un certificat digital vàlid i vigent. S'admeten els sistemes de signatura electrònica i segells electrònics avançats que es fonamenten en un registre fiable de la identitat d'usuaris o basats en certificats reconeguts o qualificats de signatura electrònica. Concretament, s'admeten els que considera l'apartat 6.2 del Protocol d'identificació i signatura electrònica aprovat per l'Ordre GRI/233/2015, de 20 de juliol, que són els mecanismes següents:\nLa relació de certificats digitals vàlids es pot consultar en la secció Certificats i signatures electròniques de la Seu electrònica (https://seu.gencat.cat).\nLes persones sol·licitants poden fer el seguiment de l'estat de la sol·licitud des de La meva carpeta en la Seu electrònica (https://seu.gencat.cat).\nLa informació relacionada amb el procediment de concessió de subvencions de les persones sol·licitants d'aquestes ajudes es pot consultar en el web del Departament de Treball, Assumptes Socials i Famílies (http://treballiaferssocials.gencat.cat).\n–4 Termini per a la presentació de les sol·licituds\nEl termini de presentació de sol·licituds és des de l'endemà al de la publicació d'aquesta Resolució en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya fins al 15 de setembre de 2020. Les sol·licituds s'han de presentar pels mitjans especificats en la base 8 de l'Ordre TSF/181/2017, de 27 de juliol.\n–5 Aplicació pressupostària i quantitat màxima destinada\n5.1 L'import inicial destinat a la concessió d'aquestes subvencions és de 6.125.000,00 euros segons la distribució anual següent:\n4.900.000,00 euros, a càrrec del pressupost de la Direcció General de Relacions Laborals, Treball Autònom, Seguretat i Salut Laboral, partida BE14 D/4700001/331, per a l'any 2020.\n1.225.000,00 euros, a càrrec del pressupost de la Direcció General de Relacions Laborals, Treball Autònom, Seguretat i Salut Laboral, partida BE14 D/4700001/331, per a l'any 2021.\n5.2 D'acord amb l'article 36.1 del Decret llei 16/2020, de 5 de maig, de mesures urgents complementàries en matèria de transparència, ajudes de caràcter social, contractació i mobilitat per a fer front al COVID-19, l'import inicial de la convocatòria anual prevista del programa d'ajudes a la creació de treball autònom dels joves d'entre 18 i 29 anys, inscrits en el registre de Garantia Juvenil, tots dos inclosos, que és de 6.125.000,00 euros, s'ampliarà fins a 15.000.000,00 d'euros, per a poder disposar d'una renda de subsistència durant la primera fase de posada en marxa de la seva activitat, i amb la finalitat de poder atendre un major nombre de destinataris.\n5.3 El citat import inicial es pot modificar, sense que es requereixi cap disposició nova d'ampliació de quantia ni cap convocatòria nova, dins de les previsions de l'article 36.1 del Decret llei 16/2020, de 5 de maig.\n5.4 L'efectivitat d'aquesta convocatòria queda condicionada a l'existència efectiva de crèdit suficient i adequat al pressupost per a l'exercici pressupostari corresponent dins dels límits per a la despesa pluriennal aprovats pel Govern en el moment de la resolució de concessió.\nAquesta actuació és elegible a través del Programa operatiu d'ocupació juvenil 2014- 2020, núm. CCI2014ESO5M90P001, finançant amb el Fons Social Europeu i la Iniciativa d'Ocupació Juvenil, en el marc de l'eix prioritari 5, amb una taxa de cofinançament del 91,89%.\nLa quantia màxima d'aquesta subvenció és de fins a 10.000,00 euros per la permanència durant 12 mesos ininterromputs d'alta al règim especial de la Seguretat Social dels treballadors autònoms (RETA), règim especial que correspongui o mutualitat del col·legi professional corresponent.\nD'acord amb la base 23 de l'Ordre TSF/181/2017, de 27 de juliol, si es produeix la baixa anticipada abans que hagi transcorregut un període de 8 mesos d'alta ininterromputs, la persona beneficiària de la subvenció ha de retornar la totalitat de la subvenció rebuda. Si es produeix la baixa anticipada de l'autònom o autònoma transcorreguts 8 mesos d'alta ininterromputs en el règim especial dels treballadors autònoms o en la mutualitat del col·legi professional corresponent com a sistema alternatiu al RETA, s'ha d'utilitzar la taula d'imports següent tenint en compte només els mesos complets:\nEs considera subvencionable l'import de fins a 10.000,00 euros per a cada persona donada d'alta de manera ininterrompuda durant 12 mesos en el règim especial de la Seguretat Social dels treballadors autònoms o mutualitat del col·legi professional corresponent per a garantir uns ingressos mínims de l'autònom a l'inici de la seva activitat econòmica.\nNo poden accedir a aquesta ajuda els joves inscrits en el programa de Garantia Juvenil que en l'edició anterior a aquest programa ja hagin gaudit d'aquesta modalitat d'ajudes regulats en la Resolució TSF/1985/2019, de 15 de juliol, per la qual s'obre la convocatòria per a la concessió de subvencions per a afavorir l'autoocupació de joves inscrits al Programa de Garantia Juvenil per a l'any 2019 (DOGC núm. 7922, de 22.7.2019) encara que presentin una nova sol·licitud d'ajuda per a una activitat econòmica diferent de la que ja va obtenir l'ajuda en la convocatòria anterior.\n–9 Àmbit temporal de les ajudes\nPoden sol·licitar aquestes ajudes els i les joves, prèviament inscrits en el programa de Garantia Juvenil, que es donin d'alta com a treballadors autònoms des de l'1 de setembre de 2019 fins a la data màxima de presentació de sol·licituds de subvenció que estableix el punt 4 de la part dispositiva de la present Resolució de convocatòria de subvencions.\n–10 Procediment de concessió, resolució i notificació\nEls òrgans competents per a la tramitació dels expedients són els serveis territorials del Departament de Treball, Assumptes Socials i Famílies, tenint en compte el domicili fiscal de la persona autònoma. L'òrgan competent per a dictar la resolució corresponent és el director o directora dels serveis territorials que hagi tramitat la sol·licitud de la subvenció.\nEl termini màxim per a emetre la resolució i notificació és d'un mes a comptar des de la data en què s'hagi aportat tota la documentació preceptiva.\nEn cas que l'òrgan competent no dicti i notifiqui la resolució en el termini d'un mes, s'entén que la sol·licitud s'ha desestimat, d'acord amb l'article 54.2.e) de la Llei 26/2010, de 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.\nContra la resolució de concessió o de denegació de les ajudes, que no esgota la via administrativa, es pot presentar recurs d'alçada davant el director o directora general de Relacions Laborals, Treball Autònom i Seguretat i Salut Laboral, que és l'òrgan competent per a emetre resolució, en el termini d'un mes, d'acord amb els articles 121 i 122 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i l'article 76 de la Llei 26/2010, de 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.\nAl final de l'exercici s'ha de donar publicitat dels atorgaments de les subvencions mitjançant la publicació en la secció Ajudes i subvencions atorgades del web del Departament de Treball, Assumptes Socials i Famílies (http://treballiaferssocials.gencat.cat) i en el Tauló electrònic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya (http://tauler.gencat.cat). Quan els imports de les subvencions concedides, considerades individualment, siguin de quantia igual o superior a 3.000,00 euros, també és necessària la seva publicació en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i en el Tauló electrònic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.\nD'acord amb l'article 15 de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, les subvencions s'han de publicar en el Portal de la Transparència (http://transparencia.gencat.cat).\nLes persones beneficiàries de les subvencions han de donar la publicitat adequada al caràcter públic del finançament del programa d'acord amb el que estableix la base 21 de l'Ordre TSF/181/2017, de 27 de juliol, reguladora d'aquestes ajudes.\nAquesta Resolució té efectes a partir de l'endemà al de la seva publicació en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.\nContra aquesta Resolució de convocatòria, que posa fi a la via administrativa, les persones interessades poden interposar recurs contenciós administratiu, d'acord amb l'article 10.1.a) de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà al de la seva publicació en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.\nAmb caràcter previ, contra aquesta Resolució de convocatòria, les persones interessades poden interposar recurs de reposició, d'acord amb el que disposen els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i l'article 77 de la Llei 26/2010, de 3 d'agost, davant el conseller de Treball, Assumptes Socials i Famílies, en el termini d'un mes a comptar des de l'endemà al de la seva publicació en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.


TarragonaDigital.cat: Tarragona 2017 i la vergonyosa esquizofrènia del digital Directe.cat\nTarragona 2017 i la vergonyosa esquizofrènia del digital Directe.cat\nSí, cal invertir 50 MEUR a Tarragona-2017 i més si en fossin necessàris senyors del digital Directe.cat. Està clar que sí; està clar que Tarragona es mereix aquesta inversió de la mateixa manera que se la va merèixer Barcelona amb els JJOO del 1992, per exemple. Quina diferència hi ha senyors sectaris del digital Directe.cat?.\nCom és que no heu dit res quan es projectaven els JJOO d'Hivern que el centralisme aberrant barceloní ja havia batejat com els jocs de Barcelona-Pirineus, i que de ben segur que haguessin costat molt més que els 50 MEUR que es preveuen per als Jocs de Tarragona 2017?.\nLes medalles que els catalans van guanyar als JJOO de Barcelona o les que haguessin guanyat als jocs centralistes Barcelona-Pirineus, en cas de fer-se, no se les hagués emportat igualment Espanya?. De què aneu els d'aquest digital?.\nA què ve, doncs, tanta alarma pels 50 MEUR previstos per als XVIII Jocs del Mediterrani que es faran a Tarragona l'any 2017?. Per què aquesta històrica i visceral antipatia de Barcelona contra tot el que fa referència a Tarragona, contra tot el que pot representar un benefici per a la nostra ciutat?.\nDit això, voldria afegir que precisament aquest digital pateix d'una esquizofrènia i paranoia digne de ser diagnosticada per un bon equip de metges especialitzats en aquestes malalties que es poden convertir en cròniques. I és que el digital Directe.cat que abans tenia enllaçat al meu bloc, ja fa moltes setmanes que l'he eliminat, i la raó és més que senzilla.\nVista parcial de Tarragona des del campanar de la Catedral Basílica\nEls redactors o responsables d'aquest digital pateixen d'una obsesió paranòica, valgui la reincidència, pel que fa a la sobirania i l,a independència hipotètica de Catalunya.\nPer a aquesta gent sembla que al marge d'aquesta temàtica repetitiva fins a l'atipament, ni a Catalunya, ni a Espanya ni al món no hi passa mai res.\nAquesta gent hauria de saber, a aquestes alçades, que una gran part de la societat catalana està farta i tipa de tanta picabaralla entre politics i partits politics respecte a la sobirania de Catalunya.\nNo és prou patètic i vergonyós veure com per a determinar el contingut d'una simple pregunta, ni en això els politics no són capaços de posar-se d'acord?. Francament, n'hi ha com per a tirar la tovallola, en aquest cas sí, com a mostra de repulsió envers una classe politica que ni els catalans en el seu conjunt, ni Catalunya com a país es mereixen.\nSenyors del Directe.cat, no sigueu tan explicits demostrant la vostra animadversió envers Tarragona, tot i que us agraïm la vostra sinceritat. De fet, els barcelonins, als tarragonins, no ens descobriu res de nou sobre la vostra descarada animadversió contra Tarragona. De fet, el despòtic centralisme de Barcelona respecte a Catalunya, és tant o més nefast que el centralisme de Madrid. Per cert, Joan Marsé des de Barcelona afirma que no se'n fia ni de CiU ni d'ERC.\nAddenda.- Complexe esportiu Tarragona-2017. També s'està preparant la Marato Costa Daurada Tarragona2017.


Un pare assassina els seus fills de 4 i 7 anys ofegant-los a Croàcia\nActualitzat 25/09/2021 19:36\nTriple parricidi a Croàcia: detenen un home de 56 anys que ha assassinat els seus tres fills de 4 i 7 anys ofegant-los en un apartament de Zagreb.\nUn pare assassina els seus fills a Croàcia\nEls fets han passat aquest dissabte a la capital de Croàcia, a Zagreb. Han trobat els cadàvers de tres nens: un de quatre anys i dos bessons de 7, ofegats en un apartament de la ciutat i han detingut el pare de les víctimes, un home de 56 anys i de nacionalitat austríaca com a presumpte autor del triple assassinat.\n"Adeu a tots. Us abandono perquè ja no puc més. L'amor de la meva vida Marija D. em va deixar perquè el meu ex emmanilla Dajana K. va ser dolenta amb ella, i ja no tinc més diners", va escriure el sospitós en el seu missatge de "comiat".\n"Existeix sospita fonamentada de què el ciutadà austríac va cometre actes penals d'assassinat greu contra tres nens menors", explica Fiscalia de Croàcia en un comunicat.\nLa policia va acudir al lloc dels fets després de rebre una trucada d'un amic del sospitós que havia alertat, després de llegir un missatge seu en Facebook, que aquest semblava estar a punt de suïcidar-se.\nUna carta de suïcidi a Facebook\nEn el comunicat a la xarxa social no deia res dels nens, que van ser trobats sense vida, aparentment ofegats, per les autoritats quan aquestes van entrar en domicili.\nL'home s'havia intentat suïcidar després del crim\nEl pare estava amb vida, però poc conscient. Aparentment, hauria intentat enverinar-se. Després de ser ingressat en un hospital, el seu estat de salut era estable aquest dissabte a la tarda.\nEl pare que presumptament ha assassinat els seus tres fills a Croàcia havia publicat una carta de suïcidi a les xarxes socials / Pixabay\nEls seus fills estaven passant el cap de setmana amb els seus pares\nEl metge forense ha determinat que els nens han estat assassinats de manera violenta. Segons els mitjans locals, el sospitós és un expert financer amb companyia pròpia, i assessorava diverses companyies. Estava divorciat i els seus fills estaven passant el cap de setmana amb ell al seu apartament.\nDelicte de triple assassinat als seus propis fills\nA causa del xoc que va patir després de conèixer la notícia, la mare, que viu i treballa a Dubrovnik, està sent atesa en una clínica psiquiàtrica. La investigació continua oberta, en mans de la Policia de Croàcia, i estan intentant esbrinar més detalls per esclarir els fets. L'home es podria enfrontar a penes de presó per un presumpte delicte d'assassinat de tres menors d'edat.\nEl famós actor Michael Williams, mort sobtadament per les drogues


Les medalles en natació es resisteixen\nAhir la piscina de Reykjavik portava bones vibracions per als tres nedadors andorrans desplaçats als Jocs dels Petits Estats d'Islàndia. Tots tres, Pol Arias, Mònica Ramírez i Nàdia Tudó van aconseguir la classificació per a les finals de la tarda, on no van arribar als objectius.\nLa primera en entrar a escena va ser Mònica Ramírez. Disputava la prova dels 100 esquena, on sortia amb el quart millor registre. No obstant això, la nedadora de la FAN no va poder mantenir el ritme, i va caure fins a la cinquena plaça de la final, amb un temps d'1 minut, 7 segons i 27 centèssimes.\nDesprés de les proves d'esquena van arribar els 400 lliures. Nàdia Tudó sortia en representació d'Andorra pel carrer número vuit. Després d'una bona sortida, no va poder mantenir el ritme imprès per les primeres. Amb tot, Tudó va tancar la final amb un temps de 4 minuts i prop de 40 segons, en la vuitena plaça.\nJa només quedava la presència de Pol Arias. Als 400, i tot ser una prova una mica curta per a ell, va nedar gairebé tota la estona en quarta plaça i a prop de la medalla, però al final, a l'última piscina, va caure fins al sisè lloc de la final, amb un temps de 4 minuts, 7 segons i 44 centèssimes.\nEn aquesta segona jornada de copetició l'himne encara no ha sonat a la piscina de ReykjaviK. La Federació de Natació es resisteix però a marxar d'Islàndia sense medalla.


lafundicio, autor en Keras Buti - Pàgina 2 de 3\nCentre de Saber Gitanos, Poble Gitano\nRromano kidipen al Raval\nPosted on 22 gener, 2020 22 gener, 2020 by lafundicio\nEl projecte Rromano Kidipen ha proposat un procés de treball comunitari a diversos barris de Barcelona amb presència i significació per la comunitat gitana en base al qual activar coneixements propis dels barris que siguin rellevants pel territori. El procés de treball ha partit de la col·laboració amb associacions, persones i espais comunitaris de barri […]\nPosted in Centre de Saber Gitanos, Poble Gitano\t| Tagged arxiu, gitanitat, Poble Gitano, rromano kidipen\tLeave a comment\ncomunitat, Cooperativa de Consum\nPassejada en bici pel Parc Agrari del Llobregat\nPosted on 24 abril, 2019 by lafundicio\nL’Henbici és un projecte impulsat des de l’entitat ecologista La Saboga per promoure i fomentar l’ús de la bicicleta i la mobilitat sostenible a L’Hospitalet. Aquest diumenge 28 d’abril ens proposen fer una passejada en bici pel Parc Agrari del Llobregat, on es conreen les verdures que consumim a la Cooperativa Keras Buti. Perquè no […]\nPosted in comunitat, Cooperativa de Consum\t| Tagged bici, bicicleta, mobilitat, Parc Agrari del Llobregat\tLeave a comment\nAprèn casetellà, comunitat, Escola Popular\nPosted on 4 novembre, 2018 4 novembre, 2018 by lafundicio\nL’Escola Popular Keras buti ofereix des del mes de juny, un espai pera a aprendre castellà al Centre Municipal Ana Díaz Rico dels blocs de La Florida. Les sessions estivals van ser tan exitoses que aquesta tardor s’han engegat dos grups més amb alumnes d’arreu. L’espai està dinamitzat per la Maria, una jove del […]\nPosted in Aprèn casetellà, comunitat, Escola Popular\t| Tagged comunitat\tLeave a comment


Le Petit Tramassac. Image 1 of 12.\n1 / 12Le Petit Tramassac\nNo, this guesthouse doesn't have a casino, but Casino Lyon Pharaon (7-min drive) and Casino Le Lyon Vert (26-min drive) are both nearby.


Sandra Guimarães, nova directora artística de Bombas Gens Centre d’Art | Bonart\nSandra Guimarães, nova directora artística de Bombas Gens Centre d’Art\nLa Fundació Per Amor a l’Art (FPAA) ha presentat aquest matí en roda de premsa la nova directora artística del seu centre d’art Bombas Gens, Sandra Guimarães.\nGuimarães pren el relleu de Nuria Enguita, després de la sortida d’aquesta rumb a nous projectes professionals. S’inicia així una nova etapa en Bombas Gens de la qual ha donat més detalls la vicepreseidenta de FPAA, Susana Lloret: “La Fundació Per Amor a l’Art és un projecte viu. Això vol dir que evoluciona i canvia, però no de qualsevol manera, perquè el seu propòsit seguix estant molt definit: compartir la Col·lecció Per Amor a l’Art i sensibilitzar a tantes persones com siga possible, connectant-les amb l’art. A la recerca d’aquest doble propòsit; consolidar l’essencial i obrir-nos a nous horitzons, hui presentem una nova etapa que s’inicia i una nova persona que l’impulsarà “.\nSegons ha expressat Lloret, la nova directora artística de Bombas Gens arriba en un moment en què el centre d’art gaudeix d’un reconegut nivell de qualitat i prestigi fruit de l’excel·lent gestió d’Enguita que ha de mantenir, alhora que busca conquerir nous públics i ampliar la seua projecció internacional. Aquest serà el principal repte a què s’enfrontarà Guimarães. “Té experiència demostrada, una llarga trajectòria, una agenda internacional, la capacitat d’oferir noves i estimulants lectures de la Col·lecció Per Amor a l’Art, i a més l’ingredient màgic: molta il·lusió. Amb tot això ho aconseguirà de segur”, ha afegit.\nSandra Guimarães compta amb l’aval del director d’l’Àrea d’Art de FPAA, Vicent Todolí, que segons ha explicat ha seguit la sòlida carrera de la portuguesa des dels seus començaments: “Sandra va iniciar la seua trajectòria fent pràctiques en Serralves quan jo era director d’aquest museu. Després va seguir com a curadora i, quan se’n va anar al Remai Modern de Canadà, jo formava part del consell assessor. Allà va posar en marxa el museu i em va agradar molt la presentació que va fer de la col·lecció. També em va cridar l’atenció especialment l’exposició de Rosa Barba que va comissariar… Amb això vull dir que he seguit de prop la seua carrera, que conec bé la seua feina, i que per tota la seua experiència acumulada en diverses institucions em sembla que és la persona idònia per continuar el treball iniciat per Nuria Enguita”.\nEn la seua primera compareixença pública, Sandra Guimarães ha compartit la seua motivació per posar-se al front del centre d’art valencià: “És un immens privilegi per a mi acceptar aquest lloc. Bombas Gens ha sigut un dels grans èxits dels últims anys a Espanya i a l’estranger. Agraeixo José Luis Soler i Susana Lloret la seva visió, la seva decidida determinació de servir a l’art i als artistes, i d’honrar l’experiència directa del seu treball. La col·lecció que s’ha creat amb l’assessorament de Vicent Todolí és molt estimulant i denota un alt grau d’exigència. I el notori programa desenvolupat baix la direcció de Nuria Enguita suposa tot un repte”. Guimarães es posa al front de Bombas Gens en un moment en què, segons ha afirmat, més que mai els museus haurien d’actuar i demostrar per què són necessaris. En aquest sentit, ha manifestat estar desitjant treballar amb l’equip del centre d’art valencià per continuar realitzant aquest esforç, possibilitant l’execució de projectes ambiciosos, brindant experiències transformatives per seguir tenint un museu que sigui inclusiu, centrat en l’artista, actiu i que desenvolupa la investigació a diversos nivells. “També estic en deute amb els artistes inspiradors amb els que he treballat en els últims anys. Estic molt feliç de portar aquesta experiència a Bombas Gens i espero amb ànsies el desafiament de portar a la institució al següent capítol de la seua història “, ha conclòs.\nLa carrera de Sandra Guimarães (Porto) en les arts visuals abasta al voltant de 20 anys i inclou llocs com curadora al Museu Serralves (Porto, Portugal) 1998-2010, així com directora fundadora de programes i curadora en cap al Remai Modern (Saskatoon, Canadà) 2015 -2019. En 2018 va ser membre de el grup propositor per al Scotiabank Premi de Fotografia (Toronto, Canadà).\nEtiquetes: Bombas Gens · Fundació Per Amor a l'Art · Sandra Guimarães · Susana Lloret


Documento de archivo 6.575\nBrossa, Joan 3.824\nMiserachs, Xavier 769\nLlopis, Pepa 142\nBerenguer, Josep Maria 127\nFinlay, Ian Hamilton 83\nZuyderhoff, Madelon 72\nRabascall, Joan 44\nClemente, Francesco 40\nEditorial Nueva Frontera S.A. 40\nFoye, Raymond 39\nCentre Internacional de Fotografia, Barcelona 37\nSala Vinçon (Barcelona) 35\nValenti, Gonzalo 35\nArt & Project 34\nVigo, Edgardo Antonio 34\nVautier, Ben 33\nFête de la Lettre (París) 31\nMetrònom (Galeria d'art) 30\nCalleja, J.M. 29\nCastellón, Rolando 29\nSIEP (Col·lectiu artístic) 28\nEspaço N.O. (Grup d'artistes) 27\nFernández, Juan José 27\nHelduen Alfabetatze-Berreuskalduntzerako Erakundea (HABE) 26\nProducciones Editoriales 25\nCuyàs, Jordi 24\n4 Taxis (Associació) 22\nSimón, Jaume 22\nAphesbero, Michel 21\n(Thomas, Philippe ATENCIÓ! EL NOM DE L'ARTISTA NO POT FIGURAR PÚBLICAMENT) 19\nDollens, Dennis 19\nLartigue, Pierre 19\nFundació Joan Miró 16\nWarhol, Andy 16\nAltaió, Vicenç 15\nBeijeren, Geert van 15\nHac Mor, Carles 15\nHincks, Gary 15\nPermanyer, Lluís 15\nRavesteijn, Adriaan van 15\nBaroni, Vittore 14\nNoguera, Pere 14\nVidal, Francesc 14\nAbril, Chiqui 13\nDeisler, Guillermo 13\nGeys, Jef 13\nTerrades, Andreu 13\nFondo Joan Brossa 1.044\nCreación de manuscritos 170\nManuscritos de obras 32\nPoesía literaria 26\nPoesía escénica 2\nConcepción de poemas 138\nPreparación para la edición de obras 4\nPruebas de imprenta 3\nPoesía literaria 2\nBiblioteca personal y otras colecciones 5\nBiblioteca personal 5\nCorrespondencia con personas 549\nCorrespondencia de Joan Brossa 545\nCorrespondencia entre terceros 4\nCorrespondencia con entitades 309\nCorrespondencia de Joan Brossa 307\nInventarios de la obra 7\nFondo Xavier Miserachs 769\nBarcelona blanco y negro 184\nFulls de contacte 184\n35 mm - Paso Universal 475\nHojas de contacto 135\nFondo Pere Sousa 39\nArte postal 34\nFondo Nervo Óptico / Espaço N.O. 27\nEspaço N.O. 27\nFondo Histórico MACBA 4\nGestión de los proyectos expositivos y programas públicos 4\nDocumentación fotográfica y audiovisual de las actividades 4\nReportajes fotográficos y audiovisuales de las actividades 4\nFondo Museo de Arte Contemporáneo de Barcelona (1959-1967) 3\nMuseo de Arte Contemporáneo de Barcelona (1959-1967) 1\nFundación y gestión del Museo 1\nSucesores del Museo 2\nMuseu d'Art Contemporani dels Països Catalans. Ayuntamiento de Banyoles 2\nFotografía analógica 778\nPublicación en serie 627\nGrabación sonora 20\nGrabación audiovisual 4\nJoan Brossa 4.082\nXavier Miserachs 769\nPoesía visual 736\nLibros de artista 427\nPoesía objetual 137\nArte postal 87\nIan Hamilton Finlay 76\nMadelon Zuyderhoff 71\nCentre Internacional de Fotografia Barcelona (CIFB) 43\nEdgardo Antonio Vigo 43\nHanuman Books 40\nPere Sousa 38\nPais Vasco 36\nSala Vinçon 35\nMetrònom (Galeria d'art) 31\nJoan Rabascall 30\nNervo Óptico / Espaço N.O. 27\nPepa Llopis 21\nPhilippe Thomas 21\nSin texto 401\n1981-1990 Documento de archivo\nBrossàrium 1 : (Cavall al fons i El sabater) / Joan Brossa ; [producció, Centre Dramàtic de la Generalitat de Catalunya; direcció, Jordi Mesalles]\nL'Avioneta [edició facsímil]\nCenizas [núm. 37]\nCarta : Barcelona, a Joan Brossa, [Barcelona], 1988 [i.e. 1998] oct.\n1988 [i.e. 1998]\n[Correspondència de Maria-Pilar Palos a Joan Brossa i un text en prosa]\n[El Gran Teatre del Liceu a Sevilla] [full de contacte 2632]\n[El Gran Teatre del Liceu a Sevilla. Plácido Domingo] [full de contacte 2633]\n[El Gran Teatre del Liceu a Sevilla. Plácido Domingo] [full de contacte 2634]\n[El Gran Teatre del Liceu a Sevilla] [full de contacte 2635]\n[El Gran Teatre del Liceu a Sevilla] [full de contacte 2636]\n[El Gran Teatre del Liceu a Sevilla] [full de contacte 2637]\n[El Gran Teatre del Liceu a Sevilla] [full de contacte 2638]\n[El Gran Teatre del Liceu a Sevilla] [full de contacte 2639]


Actualitzada 19/06/2018 a les 16:06\nSi coneguéssim el futur, la vida deixaria de tenir bona part del sentit, si és que en té cap. Perdríem l’esperança per tot allò que volem aconseguir, s’esvairien les il·lusions que posem en l’arribada d’un cop de sort imprevist o per assolir allò a què hem dedicat tantes hores d’esforç, les expectatives davant l’esdevenidor (que sovint ens esperonen a tirar endavant) quedarien en no res... i ens convertiríem en éssers impassibles que esperaríem arribar a tot allò que, al capdavall, sabríem que és inevitable, indefugible, i que no hi hauria més remei que acceptar amb resignació.\nFixeu-vos que els endevins professionals, aquells que tiren cartes o miren boles de vidre, mai no són categòrics en les seves prediccions. Descriuen tendències, possibilitats, esdeveniments més o menys vagues... que sovint es poden arribar a modificar a partir de canvis i accions personals. Saben perfectament que, per diverses raons, no poden llençar prediccions definitives: 1-perquè el futur és impredictible, 2-perquè si els pronòstics no es compleixen perdran un client, i 3-perquè intueixen les implicacions anímiques de saber el futur i, per tant, saben que en realitat ningú no el vol conèixer exactament. Per això, si són prou intel·ligents, el que fan els astròlegs, nigromants i profetes no és pas visualitzar el que encara no ha passat, sinó observar el client i el seu entorn, deduir i vaticinar a partir de probabilitats.\nEl meu escepticisme en cartes i conjuncions astrals és absolut. Crec que endevinar el futur és, a banda d’impossible, poc recomanable. El futur no el podem anticipar amb exactitud, però podem preparar-lo, si més no en part. El futur és tan inevitable com, de vegades, més o menys previsible. El podem sembrar i esperar que el temps sigui propici. Al capdavall, moltes de les coses que passaran són conseqüència del que fem ara. De les decisions que prenem avui, se’n despendran alguns dels fets de demà. I és per això, perquè potser encara podem creure en un demà millor, en un futur on ningú trepitgi els drets de ningú, on tothom –i a tot arreu— respecti tothom, on ens puguem expressar en llibertat i sense por, on els pobles –tots— puguin decidir com i què volen ser, on ningú no sigui reprimit brutalment per exercir el dret de manifestar la seva voluntat, on la legalitat no passi per davant de la legitimitat, on els recursos i els serveis estiguin ben distribuïts, on no es discrimini cap persona per raó de raça, sexe, origen o llengua... és per això, dic, que ens convé treballar, si cal, fins a l’esgotament.\nDigueu-me il·lús, tracteu-me d’innocent, proclameu-me rei dels ingenus... però no m’adjudiqueu alegrement el qualificatiu de ruc pel simple fet d’encoratjar a lluitar per un futur millor. El futur –sigui el que sigui– és massa important.


El temps. Hui i últims dies: Mazarrón - Resúmenes diarios anteriores - Gràfiques - tmax - Agència Estatal de Meteorologia - AEMET. Govern d'Espanya\nActualitzat: divendres, 14 de maig 2021 02:00 (hora oficial)


El PP demana la compareixença del director d'À Punt sobre la sanció de Competència a les empreses "del clan Puig"\nEva Ortiz: "Alfred Costa ha de comparéixer el dimarts en les Corts per a donar compte de la sanció imposada a diverses productores per pactar preus"\n21 de març de 2021 (12:33 CET)\nLa portaveu adjunta del Grup Popular a les Corts i portaveu en la comissió de Radiotelevisió Valenciana, Eva Ortiz, ha afirmat avui que la compareixença d'Alfred Costa, el dimarts a les Corts, "ha de servir per a llançar llum sobre la sanció de Competència a les empreses del clan Puig per pactar preus".\nEva Ortiz s'ha pronunciat així sobre la pròxima compareixença del director general de la Societat Anònima de Mitjans de comunicació en el Parlament valencià. "Des del PPCV hem comprovat en multitud d'ocasions com des del Consell no volen donar cap explicació sobre el que passa amb les subvencions i les empreses dels germans del president. Esperem que aquesta compareixença sí que servisca per a aclarir alguna cosa i una vegada més reconeixem la valentia de la radiotelevisió valenciana en denunciar aquest cas", ha manifestat.\nLa diputada ha recordat que la Comissió de Defensa de la Competència de la Comunitat Valenciana va imposar una multa de prop de 43.000 euros a diverses mercantils lligades a Francis Puig, germà del cap del Consell -Comunicacions dels Ports, Kriol Produccions i Canal Maestrat- en observar un pacte de preus per part d'aquestes signatures per a aconseguir diversos lots d'un concurs de corresponsalies d'À Punt.\n"A Costa li demanem transparència, ja que no la trobem en el Consell. Només demanem que explique què va ocórrer i com", ha assenyalat Eva Ortiz, qui ha reiterat que "malgrat les nombroses traves que ens estan posant des de diferents instàncies per a recaptar informació sobre els germans Puig, el PPCV està guanyant tots els recursos i aconseguint expedients i arribarem fins al final".\nLa diputada ha recordat, així mateix, que Alfred Costa també ha de respondre en la comissió sobre la reunió de la delegada d'À Punt a Castelló amb Francis Puig, tal com apareix recollit en converses de whatsapp. Finalment, Eva Ortiz ha assenyalat que aprofitarà la compareixença per a preguntar al director general d'À Punt per la cadena de fallades tècniques en la nit del 19 de març, que va portar a haver de suspendre la programació d'À Punt durant 20 minuts. "Volem saber què va ocórrer exactament i si va ser una fallada puntual o hi ha algun problema tècnic que puga portar al fet que es repetisca".


El bisbalenc Josep Maria Campanera ha presentat la memòria del seu Treball Final de Màster sobre la xarxa d’abastament d’aigua de la Bisbal a l’Ajuntament – Ajuntament de la Bisbal del Penedès\nEl passat divendres 15 de novembre, el bisbalenc Josep Maria Campanera es va reunir amb l’alcaldessa Agnès Ferré; la regidora del Servei d’Abastament d’Aigua, Leo Uceda; i l’enginyer municipal amb l’objectiu d’exposar el seu Treball de Fi de Màster (TFM) sobre les xarxes de distribució d’aigua potable de la Bisbal.\nEl maig de 2019 la Junta de Govern va aprovar un conveni de col·laboració entre l’Ajuntament i l’Escola de l’aigua per a la realització del TFM en Tecnologia i Gestió de l’aigua (Agbar-UOC-UPC) Josep Maria Campanera, en l’àmbit del servei d’abastament d’aigua del municipi. L’estudiant ha pogut tenir accés, durant els darrers mesos, a informació i documentació sobre la xarxa d’aigua amb l’objectiu de facilitar-li la confecció del treball. A més, tal com establia el conveni signat, Campanera ha entregat a l’Ajuntament de la Bisbal una còpia de la memòria final del treball lliurada a l’Escola de l’Aigua per a la seva avaluació.\nL’alcaldessa de la Bisbal del Penedès, Agnès Ferré, ha explicat que “es tracta d’un treball molt interessant que ha permès que l’estudiant pugui treballar com a cas d’ús una experiència real, com és la de l’Ajuntament de la Bisbal del Penedès”. Ferré ha afegit que “ens llegirem en deteniment aquest treball, ja que creiem que les seves conclusions poden ser útils per a la gestió del servei des de l’Ajuntament”.\nCASTELLANO | El pasado viernes 15 de noviembre, el bisbalenc Josep Maria Campanera se reunió con la alcaldesa Agnès Ferré; la regidora del Servei d’Abastament d’Aigua, Leo Uceda; y el ingeniero municipal con el objetivo de exponer su Trabajo de Fin de Máster (TFM) sobre las redes de distribución de agua potable de la Bisbal.\nEn mayo del 2019 la Junta de Gobierno aprobó un convenio de colaboración entre el Ayuntamiento y la Escola de l’Aigua para la realización del TFM)en Tecnología y Gestión del agua (Agbar-UOC-UPC) de Josep Maria Campanera, en el ámbito del servicio de abastecimiento de agua del municipio. El estudiante ha podido tener acceso, durante los últimos meses, a información y documentación sobre la red de agua con el objetivo de facilitarle la confección del trabajo. Además, tal como establecía el convenio firmado, Campanera ha entregado al Ayuntamiento de la Bisbal una copia de la memoria final del trabajo entregada a la Escola de l’Aigua para su evaluación.\nLa alcaldesa de la Bisbal del Penedès, Agnès Ferré, ha explicado que “se trata de un trabajo muy interesante que ha permitido que el estudiante pueda trabajar como caso de uso una experiencia real, como es la del Ayuntamiento de la Bisbal del Penedès”. Ferré ha añadido que “nos leeremos con detenimiento este trabajo, ya que creemos que sus conclusiones pueden ser útiles para la gestión del servicio desde el Ayuntamiento”.\nS’han començat a instal·lar els contenidors de poda als barris de la Bisbal


Després d'haver incorporat al seu catàleg la reedició del poemari Sang de violí a la teulada, així com un parell de llibres més, l'editorial Emboscall publica un nou volum de relats d'Albert Tugues, Los cuentos de la casa barroca. Es tracta d'una aproximació bonhomiosa –com sempre ho és aquest autor– però mai càndida al món de la violència quotidiana a través del filtre d'una literatura un xic gòtica, un xic barroca. Ell ho ha volgut definir com a pulp fiction, manllevant el títol de la cèlebre pel·lícula de Quentin Tarantino, però també els relats barats i les historietes, que han entrat en desús sota el domini de la televisió i dels llibres de tapa dura amb pretensió de best sellers. Als que seguim el seu bloc de Pensión Ulises, l'imaginari que presenta Tugues ens resulta familiar.\nPel tipus de personatges que presenta, urbanites desnonats del triomf i ancorats en laberints quotidians, ens sentim a prop dels relats de bogeria quotidiana de Charles Bukowski, sovint amb el sexe com a punt d'unió, però sense entrar en detall, com si les situacions grotesques busquessin el desenllaç en elles mateixes.\nL'exercici de Tugues resulta estimulant perquè és ple de bona literatura –hem esmentat Bukowski, però també caldria citar Cortázar, les històries extraordinàries de Poe o una barreja entre els films de Kubrick amb els de Jess Franco–, sense mostrar-se petulant ni ambiciosa, sinó tal qual, tal com raja. Entrem en els intersticis dels moments perduts del dia: l'hora d'esmorzar, personatges devorats pels dubtes, gent que es troba en un bar impersonal, un amant de dones casades avorrides, la visió d'una imatge borrosa a l'aigua de la dutxa, una sessió furtiva de sexe entre uns amants sense devoció...\nLa presència de la casa barroca inunda alguns dels contes, unifica el volum. Sense arribar, però, a ser una mena de la popular pàgina 13 Rue del Percebe dels tebeos de Bruguera per les diferents localitzacions, des d'un dels pisos als locals de sota i els edificis veïns. M'agrada perquè Tugues els escriu nítids i deliciosament atractius. Són barrocs, però no en la forma; són poètics en el suggeriment, no en l'estructura, i, com en la literatura pulp o en Bukowski, els devores i aniries a comprar-ne més immediatament. Els contes de Tugues serveixen, també, per dur-los a la platja sense tenir la sensació de perdre el temps.


Flor De Burgos Quark-queso Fresco Con Yogur De Vainilla\nCodi de barres: 8436039434905 (EAN / EAN-13)\nCategories: es:Quedo batido proteico\n- Sugars 13,7 g\nProducte afegit 3 de març de 2018 a les 5:27:33 CET per kiliweb.\nÚltima modificació de la pàgina del producte 15 de juliol de 2019 a les 8:40:52 CEST per autorotate-bot.\nLa pàgina del producte, també editada per elcoco, openfoodfacts-contributors, yuka.YllKWktaa2dudFVyeXRnN294UFd3UFZRM2NLRlJUT3NkZW9VSWc9PQ.


Daniel Auber - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Daniel-François Esprit Auber)\nDaniel-François Esprit Auber (Caen, Normandia, 29 de gener de 1782 – París, 12 de maig de 1871) va ser un compositor francès, autor de al voltant de 70 obres per a l'escena, òperes, ballets i música religiosa.\n(fr) Daniel-François-Esprit Auber\n29 de gener de 1782\n12 de maig de 1871(1871-05-12) (als 89 anys)\nCementiri del Père-Lachaise, 4\nLlista de directors dels conservatoris nacionals de música, dansa i drama a França\n← Luigi Cherubini – Ambroise Thomas →\nCompositor, coreògraf, pedagog i musicòleg\nGrand opéra, opéra-comique, òpera i música clàssica\nJean-Blaise Martin i Ignaz Ladurner\n(1824) Concert à la cour\n(1828) La muette de Portici\nL'avi d'Auber era pintor del Rei sota el regnat de Lluís XVI i son pare, majoral de caça del mateix monarca. Aquest va ser al mateix temps pintor i gran aficionat a la música. Després de la Revolució va obrir un magatzem de làmines. El jove Auber va ser predestinat per son pare per a continuar amb el negoci, però li va ser permès satisfer la seua il·lusió per la música i va aprendre a una primerenca edat a tocar alguns instruments. El 1802 va ser enviat a Londres per a aprendre l'anglès, tornant dos anys després al reprendre's les hostilitats entre França i Anglaterra a conseqüència de la ruptura del Tractat d'Amiens.\nDe tornada a França va començar la seua carrera musical com a afeccionat, compartint l'afició amb el negoci familiar d'estampació de làmines que funcionava molt bé. Durant aquesta època va compondre una petita òpera còmica L'erreur d'un moment, interpretada per una societat d'afeccionats a la música de París. Luigi Cherubini es va interessar per ell i el va introduir en la família Chimay, relació de la que va eixir molt afavorit. Llavors va escriure també Jean de Couvin, òpera còmica en tres actes.\nEs va orientar llavors cap al teatre per al que va escriure prop de 70 partitures. La seua primera representació es va efectuar en el teatre Feydeau el 27 de febrer de 1813 amb Séjour militaire, d'èxit mediocre, sis anys després es va representar en el mateix teatre Le Testament et les billets doux.\nMentrestant el pare d'Auber va morir arruïnat. Llavors el jove Auber va intentar viure de la música. El 1820 va escriure La Bergère chatelaine i va descobrir la música de Rossini que va influir notablement en la seua obra. Va conèixer en Michele Enrico Carafa di Calobrano, i també l'Eugène Scribe, autor dels llibrets d'algunes de les òperes de més èxit, amb el qui va establir una bona relació durant vint anys, i amb qui es va complementar perfectament.\nA partir de llavors, va compondre una òpera per any. Al llarg de la seua vida va escriure 37 òperes còmiques i 10 òperes que formen un total de 132 actes i quinze ballets.\nEls seus principals èxits van ser Le Maçon, òpera còmica en tres actes (525 representacions des de 1825 a 1896), Emma ou La promesse imprudent, òpera còmica en tres actes que es va interpretar 121 vegades sense interrupció des de 1821 a 1832, La beige ou le Nouvel Eginhard amb 145 representacions i Léocadie amb 120 representacions en vuit anys. Va aconseguir la glòria amb La muette de Portici, gran òpera en cinc actes, interpretada per Laure Cinti-Damoreau (soprano) i Adolphe Nourrit (tenor) que des de 1828 fins a 1882 va gaudir d'un total de 505 representacions. Durant la seua representació en Brussel·les el 25 d'agost de 1830 es va produir un tumult que va ser el senyal per a la revolució per la qual Bèlgica es va independitzar del Regne Unit dels Països Baixos. Aquesta obra va assentar les bases de la grand opéra francesa.\nAuber va succeir el seu mentor Luigi Cherubini com a director del Conservatori de París el 1842, lloc que va ocupar fins a la seua mort el 1871, i on va tenir alumnes com Daria Mikhailovna Leonova. El 1825 va ser nomenat membre de la Legió d'Honor, aconseguint el rang de comandant el 1847. Napoleó III el va nomenar Mestre de la Capella Imperial el 1857.\nDurant l'assetjament alemany a París (1870-71), es va quedar a la ciutat, però les calamitats patides van emmalaltir el seu cor i va morir el 12 de maig de 1871.\nL'Erreur d'un moment (1805, Salle Doyen, París)\nJean de Couvin (setembre 1812, Castell de Chimay, Bèlgica)\nLe Séjour militaire (27 de febrer 1813, Teatre Nacional de l'Opéra-Comique, París)\nEl Testament et les billets-doux (18 de setembre 1819, Òpera còmica, París)\nLi Bergère châtelaine (27 de gener 1820, Òpera còmica, París)\nEmma, ou la Promesse imprudent (7 de juliol 1821, Òpera còmica, París)\nLeicester, ou le Château de Kenilworth (25 de gener 1823 Òpera còmica, París)\nLa Neige, ou le Nouvel Éginhard (8 d'octubre 1823, Opera Comique, París)\nVendôme en Espagne (5 de desembre 1823, Òpera nacional de París)\nLes Trois genres (27 d'abril 1824, Théâtre de l'Odéon, París)\nLe Concert à la cour, ou la Debutante (3 de juny 1824, Òpera còmica, París)\nLéocadie (4 de novembre 1824, Òpera còmica, París)\nLe Maçon (3 de maig 1825, Òpera còmica, París)\nLe Timide, ou li Nouveau séducteur (30 de maig 1826, Òpera còmica, París)\nFiorella (28 de novembre 1826, Òpera còmica, París)\nLa muette de Portici (29 de febrer 1828 Teatre de l'Òpera, París)\nLa Fiancée (10 de gener 1829, Òpera còmica, París)\nFra Diavolo, ou l'Hôtellerie de Terracine (28 de gener 1830, Òpera còmica, París)\nLe Dieu et la bayadère, ou la Courtisane amoureuse (13 d'octubre 1830, Teatre de l'Òpera, París)\nLe Philtre (20 de juny 1831, Teatre de l'Òpera, París)\nLa Marquise de Brinvilliers (31 d'octubre 1831, Teatre de l'Òpera, París)\nLe Serment, ou les Faux-monnayeurs (1 d'octubre 1832, Teatre de l'Òpera, París)\nGustave III, ou le Bal Masqué (27 de febrer 1833, Teatre de l'Òpera, París)\nLestocq, ou l'intrigue et l'amour (24 de maig 1834, Opera Còmica, París)\nLe cheval de bronze (23 de març 1835, Òpera Còmica, París)\nActéon (23 de gener 1836, Òpera Còmica, París)\nLes Chaperons blancs (9 d'abril 1836, Òpera còmica, París)\nL'Ambassadrice (21 de desembre 1836, Òpera còmica, París)\nLe domino noir (2 de desembre 1837, Òpera còmica, París)\nLe Lac des fées (1 d'abril 1839, Teatre de l'Òpera, París)\nZanetta, ou Jouer avec le feu (18 de maig 1840, Òpera Còmica, París)\nLes Diamants de la couronne (6 de març 1841, Òpera còmica, París) estrenada per la seva soprano favorita de l'època Anna Thillon.\nLe Duc d'Olonne (4 de febrer 1842, Òpera còmica, París)\nLa Part du diable (16 de gener 1843, Òpera còmica, París)\nLa Sirène (26 de març 1844, Òpera còmica, París)\nLa Barcarolle, ou l'Amour et la musique (22 d'abril 1845, Òpera còmica, París)\nLes Premiers pas (15 de novembre 1847, Òpera Nacional, París)\nHaydée, ou le Secret (28 de desembre 1847, Òpera còmica, París)\nL'Enfant prodigue (6 de desembre 1850, Teatre de l'Òpera, París)\nZerline, ou la Corbeille d'oranges (16 de maig 1851, Teatre de l'Òpera, París)\nMarco Spada (21 de desembre 1852, Òpera còmica, París)\nJenny Bell (2 de juny 1855, Òpera còmica, París)\nManon Lescaut (23 de febrer 1856, Òpera còmica, París)\nLa circassienne (2 de febrer 1861, Òpera còmica, París)\nLa fiancée du roi de Garbe (11 de gener 1864, Òpera còmica, París)\nLe premier jour de bonheur (15 de febrer 1868, Òpera còmica, París)\nRêve d'amour (20 de desembre 1869, Òpera còmica, París)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Daniel Auber\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Daniel_Auber&oldid=21396221»\nLast edited on 29 juny 2019, at 11:13


Illa sol·licita a Aragonès "una reunió de treball" per fer front al repunt de contagis La República\nIlla sol·licita a Aragonès “una reunió de treball” per fer front al repunt de contagis\nACN Barcelona.-El líder del PSC-Units al Parlament i cap de l’oposició, Salvador Illa, ha enviat una carta al president del Govern, Pere Aragonès, per demanar-li “una reunió de treball” per […]\nACN Barcelona.-El líder del PSC-Units al Parlament i cap de l’oposició, Salvador Illa, ha enviat una carta al president del Govern, Pere Aragonès, per demanar-li “una reunió de treball” per fer front al repunt de contagis de covid-19. La portaveu del partit, Eva Granados, ha explicat que estan preocupats per l’evolució dels contagis i per això volen oferir la seva “col·laboració lleial” per abordar-ho. “Una bona oposició ajuda a fer un millor Govern, i esperem que en les pròximes hores es posin en contacte per treballar conjuntament per fer front a aquest repunt de contagis”, ha expressat. “Són moments d’altura de mires, i no de partidismes”, ha afegit.\nA la carta, Illa apunta que la vacunació porta “notícies molt positives, amb menys pressió hospitalària que els mesos passats, i amb una disminució dràstica de la xifra de defuncions”. Amb tot, adverteix que “els centres d’atenció primària alerten d’un nou col·lapse”.L’exministre de Sanitat també preveu que els contagis “probablement empitjoraran en les pròximes etmanes” i per això li sol·licita una reunió de treball. I detalla que aquesta trobada pot ser entre Illa i Aragonès o entre el conseller de Salut, Josep Maria Argimon, i la responsable de la matèria del PSC, Assumpta Escarp.


En compliment de l'establert en la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal, li comuniquem que les dades que vostè ens faciliti quedaran incorporades i seran tractades en els fitxers titularitat d'Unifamiliar Sant Jordi SL o Visia Llars SL amb la finalitat de poder prestar els nostres serveis, així com per mantenir-lo informat sobre qüestions relatives a l'activitat de l'empresa.\nMitjançant la signatura del present document vostè dóna el seu consentiment explícit perquè Unifamiliar Sant Jordi SL o Visia Llars SL pugui utilitzar les dades facilitades, comprometent-se a tractar-les de forma confidencial i a no comunicar o cedir aquesta informació a tercers.\nAixí mateix, li informem de la possibilitat que té d'exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició de les seves dades de caràcter personal mitjançant escrit dirigit a: Unifamiliar Sant Jordi SL o Visia Llars SL, Passeig Mata 40 baixos (43202 Reus), acompanyant còpia de DNI, o al correu electrònic de [email protected].


19-02-2021 DELINEANT INDUSTRIAL. (MÉS DE 30 ANYS) BARBERÀ DEL VALLÈS\nMetal·lúrgia. Tancaments metàl·lics\nDELINEANT INDUSTRIAL. (MÉS DE 30 ANYS)\nCreació mitjançant AutoCAD i Inventor dels plànols de fabricació de portes a partir dels croquis i detalls aportats.\nCàlcul d'escandalls amb els elements necessaris que configuren la porta: motorització, accessoris, dispositius de\nAssessorar el departament comercial sobre les solucions tècniques a realitzar en els requeriments dels clients. Es necessita conèixer l' AutoCAD; Inventor; Coneixements avançats d'ofimàtica\nDetalls addicionals Ref: 87 (EC).\nPer tractar-se d'un programa de foment de l'ocupació (30 Plus), les persones candidates han de tenir 30 o més anys, estar inscrites com a demandants d'ocupació en situació d'atur a l'oficina de treball, estar disposades a compatibilitzar una formació durant el contracte de treball i pertànyer a algun d'aquests municipis: Badia del Vallès, Barberà del Vallès, Caldes de Montbui, Castellar del Vallès, Cerdanyola del Vallès, la Llagosta, Montcada i Reixac, Palau-solità i Plegamans, Polinyà, Ripollet, Sabadell, Santa Perpètua de Mogoda o Sentmenat. Veure enllaç\nDELINEANT, DISSENY INDUSTRIAL\nDelineant/a Industrial - 2 anys\nAutoDesk - AutoCad (Nivell: Alt)\nConeixements d'anglès. Experiència prèvia al sector de la fusteria metàl·lica / serralleria. - Coneixement de la normativa nacional i internacional de PCI Es valoraran coneixements addicionals de Tekla i BIM. Coneixements de programació en Visual\nContracte inicialment eventual amb perspectives de continuïtat. Salari i horari pendents de determinar amb l'empresa


Videohive Digital Cyber Technology Logo Reveal. 8 Color Presets. - Downloae\nDigital Cyber Technology Logo Reveal. 8 Color Presets. 26624926 Videohive – After Effects Templates Free Download\nVideohive Elegant Gold 25272517\nVideohive Modern Glitch Titles & Lower Thirds 26679278


Fachada de la iglesia de San Pedro por las dÃ©cadas primeras del siglo XX.\n“JUZGADO DE PRIMERA INSTANCIA. PARTIDO DE PRIEGO".


Teatre "Peces de Microteatre: Duérmete niño, Happy birthday Jamie Love, Welcome to Berlin" , amb la Cia. Píndoles | Guia BCN: agenda d'activitats, directoris i cursos de Barcelona Teatre "Peces de Microteatre: Duérmete niño, Happy birthday Jamie Love, Welcome to Berlin" , amb la Cia. Píndoles\nTeatre "Peces de Microteatre: Duérmete niño, Happy birthday Jamie Love, Welcome to Berlin" , amb la Cia. Píndoles


« Tronc de lluç al forn amb patates panadera\nPastís de l’àvia »\n1/4 l. Oli oliva\n100 ml. Vinagre mòdena\n10 ml. Salsa soja\n1/2 Pot de favetes amb oli\nTallarem totes les verdures molt petites i les barrejarem amb l’oli, el vinagre, la soja, les favetes i ho salpebrarem. Aquesta vinagreta queda millor si es deixa reposar o es prepara d’un dia per l’altre.\nTallarem els capdells en 4 o 6 trossos, hi posarem els filets d’anxova i ho regarem amb força vinagreta.\nTags: anxova, capdells, favetes\nVas alternant trossos de cabdells i d'endívies, al mig hi poses el blat de moro i pel voltant la pastanaga i els maduixots. Ho amaneixes amb sal oli i vinagre i ho pintes amb el balsàmic....


Si li presto diners a un familiar, quin interès hauria de cobrar-li? | Consumer\nSi li presto diners a un familiar, quin interès hauria de cobrar-li?\nNo és obligatori cobrar cap tipus d'interès quan es deixa diners a un amic o familiar, encara que pot fer-se\nData de publicació: Dilluns, 24deSetembrede2018\nTots hem prestat diners a un familiar o a un amic en algun moment de la nostra vida. Però no és el mateix deure un parell d’euros pel vermú del diumenge, que prestar-li a algú diversos milers per comprar un cotxe, satisfer un deute o pagar la hipoteca. El segon escenari és, per descomptat, més delicat. Si en algun moment ens hem vist immersos en un préstec entre particulars, és probable que ens hagi assaltat aquest dubte: quin interès hauria de cobrar-li al prestatari? En les següents línies ho aclarim.\nNo és obligatori cobrar interessos a un familiar pel préstec\nAbans de respondre al dubte que plantegem en aquest article, és probable que molts es preguntin si qualsevol persona pot concedir préstecs o aquesta labor està reservada a les entitats de crèdit. El Banc d’Espanya ho aclareix: “La concessió de préstecs no és una activitat reservada i, per tant, pot ser exercida lliurement“.\nUna vegada resolta el dubte, abordem la qüestió que ens ocupa: quin interès hauria de cobrar si li presto diners a un amic o un familiar?\nLa resposta dependrà de cadascun. Partim de la base que si signem un préstec entre particulars, ningú ens obliga a pactar el pagament d’interessos; és a dir, podem cedir el capital a un tercer amb l’objectiu que ens ho retorni sense rebre cap contraprestació. En tal cas, estaríem signant un préstec al 0 %, alguna cosa totalment viable.\nHauria de fixar uns interessos al préstec d’un familiar o amic?\nPerò quan concedim un préstec correm un risc, igual que ho fan els bancs quan ens deixen diners; per això, podem considerar que mereixem una contraprestació econòmica. A més, prestar diners i rebre la mateixa quantitat al cap d’un temps implica perdre poder adquisitiu, si la inflació ha augmentat, ja que els 1.000 euros que hem prestat avui no tindran el mateix valor dins d’un any, en haver pujat la inflació.\nUna solució, si no volem guanyar diners amb el préstec, però tampoc perdre-ho, és referenciar el préstec a la inflació. D’aquesta manera, ens assegurarem que, com a mínim, el valor del muntant que hem deixat serà el mateix abans i després de l’operació, ja que si s’aplica un interès del 0 % o es cobra menys que l’evolució de l’IPC (índex de preus al consumidor), s’estarà perdent poder adquisitiu.\nUna altra opció és sumar un diferencial al valor de l’IPC. Aquest diferencial és el guany que rebrem per prestar els nostres diners. Un exemple. Si a l’agost de 2016 haguéssim deixat 1.000 euros i ens els haguessin retornat a l’agost de 2018, per no haver perdut diners amb l’operació ens haurien d’haver reemborsat 1.038 euros, atenent a una taxa de variació de l’IPC del 3,8 %, segons la calculadora de rendes actualitzades amb l’IPC de l’Institut Nacional d’Estadística (INE). Si a la taxa anterior li haguéssim afegit un diferencial del 2 %, els interessos cobrats haguessin estat de 58 euros, dels quals 20 s’haguessin correspost amb els beneficis de l’operació.\nEn qualsevol cas, el prestatari pot fixar els interessos que consideri oportuns, sempre que aquests no siguin desproporcionats i, per tant, entrin en conflicte amb la llei d’usura, que considera “nul tot contracte de préstec en què s’estipuli un interès notablement superior al normal dels diners”. Així i tot, la normativa no fixa un percentatge concret a partir del com es pugui parlar d’usura.\nPréstec familiar: és important deixar-ho tot per escrit\nSi se signa un préstec entre familiars, és important documentar totes les condicions i signar un contracte. Per tres raons:\nEvitarem que Hisenda consideri que el préstec és, en realitat, una donació encoberta.\nPodrem establir els interessos que cobrarem pel préstec, ja que, en cas de no fixar cap tant per cent, l’Agència Tributària considerarà que rebrem una contraprestació igual al tipus d’interès legal dels diners.\nTindrem la possibilitat de reclamar el deute judicialment.\nRedactar el contracte d’un préstec entre particulars és senzill. Bastarà amb indicar la data i el lloc de signatura del contracte, les dades personals de les parts implicades (prestadora i prestatari), l’import deixat, el termini de devolució, els interessos del crèdit i la liquidació de les quotes (mensual, trimestral, anualment, a venciment…).\nS’ha de registrar el contracte\nUna vegada signat el contracte privat entre el prestador i el prestatari, s’ha de registrar i liquidar l’impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats (ITP) en l’oficina liquidadora mitjançant la presentació del formulari 600.\nNo obstant això, sempre que el crèdit es ferm entre persones físiques, com puguin ser un pare i un fill o dos amics, no s’hauran de pagar impostos. I és que els préstecs entre particulars estan subjectes però exempts de tributació. Serà el prestatari el que hagi de liquidar l’impost en qüestió en un termini màxim d’un mes.\nHisenda, a l’aguait\nSi decidim cobrar interessos al prestatari, hem de saber que els rendiments derivats dels préstecs entre particulars computen com a rendiments del cabdal mobiliari i s’haurà de pagar l’IRPF corresponent.


Acció Climàtica presentarà al·legacions al projecte de MAT aragonesa | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nAcció Climàtica presentarà al·legacions al projecte de MAT aragonesa\nLa MAT Valmuel-Begues és un projecte privat i d’ús exclusiu del seu promotor que travessa vuit comarques de les Terres de l’Ebre, Camp de Tarragona i Penedès. Foto: Govern\nEl Departament d’Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural ha anunciat que presentarà un conjunt d’al·legacions davant el Ministeri d’Indústria, Energia i Turisme al projecte de línia elèctrica aèria de molt alta tensió (MAT) Valmuel-Begues. Pel que fa a l’afectació al medi natural, el departament considera «insuficient i amb poca concreció» l’estudi d’impacte ambiental del nou projecte. Sosté que el traçat de la nova línia coincideix amb llacunes de gran interès biològic i amb espais d’alt valor natural inclosos en la Xarxa Natura 2000. Així, denuncia que la línia travessaria aquests llocs d’interès, i provocaria afectacions negatives sobre hàbitats protegits i espècies de fauna.\n07/09/2021 Unanimitat institucional contra la nova línia de molt alta tensió (MAT)


Relat d'un posicionament vital, un espai de possibilitats a Vic\nEspai de La Clota\nLa Clota és un espai pensat des de la col·lectivitat, amb infinites possibilitats i que sovint serveix de punt de trobada a Vic. Situada en un solar del barri abandonat de les Adoberies, declarat bé cultural d'interès nacional pel seu pes històric a la ciutat, la Clota ja porta un any i mig autogestionant-se i programant activitats culturals sense ànim de lucre. Des de concerts, xerrades o tallers de meditació, fins a cicles de cinema a la fresca o jornades de neteja del riu. Per conèixer-ne més detalls hem parlat amb Arnau Musach (1989, Vic) i Roger Sena (1994, Vic), dues de les persones que avui s'encarreguen de la gestió del projecte i que ens han respost des de la seva experiència i punt de vista.\n"Simplement arreglant el solar, amb un gest tan simple com és treure les males herbes, es va anar despertant un context que al principi era inexistent"\n- Com neix la Clota?\nA.M: L'origen més primigeni de la Clota, anys enrere, té a veure amb Atònit Sonor per l’espai i pel tipus de plantejament interdisciplinar que tenia. Atònit Sonor van ser uns concerts alternatius a la programació oficial del Mercat de Música Viva de Vic organitzat fa anys amb alguns amics amb qui teníem grups de música i ganes de tocar. En el moment en què vam tenir aquesta idea, s'estaven fent les jornades QUAM a l'Acvic sobre les possibilitats de rehabilitació del barri de les Adoberies i allà vaig conèixer una noia que em va proposar utilitzar un solar d'aquest barri per muntar-hi els concerts.\n- El primer contacte directe amb el que avui és l’espai de la Clota.\nA.M: Si, posant-hi quatre palets i sense saber molt bé de qui era el solar ni bé què s'hi havia fet anteriorment. Aquest també va ser el moment en què vam descobrir un punt de llum des dels pocs espais habitats del barri, el Tapís, i gràcies a en Josep amb qui avui encara tenim una connexió molt forta. De seguida es va notar que ell tenia interès en què es fessin coses en aquell espai, perquè l'ajuntament no ho feia i s'estava degradant molt.\n- I com es converteix aquest fet puntual en el projecte actual més sòlid i continu?\nA.M: Després d'això jo vaig acabar Belles Arts i hi havia alguna cosa del context artístic institucional barceloní que no em feia sentir còmode. Pensava: necessito un context "més real", menys elitista, més obert. Llavors se'm va acudir tornar a entrar al solar on ja havíem fet aquells concerts anys enrere, amb la simple idea d'arreglar-lo i iniciar-hi quelcom.\n- És un gest arriscat.\nA.M: Si, però per mi va més enllà de ser un projecte artístic, és un posicionament vital i una manera d'entendre les coses, un espai de possibilitats no definit. Un lloc on no hi hagi res establert i hi pugui passar de tot. Al contrari de la societat en què vivim, que marca la nostra relació amb els espais i amb què s'hi va a fer.\n- I com passa de ser un projecte més aviat personal a ser quelcom col·lectiu?\nA.M: De seguida que vaig tenir la idea s'hi va ajuntar en Marcel Pujols. Ell venia de la música i d’una necessitat espaial al Mercat de Música Viva; on hi poguessin tocar altres propostes musicals amb una filosofia de proximitat entre el públic i el grup, que d’alguna manera trenquen amb les lògiques que a poc a poc s'han anat establint al Mercat.\nR.S: Jo per exemple, em vaig vincular a l'espai a partir d'un fet tan anecdòtic com que una tarda em truqués en Marcel per demanar-me un tallagespes per arreglar el solar. Aquest va ser el meu primer contacte amb la Clota, anar-hi a tallar la gespa.\n- I es va anar col·lectivitzant a base d’anècdotes com aquesta?\nA.M: Simplement arreglant el solar, amb un gest tan simple com és treure les males herbes, es va anar despertant un context que al principi era inexistent. Sense anar a buscar ningú, van venir a portar-nos palets, ens tiraven el corrent... De fet, les persones que passaven sovint prop de l'espai de seguida es preguntaven "què feu aquí?" o fins i tot si ens estaven pagant diners. Aquest moment va ser molt interessant perquè resultava un trencament amb les lògiques pròpies del fer i del fet de produir; si tu dius "no, ho fem com a experiència" resulta un xoc.\n- Tot això potser no hauria estat possible si no hagués estat un solar.\nA.M: Sí. I un altre fet molt interessant i curiós és que des del moment en què és un espai obert físicament, i en un barri on no hi viu ningú, hi passen coses que no controles. Hi vas una tarda i et trobes una família fent un pícnic, o uns joves fumant i escoltant música. També resultar ser un espai perquè qui transita per Vic hi pugui estar, passar l'estona.\n- Hi succeeixen coses que formen part de la programació i d’altres que no. Però com s’organitza la programació?\nA.M: El procés és orgànic. Nosaltres no teníem en cap moment clar què és el què hi volíem fer i fent les mateixes jornades de treball van anar apareixent propostes. Es va començar a gestar una programació molt caòtica i dinàmica: una professora de la universitat de Vic que tenia ganes de fer les classes fora de l'aula, una noia que tenia ganes de fer un cicle de cinema... Pel que fa a concerts sí que hi ha coses que programem nosaltres, o en moments com Sant Jordi, però en general el que s’hi fa va més enllà dels nostres propis interessos personals.\nR.S: Si. Hi ha les coses que ens proposen i les coses que tenim ganes de fer les persones que d'alguna forma gestionem més directament l'espai. En qualsevol cas però, sempre hem intentat que qualsevol persona que vingués a tocar, recitar, pintar, ballar, fer un taller... a la Clota se la retribuís econòmicament.\n- Així doncs, qui forma ben bé la Clota?\nR.S: Una de les característiques essencials de la Clota és que cadascú s'hi pot vincular d'una forma molt diferent. Si tens ganes de vincular-te en l'àmbit gestor per exemple, pots fer-ho. Hi ha qui ve a un esdeveniment i sense haver-hi parlat prèviament es posa a la taquilla, o qui es posa a la barra; o qui fins i tot en forma part i no hi fa cap tasca: les persones que vénen a passar la tarda quan no hi ha cap activitat programada o la gent que assisteix a un recital.\nA.M: Tot i això dins la gestió de la Clota, que està instituïda com a associació, sí que hi ha unes persones que d’alguna manera la constitueixen: en Marcel, en Roger, la Maria, l'Adrià... De fet vam decidir fer-nos associació perquè intuíem que era un camí per poder-nos protegir de certs possibles problemes; per poder regularitzar la barra, sense ànim de lucre; i per intentar poder rebre alguna subvenció o ajuda.\n- I ara que ja fa un any i mig des de l'inici d'aquest projecte. Quina valoració en feu?\nA.M: Molt positiva. La gent en tot moment s'ha interessat per aquest espai. Tenim la sensació general que Vic necessita un lloc així, amb aquesta manera de fer.\nR.S: Sentim que ha encaixat d'una forma molt fàcil a la ciutat. Feia falta un espai on s'hi poguessin fer propostes d'una forma més espontània i directe. Quedant a un bar per programar i construint sobre la marxa.\n- Però últimament hi ha hagut complicacions burocràtiques i legals. Què ha passat?\nA.M: És complicat d'explicar. A grans trets tot neix de l'arribada d'una multa a títol personal a en Marcel Pujols. Vam fer uns concerts al juny i un veí pròxim a la zona es va queixar. Va venir la Guàrdia Urbana i va fer un acte que de seguida va arribar a la Generalitat, en comptes de fer el tràmit amb l'Ajuntament de Vic. És curiós perquè nosaltres ja havíem tingut tracte amb la guàrdia urbana arrel d'alguna queixa ocasional d'algun veí, però no havia passat mai res. L'única diferencia entre els concerts anteriors on havien vingut i els del juny creiem que és una qüestió d'estètica. És a dir, tinc la sensació que la policia abans pararà pel carrer una persona àrab que a una altra; doncs si els concerts aquesta vegada tenien una estètica punk, amb gent amb crestes, s'hi posaran més seriosos; pressuposant que hi ha quelcom de dolent. Tot i això la llicència i les possibilitats de multes només vénen donades en el cas dels concerts amplificats, que al cap i a la fi són el tipus d'activitat que hem realitzat més. Parlant amb l'administració però, sabem que per les xerrades, pel·lícules... no hi hauria cap problema.\nR.S: Arran d'això vam plantejar-nos: doncs què cal fer perquè no ens arribin més multes? I aquí d'alguna manera vam entrar al terreny dels tràmits burocràtics. Tot i que aquests en si siguin molt contradictoris. Per exemple, l'Ajuntament ens va convidar al pla d'acció cultural on es va fer un acte a l'Acvic amb tot d'agents per parlar de la revitalització de la llera del riu Meder; per convertir-la en un nexe d'unió i d'activitat a la ciutat. I en canvi, durant el procés d'intentar legalitzar la situació de la Clota, vam parlar amb unes arquitectes de l'ACA (Associació Catalana de l'Aigua) per qualificar el terreny i poder tenir llicència d'activitat i de seguida ens van dir que la llera del riu Meder era un espai amb risc d'inundació.\n- I en propietat de l'espai?\nA.M: El solar és privat i de dos propietaris diferents. Nosaltres actualment tenim i hem tingut contacte amb els propietaris; un d'ells ens va cedir el terreny força al principi del projecte. Vam inventar-nos un contracte i el vam signar.\nR.S: L'altre en canvi, sap que hi som però no ens fa fora. Així que en aquest cas el procés seria com el dels espais ocupats i tindríem gairebé 8 mesos per desallotjar-lo si ho demanés.\n- Com ha reaccionat la gent davant de tot això?\nR.S: Arran d'explicar tot el tema de la multa a través de les xarxes socials, ha aparegut de seguida una xarxa de suport emocional i econòmic. I no només de persones de la ciutat sinó en general de tot de persones que en algun moment s'han vinculat a la Clota.\nA.M: Si. Per aquest motiu creiem que si administrativament no trobem la manera de poder continuar, mirarem d'aprofitar aquesta xarxa que s'ha creat i el poder que al final podem tenir recollint firmes o anant un grup de persones al ple de l'ajuntament. Utilitzar el poder popular.\n- Així doncs, quin és l'objectiu actual?\nA.M: L'objectiu és mantenir aquest espai i poder-hi seguir fent coses com fins ara, actualment l'entorn físic ha agafat importància i de fet sempre que hem fet actes fora de la Clota es notava que faltava alguna cosa. Suposo que quan has treballat el terreny amb les teves pròpies mans al final ja hi ha un vincle terrenal i emocional amb l'entorn que no tens a cap altre lloc.\n- I quins seran els pròxims passos?\nR.S: L'actitud en general és la d'intentar capgirar el que d'entrada sembla un problema.\nA.M: Tot i això, ens preocupa la relació de la Clota amb l'administració i per això aquest dissabte dia 18 de novembre durant el dia hem plantejat una trobada al Casino de Vic. El Casino és una associació privada nascuda al 1848 que ens ha ofert el seu espai a partir de conèixer tot el que ha passat al voltant de la multa. La proposta és una jornada per analitzar el que hem fet fins ara, explicar la situació actual de la Clota en format taula rodona, i on diverses associacions i col·lectius de la ciutat que ens donen suport parlaran amb la finalitat de reflexionar i debatre al voltant de la relació amb l'administració.\nLa Soll: un espai per fomentar l’esperit crític a Tàrrega\nMarc Tarrida (Duo Fàcil): “Amb els dies que estem vivint ens mereixem seure a una...


PalmaEl terme ‘suïcidi’ va néixer a l’Anglaterra del segle XVII. Va aparèixer el 1635 en el tractat Religio medici del metge humanista Thomas Browne, qui creà el neologisme a partir del llatí sui (‘de si mateix’) i caedere (‘matar’). Ho explica l’assagista i musicòleg Ramón Andrés en el seu interessant llibre Semper dolens. Historia del suicidio en Occidente (El Acantilado, 2015).


Vi Parajes de los Vidrios: totes les anyades a Uvinum\nVi Parajes de los Vidrios\nCompra Parajes de los Vidrios al millor preu\n“NOTA DE TAST: - Vista: Color vermell pruna de capa mitja - Nas: - Boca: és sucós, fresc, amb bona acidesa i un taní lleugerament secant però amb molta frescor Tipus: Negre amb criança Raïm: Garnatxa de més de 60 anys Vinyes: Tots els raïms provenen de vinyes d'entre 60 i 100 anys, de parcel·les situades a Cadalso dels Vidres i San Martín de Valdeiglesias (Madrid) Sòl: Pobres, sorrencs i granítics, arades amb cavalleria Altitud: La vinya es troba entre els 800 i 920 metres d'altitud D.O.P .: Vins de Madrid Celler: Parajes de los Vidrios Municipi (Província): Cadalso dels Vidres (Madrid) Elaboració: Gra sencer, sense esprémer 50% del raïm sencer amb rapa Fermentació a 22ºC en dipòsits d'acer inoxidable i de formigó amb llevat autòctona i buscant el respecte i la tipicitat de la matèria primera Fermentació malolàctica espontània en bótes de roure francès de 500 litres Envelliment: Criança de 12 mesos en bótes de roure francès de 500 litres d'un a quatre vins Temperatura de servei: 14-16ºC Maridatge: Be, carns blanques amb salses, estofats i guisats de carn potents i aromàtics, ànec o faisà, carns vermelles a la barbacoa i formatges d'ovella Observacions: Enòleg Manuel Manzaneque Suárez Presentació: Ampolla 75 clCatado per Andana a l'abril de 2019 Puntuació: 9.0 sobre 10 Nas molt llaminera amb aromes de cirera, fruita vermella madura i records d'encens especialment a l'inici Gran combinació de frescor i volum amb llarga presència al paladar Un nou representant de les garnatxes de Madrid que està en boca de tots els winelovers Et sumes? SI VOLS SABER MÉS ... Parajes de los Vidrios està situat al cor de la serra de Gredos Conjugant la saviesa de Miguel Santiago a la vinya (5ª generació de viticultors a la zona), els coneixements enològics de Manuel Manzaneque i l'experiència comercial de Aseuniv Grans Vins, es conforma aquest gran projecte, per crear vins de Madrid fins, elegants i amb ànima. A la vinya practiquen una viticultura ecològica i biodinàmica, amb un total respecte al medi ambient, utilitzen únicament productes naturals com el sofre i el coure Per l'arada i conreu utilitzen cavalls. Al celler treballen amb la màxima consideració a la matèria primera, buscant com a resultat vins honestos, que reflecteixin el seu origen i la identitat del terrer.”\nFitxa tècnica · Parajes de los Vidrios\nParajes de los Vidrios 2017 13,94€\nQuina és la valoració de/d' Parajes de los Vidrios?\nQuina és l'opinió sobre altres anyades o volums de/d' Parajes de los Vidrios?\n“NOTA DE TAST: - Vista: vermell pruna de capa baixa. - Nas: aromes de cirera, fruita vermella madura i records d'encens especialment a l'inici. - Boca: sucós, fresc, amb bona acidesa i uns tanins fruiters. Gran combinació de frescor i volum amb llarga presència. DENOMINACIÓ D'ORIGEN: Vins de Madrid. VINYA: diferents parcel·les entre els municipis de Cadalso dels Vidres (Serra, Alt, Piquillo, Chorrillo i Isilla) i San Martín de Valdeiglesias (Andrinoso, Marañones i Valdehornos). Vinyes situades als voltants de la Serra de Gredos, a una alçada d'entre 800 i 900 metres sobre el nivell del mar. RAÏMS: 100% Garnatxa. ENVELLIMENT: 12 mesos en bótes de roure francès de 500 litres d'un a quatre vins. ELABORACIÓ: gra sencer, sense esprémer. El 50% vinificat sencer i amb rapa. Maceració prefermentativa en fred durant 4 dies a una temperatura de 12ºC. Fermentació a 22ºC en dipòsits d'acer inoxidable i de formigó, amb llevat autòctona per tal de cercar la màxima tipicitat de la matèria primera. Fermentació malolàctica espontània en bótes de roure francès de 500 litres. MARIDATGE: xai rostit oa la planxa, carns blanques amb salses fortes, estofats, guisats de carn potents i aromàtics de porc, xai, ànec o faisà, carns vermelles a la barbacoa i amb formatges d'ovella. TEMPERATURA DE SERVEI RECOMANADA: 14-16ºC GRADUACIÓ ALCOHÒLICA: 14,5%”