Triceratop - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl triceratop (Triceratops) és un dinosaure ceratòpsid herbívor que va viure durant el Maastrichtià tardà del Cretaci superior, fa entre 68 i 65 milions d'anys, en allò que avui en dia és Nord-amèrica. Fou un dels últims gèneres de dinosaure en aparèixer abans de la gran extinció del Cretaci-Paleogen. Degut al fet que presenta un gran collar ossi i tres banyes sobre el seu gran cos suportat per quatre potes, i que té certes similaritats amb els rinoceronts moderns, el triceratop és un dels dinosaures més fàcilment recognoscibles. Tot i que compartia el seu hàbitat i era depredat pel tiranosaure no és clar si ambdós s'enfrontaven com es mostra habitualment a pel·lícules, documentals, llibres de dinosaures per nens i molts dibuixos animats.\nCara de tres banyes\nEncara no s'ha trobat un esquelet complet del triceratop; tanmateix, l'animal és ben conegut a partir de nombroses restes parcials recol·lectades des de la introducció del gènere l'any 1887. La funció del seu collar i les tres banyes facials distintives han generat un llarg debat. Tot i que tradicionalment s'han vist com a armes defensives contra els depredadors, les últimes teories proposen que és més probable que aquests trets fossin emprats en el festeig i en les mostres de dominància, més similars a la funció de les cornamentes i banyes dels cérvols, cabres blanques, o escarabats rinoceront moderns.\nEl triceratop és un dels ceratòpsids més ben coneguts, tot i que l'emplaçament exacte del gènere dins del grup ha estat font de discussió entre els paleontòlegs. Se'n consideren vàlides dues espècies: T. horridus i T. prorsus, tot i que se n'han anomenat moltes altres.\n2.1 Ús en la filogènia\n3 Descobriment i espècies\n3.1 Nombre d'espècies\n3.3 Orígens evolutius\n3.4 Espècies vàlides\n3.5 Espècies dubtoses\n3.6 Assignacions errònies\n4.1 Dentadura i dieta\n4.2 Funcions de les banyes i el collar\n5 Representació als mitjans de comunicació\nTriceratop en comparació amb la mida d'un humà\nS'estima que un exemplar del triceratop podia arribar a mesurar entre 7,9 i 9 metres de longitud, entre 2,9 i 3 d'alçada, i entre 6,1 i 12 tones de pes. El tret més distintiu era el seu llarg crani, dels més llargs de tots els animals terrestres. Podia créixer fins a superar els dos metres de longitud i podia arribar a representar quasi la tercera part de la longitud total de l'animal. Tenia una única banya al musell, situada sobre els narius i un parell de banyes d'aproximadament un metre de llarg, una a sobre de cada ull. A la part posterior del crani tenia un collar ossi relativament curt. La major part dels altres dinosaures amb collar hi tenien fosses grans, mentre que el collar del triceratop era perceptiblement massís, sense fosses.\nVista lateral d'un esquelet del triceratop al Museu Senckenberg.\nLes espècies del triceratop tenien una complexió robusta, amb potes fortes i mans curtes amb cinc peülles i peus amb quatre peülles. Tot i que és segur que eren quadrúpedes, la postura d'aquests dinosaures ha sigut durant molt de temps objecte de debat. Originalment es creia que les potes frontals de l'animal s'havien d'estendre formant angles des del tòrax, per a carregar de manera òptima el pes del seu cap. Aquesta postura es pot veure en pintures de Charles Knight i Rudolph Zallinger. De totes maneres les proves icnològiques en forma de rutes de petjades de dinosaures banyuts i reconstruccions recents d'esquelets (tant físiques com digitals) semblen mostrar que el triceratop mantenia una postura dreta durant la locomoció normal, amb els colzes lleugerament inclinats, en un estat intermedi entre una postura completament dreta i completament aixafada (com en els rinoceronts moderns). Aquesta conclusió no exclou una anadura aixafada en els enfrontaments o durant l'alimentació.\nEl triceratop és el gènere més ben conegut dels ceratòpsids, una família de grans ceratops de Nord-amèrica. La posició exacta del triceratop dins dels ceratops s'ha debatut durant anys. La confusió sorgeix principalment de la combinació de collars curts i sòlids (similars als dels centrosaurins) amb les llargues banyes al davant (més similars als ceratopsins, també coneguts com a casmosaurins). En la primera visió de conjunt dels dinosaures banyuts, R. S. Lull va hipotetitzar dos llinatges, un de Monoclonius i Centrosaurus portant a triceratops i l'altre amb Ceratops i Torosaurus, fent del triceratop un centrosaurí tal com el grup s'entén avui en dia. Revisions posteriors donaren suport a aquest punt de vista, descrivint formalment el primer, el grup amb collars curts com a centrosaurins (incloent-hi el triceratop), i el segon, el grup amb collars llargs, com casmosaurins.\nReconstrucció d'un Triceratops horridus\nL'any 1949, C. M. Sternberg fou el primer a preguntar-se si aquesta classificació era correcta i, basant-se en el crani i les característiques de les banyes, va proposar que el triceratop estava més emparentat amb l'arinoceratop i el casmosaure, fent del triceratop un gènere de ceratopsí (antigament casmosaurí). De totes maneres, Sternberg fou pràcticament ignorat. John Ostrom i més tard David Norman seguiren situant el triceratop dins dels centrosaurins.\nLes troballes i anàlisis posteriors van enfortir la visió de Sternberg pel que fa a la posició del triceratop, amb Lehman definint ambdues subfamílies l'any 1990 i diagnosticant el triceratop com a ceratopsí basant-se en nombrosos trets morfològics. De fet, encaixa molt bé dins la subfamília dels ceratopsins, exceptuant la característica del collar escurçat. Investigacions més detallades realitzades per Peter Dodson, incloent-hi una anàlisi cladística l'any 1990 i un estudi l'any 1993 utilitzant RFTRA (resistant-fit theta-rho analysis), una tècnica morfomètrica que mesura sistemàticament similaritats en la forma del crani, reforcen la posició del triceratop dins la subfamília dels ceratopsins.\nÚs en la filogèniaModifica\nEn filogènia, el gènere s'ha utilitzat com a punt de referència en la definició del tàxon Dinosauria; els dinosaures han estat designats com a tots els descendents de l'avantpassat comú més recent entre triceratop i els neornites (ex., els ocells moderns). A més a més, els dinosaures amb la pelvis com la dels ocells, els ornitisquis], han estat designats com a tots els dinosaures amb un avantpassat comú més proper al triceratop que als ocells moderns.\nCrani de triceratop de la formació de Laramie a l'est del Colorado. Basant-se en l'edat de la formació de Laramie, podria ser el triceratop més antic conegut.\nDurant molts anys els orígens del triceratop foren poc clars. L'any 1922, el recentment descobert protoceratop fou vist com el seu ancestre per Henry Fairfield Osborn, però passaren moltes dècades abans que altres descobriments addicionals veiessin la llum. De totes maneres, els últims anys han estat molt fructuosos gràcies al descobriment de nombrosos dinosaures relacionats amb els ancestres del triceratop. El zuniceratop, el ceratop amb banyes més antic conegut, fou descrit cap a finals dels anys 1990, i Yinlong, el primer ceratop conegut del Juràssic, l'any 2005.\nAquests nous descobriments han estat vitals en la il·lustració dels orígens dels dinosaures banyuts en general, suggerint-ne un origen asiàtic al període Juràssic, i l'aparició de ceratops banyuts vertaders al principi del Cretaci superior a Nord-amèrica. Com que està cada vegada més clar que el triceratop és un membre de la subfamília dels ceratopsins de collars llargs, un potencial ancestre es podria haver assemblat al casmosaure, que prosperà cinc milions d'anys abans.\nCrani de Triceratops prorsus, publicat per Othniel Marsh l'any 1896.\nRestauració de l'esquelet de Triceratops prorsus per O. C. Marsh, 1913\nEl primer espècimen anomenat que avui en dia s'atribueix al triceratop és un parell de banyes del front unides al sostre del crani, trobades a prop de Denver (Colorado) l'estiu de l'any 1887. Aquest espècimen fou enviat a Othniel Charles Marsh, que creia que la formació geològica de la qual provenia datava del Pliocè, i que els ossos pertanyien a un inusual bisó particularment gran que va anomenar Bison alticornis. L'any següent Marsh s'adonà que hi havia dinosaures banyuts, i aquell any publicà el gènere Ceratops a partir de restes fragmentàries, però encara creia que B. alticornis era un mamífer del Pliocè. Li va caldre un tercer crani de ceratòpsid molt més complet per canviar el seu punt de vista. L'espècimen, recol·lectat l'any 1888 per John Bell Hatcher de la formació de Lance de Wyoming, fou descrit inicialment com una altra espècie de Ceratops. Després de reflexionar, Marsh canvià les seves idees i li donà el nom genèric de Triceratops, acceptant que Bison alticornis era una altra espècie de Ceratops (que més tard seria afegit a Triceratops). La naturalesa robusta del crani de l'animal va permetre que molts exemplars fossin preservats com a fòssils, permetent estudiar les variacions entre espècies i individus. Per consegüent, les restes del triceratop han estat trobades a la formació Hell Creek dels estats estatunidencs de Montana, Dakota del Nord i Dakota del Sud, a la formació de Lance i a la formació Evanston de Wyoming, i a la formació de Laramie de Colorado. També se n'han trobat a la formació de Scollard de la província canadenca d'Alberta i a la formació del Frenchman de Saskatchewan, Canadà.\nEn les primeres dècades després que el triceratop fos descrit es van recollir diversos cranis, que variaven en major o menor mesura respecte al triceratop original, anomenat T. horridus per Marsh (del llatí horridus; "rugós", suggerint la textura rugosa dels ossos que pertanyien a l'espècimen tipus, més tard identificat com un individu d'edat avançada). Aquesta variació no és sorprenent, ja que els cranis del triceratop són objectes tridimensionals grans que provenen d'individus de diferents edats i d'ambdós sexes, i que foren sotmesos a diferents quantitats i direccions de pressió durant el procés de fossilització. Els descobridors anomenaven aquestes restes com espècies separades (llistades més avall), i van dissenyar diversos sistemes filogenètics per explicar com estaven relacionades les unes amb les altres.\nTriceratops prorsus al Science Museum of Minnesota.\nEn el primer intent d'entendre les diverses espècies, Lull trobà dos grups, tot i que no va explicar com els distingia: un compost per T. horridus, T. prorsus, i T. brevicornus; l'altre per T. elatus i T. calicornis. Dues espècies (T. serratus i T. flabellatus) van quedar al marge d'aquests grups. El 1933, a la seva revisió de l'important monogràfic de Hatcher-Marsh-Lull de tots els ceratops coneguts, va conservar aquests dos grups i les dues espècies sense afiliar, amb un tercer llinatge de T. obtusus i T. hatcheri que es caracteritzava per una banya nasal molt petita. Es creia que T. horridus-T. prorsus-T. brevicornus era el llinatge més conservador, amb una mida incrementada del crani i una reducció de la mida de la banya nasal, i T. elatus-T. calicornis fou definit per les llargues banyes frontals i una banya nasal petita. C. M. Sternberg féu una modificació, afegint T. eurycephalus i suggerint que enllaçava el segon i el tercer llinatge més estretament del que ho estaven amb el llinatge de T. horridus. Aquest patró fou seguit fins als estudis importants de les dècades del 1980 i del 1990.\nEsquelet de Triceratops horridus al Museu Americà d'Història Natural de la ciutat de Nova York.\nAmb el temps, la idea que els cranis diferents podien representar una variació individual d'una o més espècies va guanyar popularitat. L'any 1986, Ostrom i Wellnhofer van publicar un article científic en el qual proposaven que només hi havia una espècie, Triceratops horridus. Part del seu raonament fou que generalment només hi ha una o dues espècies de qualsevol gran animal en una regió (un exemple modern és el de l'elefant o la girafa a l'Àfrica moderna). Als seus descobriments, Lehman va afegir els antics llinatges de Lull-Sternberg combinats amb la maduresa i el dimorfisme sexual, suggerint que el llinatge T. horridus-T. prorsus-T. brevicornus estava constituït per femelles, i T.calicornis-T.elatus el componien mascles, i el llinatge T. obtusus-T. hatcheri eren mascles vells i patològics. El seu raonament era que els mascles tenien banyes més llargues i erectes i un crani més gran, i les femelles un crani més petit amb banyes més curtes.\nAquestes troballes foren igualment contestades uns quants anys més tard per Catherine Forster, que va reanalitzar el material del triceratop més detalladament i va concloure que les restes pertanyien a dues espècies, T. horridus i T. prorsus, encara que el crani distinctiu de T. (avui Nedoceratops) hatcheri en diferia prou per ser considerat un gènere diferent. Va trobar que T. horridus i moltes altres espècies eren la mateixa, i T. prorsus i T. brevicornus quedaven soles, i ja que hi havia molts més espècimens en el primer grup, va suggerir que això volia dir que els dos grups eren dues espècies. Encara és possible interpretar aquest raonament descrivint una única espècie amb dimorfisme sexual.\nTorosaure muntat a Milwaukee\nEl torosaure és un gènere de ceratòpsid descrit per primera vegada el 1891 a partir d'un parell de cranis, dos anys després de la identificació del triceratop. El gènere Torosaurus s'assembla a Triceratops quant a l'edat geològica, la distribució, l'anatomia i la mida, i ha estat reconegut com un parent proper seu. Els seus caràcters distintius són un crani allargat i la presència de dues fosses al collar. Recentment, els paleontòlegs que investiguen l'ontogènesi dels dinosaures (el creixement i desenvolupament dels individus al llarg de la seva vida) de la formació de Hell Creek de Montana han presentat proves que ambdós animals formen un únic gènere.\nEn un article presentat a Bristol (Regne Unit), a la conferència de la Societat de Paleontologia dels Vertebrats, John Scannella reclassificà els torosaures com exemplars de triceratop especialment madurs, possiblement d'un únic sexe. Jack Horner, el mentor de Scannella a la Universitat de Montana, remarcà que els cranis dels ceratops es componien d'os metaplàstic. Una característica de l'os metaplàstic és que s'allarga i escurça amb el temps, estenent-se i resorbint-se per crear noves formes. Segons Horner, s'ha observat una gran variació fins i tot en els cranis identificats com pertanyents a triceratops, "en què els juvenils tenen les banyes orientades cap enrere i els adults cap endavant". Aproximadament el 50% dels cranis de triceratops subadults tenen dues àrees primes al collar que corresponen a la ubicació dels forats dels cranis de torosaure, cosa que suggereix que els forats es desenvolupaven per compensar el pes que hauria afegit el creixement d'un collar més gran en els exemplars madurs de triceratop.\nAl juliol del 2010, Scannella i Horner publicaren un article en què descrivien aquestes troballes detalladament. Argumentaven que Torosaurus, juntament amb el gènere similar de la mateixa època Nedoceratops, era sinònim de Triceratops.\nCrani de triceratop de la formació de Laramie, a l'est de Colorado. Basant-se en l'antiguitat de la formació de Laramie, podria ser el triceratop més antic conegut.\nEls orígens evolutius del triceratop romangueren bastant obscurs durant molt de temps després del seu descobriment. El 1922, Henry Fairfield Osborn assenyalà el recentment descobert protoceratop com el seu avantpassat, però passaren moltes dècades abans que es descobrissin noves troballes. Tanmateix, els últims anys han estat testimonis del descobriment de diversos dinosaures relacionats amb els avantpassats del triceratop. El zuniceratop, el ceratop més antic conegut amb banyes al davant, fou descrit a finals de la dècada del 1990, i Yinlong, el primer ceratop juràssic conegut, ho fou el 2005.\nAquestes noves troballes han tingut un paper essencial a l'hora d'aclarir els orígens dels dinosaures banyuts en general, suggerint que aparegueren a Àsia durant el Juràssic, i l'aparició de ceratops realment banyuts a principis del Cretaci superior a Nord-amèrica. Basant-se en la posició consolidada del triceratop dins la subfamília dels ceratopsins, es creu que el seu avantpassat podria haver-se assemblat al casmosaure, que visqué uns cinc milions d'anys abans.\nT. horridus (Marsh, 1889) (originalment Ceratops) (espècie tipus)\nLes següents espècies es consideren nomina dubia ("noms dubtosos"), i es basen en restes que són massa pobres o incompletes per ser distingides d'espècies del triceratop ja existents.\nT. alticornis (Marsh, 1887 (originalment Bison))\nT. mortuarius (Cope, 1874) (nomen dubium; originalment Polyonax; =Polyonax mortuarius)\nT. sylvestris (Cope, 1872) (nomen dubium; originalment Agathaumas sylvestris)\nDiagrama de l'any 1905 que mostra el cervell relativament petit d'un Triceratops (a dalt).\nTot i que sovint es representa el triceratop com un animal gregari, actualment hi ha poques proves que visquessin en ramats. Mentre molts altres gèneres de dinosaures banyuts són coneguts per capes d'ossos que contenïen ossos de centenars o milers d'individus, fins ara només hi ha un llit d'ossos documentat dominat per ossos de Triceratops: un lloc al nord-est de Montana amb les restes de tres juvenils. Podria ser significatiu que només hi hagi juvenils.\nDurant molts anys, només es feren troballes de triceratop pertanyents a individus solitaris. Tanmateix, aquestes restes són molt comunes: per exemple, Bruce Erickson, un paleontòleg del Science Museum of Minnesota, ha documentat haver vist 200 espècimens de T. prorsus a la formació de Hell Creek de Montana. Barnum Brown va dir haver vist uns 500 cranis al camp. Es pensa que els triceratops es trobaven entre els herbívors dominants de la seva època, si no eren els més dominants. Això és degut al fet que les dents, fragments de banyes, fragments de collars i altres fragments del crani són molt abundants en la formació de Lance del Maastrichtià superior (Cretaci superior, fa entre 68 i 65 milions d'anys). L'any 1986, Robert Bakker estimà que constituïen 5/6 parts de la fauna de dinosaures grans al final del Cretaci. A diferència de la majoria d'animals, en el triceratop els fòssils del crani són de llarg més comuns que els ossos post-cranials, suggerint que el crani tenia un potencial de preservació particularment elevat.\nEls triceratops foren un dels últims gèneres de ceratops en aparèixer abans de l'extinció del Cretaci-Paleogen. Els ceratòpsids emparentats Nedoceratops i Torosaurus, i el més llunyanament emparentat i petit Leptoceratops, també estaven presents, tot i que les seves restes són rares.\nDentadura i dietaModifica\nEl triceratop era herbívor i, a causa de la posició baixa del seu cap, probablement s'alimentava principalment de plantes baixes, tot i que podria haver sigut capaç de tirar a terra plantes més altes amb les seves banyes, bec i massa corporal. La mandíbula presentava a l'extrem un bec llarg i estret, que es creu que resultava millor per agafar amb força i estirar més que no pas per mossegar.\nLes dents dels triceratops estaven alineades en grups anomenats bateries, de 36 a 40 columnes de dents, en cada costat de cada mandíbula amb 3 o 5 dents amuntegades per columna, depenent de la mida de l'animal. Això dóna un rang d'entre 432 i 800 dents, de les quals només una fracció s'utilitzava a cada moment donat (la substitució de les dents era constant i es donava al llarg de tota la vida de l'animal). Funcionaven amb una orientació vertical o gairebé vertical. La gran mida i el nombre de dents dels triceratops suggereix que menjaven grans volums de plantes fibroses, amb algunes arecàcies i cicadofitins, i falgueres, que creixien a les praderies.\nFuncions de les banyes i el collarModifica\nCrani de triceratop amb una renglera de prominents epoccipitals al seu collar\nS'ha especulat molt sobre les funcions dels guarniments del cap del triceratop. Les dues teories principals han girat al voltant de l'ús en combat i l'exhibició durant el festeig. Avui en dia es pensa que aquesta segona funció era en realitat la funció primària.\nLull va postular que els collars podrien haver servit de punts d'ancoratge pels músculs de la mandíbula per ajudar en la masticació permetent una major mida i potència dels músculs. Aquesta hipòtesi fou promoguda per altres autors durant anys, però estudis posteriors no van trobar cap prova de llocs d'unió per músculs grans en els ossos del collar.\nDurant molt de temps es va contemplar la possibilitat que els triceratops utilitzessin les banyes i el collar en el combat contra depredadors com el tiranosaure. Aquesta idea fou discutida per primera vegada per C. H. Sternberg l'any 1917 i 70 anys més tard per Robert Bakker. Hi ha proves que el tiranosaure tenia trobades agressives amb els triceratops. Aquestes proves es basen en marques de dents de tiranosaure parcialment cicatritzades en una banya frontal i l'escatós; l'os mossegat també està trencat, amb un nou creixement d'os després del trencament. Es desconeix quin animal fou l'agressor. Se sap que el tiranosaure s'alimentava de triceratops. Les proves que ho indiquen inclouen íliums i sacres amb moltes marques de dents.\nUn documental de la BBC emès l'any 2005, The Truth About Killer Dinosaurs ("La veritat sobre els dinosaures assassins"), provava com s'haurien defensat els triceratops davant d'atacs de depredadors com el tiranosaure. Per veure si el triceratop podria haver carregat contra altres dinosaures, com un rinoceront modern, es va elaborar un crani artificial de triceratop i el van propulsar contra una pell de tiranosaure simulada a 24 km/h. Les banyes frontals van penetrar la pell, però la banya del nas i el bec no, i la part frontal del crani es va trencar. La conclusió proposada fou que hauria sigut impossible per un triceratop defensar-se d'aquesta manera. És probable que s'estigués quiet quan era atacat per grans depredadors, utilitzant les seves banyes per banyegar al predador si s'apropava massa.\nExemples de regeneració d'os en espècimens del triceratop\nA més a més dels combats contra depredadors fent servir les banyes, els triceratops es mostren clàssicament ocupats en combats entre ells amb les banyes encaixades. Mentre que estudis mostren que aquesta activitat podria ser factible, a diferència dels animals amb banyes d'avui en dia, no hi ha acord sobre si realment ho feien. A més, tot i que els clots, forats, lesions i altres danys als cranis dels triceratops (i d'altres ceratòpsids) sovint s'atribueixen a danys en combats amb banyes, un estudi recent no ha trobat cap prova que les ferides per estocada de banya puguin ocasionar aquest tipus de dany (per exemple, no hi ha proves d'infecció o guariment). En comptes d'això, se suggereixen com a causes la regeneració òssia no patològica o malalties òssies desconegudes. De totes maneres, un estudi recent va comparar les taxes d'incidència de les lesions de crani en el triceratop i centrosaure i va revelar que eren consistents amb el fet que el triceratop utilitzés les seves banyes en combat, mentre que el collar estaria adaptat com una estructura protectora, mentre que les taxes reduïdes de patologia en el centrosaure poden indicar un ús visual en comptes de físic de l'ornamentació cranial, o una forma de combat basada en el cos més que en el cap.\nEl gran collar també podria haver ajudat a incrementar la superfície del cos per regular la temperatura corporal. S'ha proposat una teoria similar observant les plaques de l'estegosaure, tot i que aquest ús exclusiu no serviria per explicar l'estranya i extravagant variació que s'aprecia en els membres dels ceratòpsids. Aquesta observació és molt suggestiva sobre el que es pensa avui en dia que seria la funció primària, l'exhibició.\nCranis d'un juvenil i un adult — el crani del juvenil té més o menys la mida d'un crani humà adult\nLa teoria sobre el seu ús en l'exhibició sexual fou proposada per primera vegada per Davitaixvili l'any 1961 i anà guanyant acceptació des d'aleshores. Es poden apreciar proves que l'exhibició sexual era important, tant en el festeig com en altres comportaments socials, en el fet que els dinosaures banyuts difereixen marcadament en els seus guarniments, fent cada espècie molt distintiva. Altres criatures modernes que també presenten banyes i guarniments els utilitzen en comportaments similars. Un estudi recent del crani més petit del triceratop, un juvenil constatat, mostra que tenia el collar i les banyes desenvolupades a una edat molt primerenca, precedint el desenvolupament sexual i per tant probablement importants per la comunicació visual i el reconeixement específic en general. Els grans ulls i trets els escurçats, unes característiques típiques dels "mamífers nounats bufons", també suggereixen que hi havia cura paternal en els triceratops.\nRepresentació als mitjans de comunicacióModifica\nIl·lustració del 1904 de Charles R. Knight\nL'aparença distintiva del triceratop l'ha portat a aparèixer freqüentment en pel·lícules, jocs d'ordinador i documentals. Apareix a la pel·lícula Parc Juràssic, on se'n presenta un exemplar malalt que està sent tractat pels humans. En les dues seqüeles apareixen triceratops més actius. També ha aparegut en tres dels documentals sobre dinosaures més importants: Walking with Dinosaurs (Caminant entre dinosaures), The Truth About Killer Dinosaurs ("La veritat sobre els dinosaures assassins") i Prehistoric Park ("Parc prehistòric"). Són coneguts com a "tres-banyes" (i se'ls anomena així moltes vegades a la pel·lícula d'animació "A la recerca de la vall encantada" (The Land Before Time) i a les seves nombroses seqüeles) degut a les tres banyes prominents del cap i el nas, que s'han convertit gairebé en un sinònim d'aquest dinosaure. El nom escurçat "Trike" també és un altre nom informal comú en anglès, i també és el nom d'un caràcter de Triceratops a la sèrie de llibres infantils i dibuixos animats Harry and His Bucket Full of Dinosaurs ("Harry i la seva galleda de dinosaures"). El personatge "Baby Bop" de "Barney i els seus amics" (Barney & Friends) és un altre exemple dels triceratops en els mitjans de comunicació.\nRestauració d'un triceratop basada en l'esquelet del Museu Senckenberg.\nUn tema recurrent, especialment en els llibres infantils de dinosaures, és un enfrontament o batalla titànica entre un triceratop i un tiranosaure. Una altra batalla memorable però anacrònica amb un ceratosaure subtituïnt al tiranosaure va sortir a la pel·lícula de l'any 1966 Fa un milió d'anys.\nEl triceratop apareix en videojocs derivats directament de les sèries de Parc Juràssic o de temàtica similar, és a dir els jocs d'ordinador del 1997 Jurassic Park: Chaos Island i Turok: Dinosaur Hunter, i el joc per ordinador i Playstation Dino Crisis 2. El triceratop també apareix a la franquícia Zoo Tycoon. També és una criatura popular utilitzada en jocs dissenyats per Rareware, incloent-hi Diddy Kong Racing i Starfox Adventures. Triceratops (una espècie no determinada) també és el fòssil estatal oficial de Dakota del Sud i el dinosaure oficial de l'estat de Wyoming.\n↑ Lehman T.M. «Late Maastrichtian paleoenvironments and dinosaur biogeography in the Western Interior of North America». Paleogeography, Paleoacclimatology and Paleoecology, 60, 1987, pàg. 290. DOI: 10.2307/2406631.\n↑ 2,0 2,1 Erickson, GM; Olson KH «Bite marks attributable to Tyrannosaurus rex: preliminary description and implications». Journal of Vertebrate Paleontology, 16, 1, 1996, pàg. 175–178.\n↑ 3,0 3,1 Lambert, D.. The Ultimate Dinosaur Book. Dorling Kindersley (Nova York), 1993, p. 152–167. ISBN 1-56458-304-X.\n↑ 4,0 4,1 4,2 4,3 4,4 4,5 Dodson, P.. The Horned Dinosaurs. Princeton University Press, Princeton (Nova Jersey), 1996. ISBN 0-691-02882-6.\n↑ 8,0 8,1 8,2 8,3 8,4 8,5 8,6 8,7 8,8 8,9 Dodson, P., Forster, C. A i Sampson, S. D. (2004) Ceratopsidae. In: Weishampel, D. B., Dodson, P., and Osmólska, H. (editors), The Dinosauria (segona edició). University of California Press:Berkeley, pàg. 494–513. ISBN 0-520-24209-2\n↑ Chapman, R.E., Snyder, R.A., Jabo, S. Andersen, A. (2001). On a new posture for the horned dinosaur Triceratops. Journal of Vertebrate Paleontology 21 (Supplement to Number 3), Abstracts of Papers, 61st Annual Meeting:39A–40A.\n↑ 11,0 11,1 11,2 Hatcher, J. B., Marsh, O. C. i Lull, R. S. (1907) The Ceratopsia. Government Printing Office, Washington, D.C. ISBN 0-405-12713-8\n↑ 13,0 13,1 13,2 Lull, R. S. (1933) A revision of the Ceratopsia or horned dinosaurs. Memoirs of the Peabody Museum of Natural History 3(3):1–175.\n↑ 14,0 14,1 Sternberg, C. M. (1949). The Edmonton fauna and description of a new Triceratops from the Upper Edmonton member; phylogeny of the Ceratopsidae. National Museum of Canada Bulletin 113:33–46.\n↑ Norman, David. The Illustrated Encyclopaedia of Dinosaurs. Londres: Salamander Books, 1985. ISBN 0-517-468905.\n↑ 17,0 17,1 17,2 Lehman, T. M. (1990). The ceratopsian subfamily Chasmosaurinae: sexual dimorphism and systematics. in: Carpenter, K. i Currie, P. J. (editors). Dinosaur Systematics: Perspectives and Approaches, Cambridge University Press, Cambridge, pàg. 211–229. ISBN 0-521-36672-0\n↑ Dodson, P., and Currie, P. J. (1990). Neoceratopsia. 593–618. in Weishampel, D. B., Dodson, P., & Osmólska, H. (editors). The Dinosauria University of California Press:Berkeley, pàg. 593–618. ISBN 0-520-06727-4\n↑ Dodson, P. (1993). Comparative Craniology of the Ceratopsia. In: American Journal of Science 293, pàg. 200–234.\n↑ Dodson, P. (1996). The Horned Dinosaurs. Princeton University Press:Princeton (Nova Jersey) pàg. 244. ISBN 0-691-02882-6\n↑ 23,0 23,1 Carpenter, K. (2006). "Bison" alticornis and O.C. Marsh's early views on ceratopsians. A: Carpenter, K. (ed.). Horns and Beaks: Ceratopsian and Ornithopod Dinosaurs Indiana University Press:Bloomington and Indianapolis, pàg. 349–364. ISBN 0-253-34817-X\n↑ Dodson, P., Forster, C. A. & Sampson, S. D. 2004. Weishampel, D.B., Dodson, P., & Osmolska, H. (Eds.). Ceratopsidae en: The Dinosauria (2a edició). Berkeley: University of California Press. Pàg. 496.\n↑ Ostrom, J. H. i Wellnhofer, P. (1986). The Munich specimen of Triceratops with a revision of the genus. Zitteliana 14:111–158.\n↑ Farke, A. A. 2006. Cranial osteology and phylogenetic relationships of the chasmosaurine ceratopsid Torosaurus latus; pàg. 235–257 a K. Carpenter (ed.), Horns and Beaks: Ceratopsian and Ornithopod Dinosaurs. Indiana University Press, Bloomington.\n↑ «New Analyses Of Dinosaur Growth May Wipe Out One-third Of Species». Science News. ScienceDaily.com, 31-10-2009. [Consulta: 3 novembre 2009].\n↑ Scannella, J. i Horner, J.R. (2010). "Torosaurus Marsh, 1891, is Triceratops Marsh, 1889 (Ceratopsidae: Chasmosaurinae): synonymy through ontogeny." Journal of Vertebrate Paleontology, 30(4): 1157 - 1168. doi:10.1080/02724634.2010.483632\n↑ Dodson, P. (1996). The Horned Dinosaurs. Princeton University Press:Princeton (Nova Jersey), pàg. 244. ISBN 0-691-02882-6\n↑ 36,0 36,1 Mathews, Joshua C.; Brusatte, Stephen L.; Williams, Scott A. i Henderson, Michael D. «The first Triceratops bonebed and its implications for gregarious behavior». Journal of Vertebrate Paleontology, 29, 1, 2009, pàg. 286–290.\n↑ Dodson, P. (1996). The Horned Dinosaurs. Princeton University Press:Princeton, Nova Jersey, pàg. 79. ISBN 0-691-02882-6\n↑ Bakker, R.T. (1986). The Dinosaur Heresies: New Theories Unlocking The Mystery of the Dinosaurs and Their Extinction William Morrow:New York, pàg. 438. ISBN 0-14-010055-5\n↑ Derstler, Kraig. «Dinosaurs of the Lance Formation in eastern Wyoming». A: Nelson, Gerald E. (ed.). The Dinosaurs of Wyoming. Wyoming Geological Association, 1994, p. 127–146 (Wyoming Geological Association Guidebook, 44th Annual Field Conference).\n↑ Ostrom, J. H. «Functional morphology and evolution of the ceratopsian dinosaurs». Evolution, 20, 3, 1966, pàg. 290. DOI: 10.2307/2406631.\n↑ Coe, M. J., Dilcher, D. L., Farlow, J. O., Jarzen, D. M. i Russell, D. A. (1987). Dinosaurs and land plants. In: Friis, E. M., Chaloner, W. G. i Crane, P. R. (editors) The Origins of Angiosperms and their Biological Consequences Cambridge University Press, pàg. 225–258. ISBN 0-521-32357-6\n↑ 47,0 47,1 Forster, C. A. (1990). The cranial morphology and systematics of Triceratops, with a preliminary analysis of ceratopsian phylogeny. Presentació de Ph.D. Universitat de Pennsilvània, Filadèlfia. 227 pàg.\n↑ Sternberg, C. H. (1917). Hunting Dinosaurs in the Badlands of the Red Deer River, Alberta, Canada. Published by the author, San Diego, California, 261 pàg.\n↑ Bakker, R. T. (1986). The Dinosaur Heresies: New Theories Unlocking The Mystery of the Dinosaurs and Their Extinction William Morrow: Nova York. ISBN 0-14-010055-5\n↑ Happ, John; and Carpenter, Kenneth. «An analysis of predator-prey behavior in a head-to-head encounter between Tyrannosaurus rex and Triceratops». A: Carpenter, Kenneth; and Larson, Peter E. (editors). Tyrannosaurus rex, the Tyrant King (Life of the Past). Bloomington: Indiana University Press, 2008, p. 355–368. ISBN 0-253-35087-5.\n↑ Tanke, D. H. i Farke, A. A. (2006). Bone resorption, bone lesions, and extracranial fenestrae in ceratopsid dinosaurs: a preliminary assessment. in: Carpenter, K. (ed.). Horns and Beaks: Ceratopsian and Ornithopod Dinosaurs Indiana University Press: Bloomington. pàg. 319–347. ISBN 0-253-34817-X\n↑ Farke, A.A., E.D.S. Wolff & D.H. Tanke (2009). Evidence of Combat in Triceratops. PLoS ONE 4(1): e4252. doi:10.1371/journal.pone.0004252\n↑ Farlow, J. O., Thompson, C. V., and Rosner, D. E. «Plates of the dinosaur Stegosaurus: Forced convection heat loss fins?». Science, 192, 1976, pàg. 1123. DOI: 10.1126/science.192.4244.1123. PMID: 17748675.\n↑ Davitashvili L. The Theory of sexual selection. Izdatel'stvo Akademia nauk SSSR, 1961, p. 538.\n↑ Farlow, J. O., and Dodson, P. «The behavioral significance of frill and horn morphology in ceratopsian dinosaurs». Evolution, 29, 2, 1975, pàg. 353. DOI: 10.2307/2407222.\n↑ Goodwin, M. B., Clemens, W. A., Horner, J. R., and Padian, K. «The smallest known Triceratops skull: new observations on ceratopsid cranial anatomy and ontogeny.» (PDF). Journal of Vertebrate Paleontology, 26, 1, 2006, pàg. 103. DOI: 10.1671/0272-4634(2006)26[103:TSKTSN]2.0.CO;2.\n↑ Geis, D. (1982). How and Why Book of Dinosaurs. Allan Publishers. ISBN 0-8241-5001-5\n↑ Watson, J. W. (1981). The Giant Golden Book of Dinosaurs. Random House Children's Books. ISBN 0-307-13764-3\n↑ Wise, W. (1963) In The Time of The Dinosaurs. Scholastic. ISBN 0-590-32351-2\n↑ State of South Dakota. «Signs and Symbols of South Dakota.....». [Consulta: 20 gener 2007].\n↑ State of Wyoming. «State of Wyoming - General Information». [Consulta: 20 gener 2007].\nTriceratops per nens (anglès)\nExhibició a l'Smithsonian (anglès)\nImatge del crani del triceratop\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Triceratop&oldid=24029702»\nDarrera modificació: 9 jul 2020 a les 11:10\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 jul 2020 a les 11:10.


Takta Marina. Mueble Infantil en Gavà – BEBITOS · Tienda del bebé en Sant Boi. Sillas de coche ACM bebé\nInicio/Mueble Infantil Convertible/Takta Marina. Mueble Infantil en Gavà\nMARINA nuestra colección más personalizable!\ndesde TAKTA, queremos presentarte esta colección de líneas sencillas y simples, es la que más opciones de juego con el ambiente puede ofrecer.\nCategoría: Mueble Infantil Convertible Etiquetas: mobiliario infantil, mobiliario infantil castelldefels, mobiliario infantil gavà, mobiliario infantil sitges, mueble moderno infantil, muebles takta, muebles takta diseño


Serà requisit indispensable que el beneficiari redueixi la seva jornada de treball, almenys en un cinquanta per cent, a fi que es dediqui al cuidat directe, continu i permanent del menor.\nAmbdues disposicions tenen efectes de l'1 de gener de 2011, si bé per al reconeixement de la prestació econòmica caldrà el desenvolupament reglamentari de la Llei que determinarà les malalties considerades greus a aquests efectes. (pendent de publicació -serà adjuntada a aquest resum quan es publiqui-).\nConsulta l'extracte íntegre aquí (Sec I. Pág. 105955)


Com es carregarà automàticament la mateixa cel·la de diferents fulls a un full d'Excel?\nAlguna vegada has patit un problema que llista les dades de les mateixes cel·les de diversos fulls en un sol full? Per exemple, voleu incloure valors de dades de la cel·la A2 de Sheet1, Sheet2, Sheet3, etc. Podeu omplir el valor de les dades un per un manualment, però si hi ha centenars de fulls, serà un treball difícil. Ara, us presento de manera molt ràpida i senzilla per resoldre aquesta tasca a Excel.\nOmpliu automàticament la mateixa cel·la de diferents fulls amb Dinàmicament Consulteu Fulls de càlcul de Kutools per a Excel\nKutools for Excel's Transpose Range la funció pot convertir ràpidament la columna / fila a l'abast, i viceversa.\nPer exemple, Cell AXUMX és la cel·la amb vendes totals de cada full, i ara vull extreure la venda total de cada cel·la A2 des de múltiples fulls de treball i omplir-los en un nou full de càlcul.\n1. En primer lloc, heu de crear un full de treball nou per omplir el resultat. Mostra la captura de pantalla:\n2. Habiliteu el nou full de càlcul que creeu aquí. He creat full total al pas anterior i seleccioneu A2 quina cel·la vols omplir d'altres fulls i, a continuació, fes clic a la cel·la on vols posar el resultat i fes clic Kutools > més > Consulteu dinàmicament els fulls de càlcul. Mostra la captura de pantalla:\n3. A continuació, a la Empleneu les referències del full de càlcul diàleg, seleccioneu el Ompliu l'ordre que vulgueu i comproveu els fulls que voleu extreure les cel·les de sota Llista de fulls. Mostra la captura de pantalla:\n4. clic Rang d'emplenament. Ara s'extreu la cel·la A1 de diversos fulls i s'emplena en fulls específics.\nFeu clic aquí per obtenir més informació sobre Dinàmicament Consulteu Fulls de càlcul.\nConsulteu dinàmicament el full


Area Code 217-603-40XX City Location and Phone Details - SocialCatfish.com\nArea Code 217-603-40XX Information and Location Details\nThe 217-603-40XX area code prefix is located in Chicago, Illinois including Carlinville, Decatur and was originally put into service on February 4th 1994. Run a search and find out who's calling you now.\n217-603 40XX ACTIVE PHONE NUMBERS\n(217) 603-4000alt format - 2176034000\n(217) 603-4001alt format - 2176034001\n(217) 603-4002alt format - 2176034002\n(217) 603-4003alt format - 2176034003\n(217) 603-4004alt format - 2176034004\n(217) 603-4005alt format - 2176034005\n(217) 603-4006alt format - 2176034006\n(217) 603-4007alt format - 2176034007\n(217) 603-4008alt format - 2176034008\n(217) 603-4009alt format - 2176034009\n(217) 603-4010alt format - 2176034010\n(217) 603-4011alt format - 2176034011\n(217) 603-4012alt format - 2176034012\n(217) 603-4013alt format - 2176034013\n(217) 603-4014alt format - 2176034014\n(217) 603-4015alt format - 2176034015\n(217) 603-4016alt format - 2176034016\n(217) 603-4017alt format - 2176034017\n(217) 603-4018alt format - 2176034018\n(217) 603-4019alt format - 2176034019\n(217) 603-4020alt format - 2176034020\n(217) 603-4021alt format - 2176034021\n(217) 603-4022alt format - 2176034022\n(217) 603-4023alt format - 2176034023\n(217) 603-4024alt format - 2176034024\n(217) 603-4025alt format - 2176034025\n(217) 603-4026alt format - 2176034026\n(217) 603-4027alt format - 2176034027\n(217) 603-4028alt format - 2176034028\n(217) 603-4029alt format - 2176034029\n(217) 603-4030alt format - 2176034030\n(217) 603-4031alt format - 2176034031\n(217) 603-4032alt format - 2176034032\n(217) 603-4033alt format - 2176034033\n(217) 603-4034alt format - 2176034034\n(217) 603-4035alt format - 2176034035\n(217) 603-4036alt format - 2176034036\n(217) 603-4037alt format - 2176034037\n(217) 603-4038alt format - 2176034038\n(217) 603-4039alt format - 2176034039\n(217) 603-4040alt format - 2176034040\n(217) 603-4041alt format - 2176034041\n(217) 603-4042alt format - 2176034042\n(217) 603-4043alt format - 2176034043\n(217) 603-4044alt format - 2176034044\n(217) 603-4045alt format - 2176034045\n(217) 603-4046alt format - 2176034046\n(217) 603-4047alt format - 2176034047\n(217) 603-4048alt format - 2176034048\n(217) 603-4049alt format - 2176034049\n(217) 603-4050alt format - 2176034050\n(217) 603-4051alt format - 2176034051\n(217) 603-4052alt format - 2176034052\n(217) 603-4053alt format - 2176034053\n(217) 603-4054alt format - 2176034054\n(217) 603-4055alt format - 2176034055\n(217) 603-4056alt format - 2176034056\n(217) 603-4057alt format - 2176034057\n(217) 603-4058alt format - 2176034058\n(217) 603-4059alt format - 2176034059\n(217) 603-4060alt format - 2176034060\n(217) 603-4061alt format - 2176034061\n(217) 603-4062alt format - 2176034062\n(217) 603-4063alt format - 2176034063\n(217) 603-4064alt format - 2176034064\n(217) 603-4065alt format - 2176034065\n(217) 603-4066alt format - 2176034066\n(217) 603-4067alt format - 2176034067\n(217) 603-4068alt format - 2176034068\n(217) 603-4069alt format - 2176034069\n(217) 603-4070alt format - 2176034070\n(217) 603-4071alt format - 2176034071\n(217) 603-4072alt format - 2176034072\n(217) 603-4073alt format - 2176034073\n(217) 603-4074alt format - 2176034074\n(217) 603-4075alt format - 2176034075\n(217) 603-4076alt format - 2176034076\n(217) 603-4077alt format - 2176034077\n(217) 603-4078alt format - 2176034078\n(217) 603-4079alt format - 2176034079\n(217) 603-4080alt format - 2176034080\n(217) 603-4081alt format - 2176034081\n(217) 603-4082alt format - 2176034082\n(217) 603-4083alt format - 2176034083\n(217) 603-4084alt format - 2176034084\n(217) 603-4085alt format - 2176034085\n(217) 603-4086alt format - 2176034086\n(217) 603-4087alt format - 2176034087\n(217) 603-4088alt format - 2176034088\n(217) 603-4089alt format - 2176034089\n(217) 603-4090alt format - 2176034090\n(217) 603-4091alt format - 2176034091\n(217) 603-4092alt format - 2176034092\n(217) 603-4093alt format - 2176034093\n(217) 603-4094alt format - 2176034094\n(217) 603-4095alt format - 2176034095\n(217) 603-4096alt format - 2176034096\n(217) 603-4097alt format - 2176034097\n(217) 603-4098alt format - 2176034098\n(217) 603-4099alt format - 2176034099\n217-603-4075Sprint Spectrum L.p.\n217-603-4096Illinois Consolidated Telephone Co.\n217-603-4042Montrose Mutual Telephone Co.\n217-603-4059Mediacom Telephony Of Illinois\n217-603-4058Cellco Partnership DBA Verizon Wireless\n217-603-4014Cellco Partnership DBA Verizon Wireless\n217-603-4074Citizens Telecom Co Illinois-frontier Citizens -il\n217-603-4016 First seen 2012-08-20 217-603-4078 First seen 2012-01-30\n217-603-4095 First seen 2012-07-07 217-603-4075 First seen 2016-06-28\n217-603-4083 First seen 2012-03-08 217-603-4080 First seen 2013-10-17\n217-603-4055 First seen 2015-05-07 217-603-4080 First seen 2019-05-30\n217-603-4052 First seen 2017-09-28 217-603-4028 First seen 2013-08-17\n217-603-4069 First seen 2018-08-10 217-603-4091 First seen 2015-11-28\n217-603-4035 First seen 2019-03-28 217-603-4091 First seen 2013-10-17\n217-603-4079 First seen 2013-05-08 217-603-4077 First seen 2012-12-14\n217-603-4035 First seen 2013-06-12 217-603-4079 First seen 2016-04-12\n217-603-4033 First seen 2013-10-29 217-603-4091 First seen 2018-05-27


Infosalut - Es constitueix formalment la Comissió de Garantia i Avaluació del dret a la prestació de l’eutanàsia\nEs constitueix formalment la Comissió de Garantia i Avaluació del dret a la prestació de l’eutanàsia\nArticle anterior Expedient de transferència corrent a la GSAIB per un valor de 2,9 M€\nArticle següent Contractació de subministrament de material per un valor màxim de 2.594.820 €\nEl dia 8 de juny, va quedar constituïda formalment la Comissió de Garantia i Avaluació del Dret a la Prestació d’Ajuda per Morir de les Illes Balears, amb la qual cosa es continua avançant en el camí per oferir aquesta prestació a partir del 25 de juny, tal com estableix la Llei orgànica 3/2021, de 24 de març.\nEn el transcurs de la sessió constitutiva, els membres de la Comissió, nomenats per Acord del Consell de Govern, han elegit presidenta d’aquest òrgan la infermera Yolanda Muñoz Alonso.\nA més de la presidenta, els membres titulars de la Comissió són Joan Santamaría Semis, Ana María Espino Ibáñez, Joan Pou Bordoy, Oriol Lafau Marchena, Laura Monserrat Calbó, Juan Marqués Pascual, Josep Aguiló Regla i María del Carmen Tomás-Valiente Lanuza. Els membres suplents són Onofre Sans Tous, José Manuel García Mena i María Antonia Mas Cantallops.\nCal recordar que el 3 de maig es va aprovar el Decret de creació de la Comissió, la qual ha quedat adscrita a la Conselleria de Salut i Consum, i té entre les seves funcions principals les següents:\nResoldre totes les sol·licituds\nVerificar en el termini màxim de dos mesos si la prestació d’ajuda per morir s’ha duit a terme d’acord amb els procediments que preveu la Llei.\nResoldre les reclamacions que formulin les persones a les quals el metge responsable hagi denegat la sol·licitud de prestació, així com dirimir els conflictes que puguin sorgir.\nDetectar possibles problemes en el compliment de les obligacions que preveu aquesta Llei, i proposar, si escau, millores concretes per incorporar-les en els manuals de bones pràctiques i protocols.\nResoldre dubtes o qüestions que puguin sorgir durant l’aplicació de la Llei, i servir d’òrgan consultiu en el seu àmbit territorial concret.\nCom a passa administrativa següent, la Comissió haurà d’elaborar i aprovar el reglament de funcionament intern.\nActuacions que s’han duit a terme fins ara\nA fi de garantir la prestació de l'eutanàsia a partir del 25 de juny, la Conselleria de Salut i Consum ha duit a terme diverses actuacions. D’una banda, s’ha constituït la Comissió de Garantia i Avaluació del Dret a la Prestació d’Ajuda per Morir de les Illes Balears i s’ha reunit el grup d’experts per aportar punts de vista diversos i contribuir a resoldre els possibles dubtes que es presentin en l’aplicació de la Llei.\nD’altra banda, s’han fet trobades de feina entre diversos departaments del Govern per tal de tancar el contingut dels formularis oficials, definir els circuits que ha de seguir tota la documentació oficial, dissenyar els sistemes informàtics que donaran suport a la prestació -tot garantint la confidencialitat dels usuaris-, programar les jornades de formació i sensibilització per als professionals del Servei de Salut de les Illes Balears en cada una de les illes, elaborar la informació que es posarà a l’abast de la ciutadania a través de la web i compartir els continguts de les trobades amb el Ministeri de Sanitat per elaborar diversos protocols d’actuació (sobre valoració de la incapacitat, la medicació, la formació i l’objecció de consciència).\n[Font: Conselleria de Salut i Consum. 08/06/2021]\nEl CEA lliura l’informe sobre aspectes ètics en l’aplicació de la Llei d’eutanàsia\nLa consellera de Salut presideix la primera reunió del grup d'experts per a la prestació de l'eutanàsia\nNomenament dels membres de la Comissió d’Ajuda per Morir\nPrimera reunió per implementar la prestació de l'eutanàsia a les Illes Balears\nL’Hospital de Formentera comptarà amb un hospital de dia amb 4 llocs de diàlisi\nLes infermeres i infermers de Menorca celebren el seu dia després d'un any marcat pel COVID-19\nContractació de subministrament de material per un valor màxim de 2.594.820 €\nCOVID-19 Contractació d'emergència de GSAIB per valor de 23.496 €\nLa Conselleria de Salut i Consum elaborarà un nou Pla Estratègic per al període 2021-2026\nL'Hospital Universitari Son Espases pioner en la implantació del software de IOMED\nL'Hospital Universitari Son Llàtzer crea la Unitat d'Accés Vascular\nL'Àrea de Salut d'Eivissa i Formentera impulsa una campanya contra les agressions al personal sanitari\nCOVID-19: S'autoritza les quanties destinades al pagament de la productivitat 2020 als sanitaris de Balears\nIntervencions previstes per a la construcció del nou hospital d’atenció intermèdia del Sector Sanitari de Llevant\nL'Àrea de Salut adjudica la redacció del projecte del Servei d'Hemodiàlisi de l'Hospital de Formentera\nEl Servei d’Aparell Digestiu de Son Espases edita vídeos explicatius per ajudar als pacients a preparar-se correctament abans d’una colonoscòpia\nAutoritzada la contractació del subministrament de tubs per extreure sang per un valor màxim estimat de 2,4 milions d'euros\nSurten a licitació les obres d’instal·lació de plaques fotovoltaiques a l’aparcament de l’Hospital Mateu Orfila


S'aixeca la restricció a Montserrat per la millora de les condicions del clima | Carmina Oliveras / TLB | montserrat | Societat | El Punt Avui\nS'aixeca la restricció a Montserrat per la millora de les condicions del clima S'aixeca la restricció a Montserrat per la millora de les condicions del clima S'aixeca la restricció a Montserrat per la millora de les condicions del clima S'aixeca la restricció a Montserrat per la millora de les condicions del clima + S'aixeca la restricció a Montserrat per la millora de les condicions del clima E-mail\nmontserrat - 21 juliol 2016 2.00 h\nS'aixeca la restricció a Montserrat per la millora de les condicions del clima\nEls Agents Rurals informen 579 excursionistes, multen dos escaladors i impedeixen desbrossaments\nEls focs de Sant Feliu i Pallerols, controlats\nPaisatge que ha quedat a Sant Feliu. J.P..\nCamps calcinats a la Segarra. ADF.\nS'aixeca la restricció a Montserrat per la millora de les condicions del clima S'aixeca la restricció a Montserrat per la millora de les condicions del clima S'aixeca la restricció a Montserrat per la millora de les condicions del clima S'aixeca la restricció a Montserrat per la millora de les condicions del clima S'aixeca la restricció a Montserrat per la millora de les condicions del clima E-mail\nCarmina Oliveras / TLB - montserrat\nLes condicions meteorològiques extremes d'ahir van fer que la Generalitat activés l'anomenat Pla Alfa 3 a disset municipis del Bages i de l'Anoia –on es van prohibir activitats de risc a l'aire lliure i es va imposar un major control als pagesos– i al Parc Natural de la Muntanya de Montserrat, que va tancar l'accés als excursionistes. Durant tot el dia, un helicòpter va sobrevolar la zona i els Agents Rurals van patrullar pel compliment del pla: van informar 579 visitants i van multar dos escaladors per haver accedit a una zona restringida de Collbató. També van aturar uns treballs de desbrossament de matolls a Monistrol de Montserrat.\nAl Bages, les temperatures es van acostar als 40 graus (la més alta es va registrar a Artés, de 38,9) i al migdia es va informar que les restriccions s'allargarien fins avui. A la tarda, però, el descens de les temperatures i del risc potencial d'incendis va permetre dictaminar l'aixecament de les prohibicions per a les dotze de la nit d'ahir. Tot i això, el Bages, el Moianès, el Solsonès i l'Anoia continuen avui en nivell 2 –un per sota del d'ahir–. El Berguedà i Osona ja estan en nivell 1.\nSant Feliu, controlat\nEls bombers van poder donar ahir, a les deu del matí, per controlat l'incendi de Sant Feliu Sasserra, al Bages, després de gairebé 44 hores. Va cremar 92,39 hectàrees. Es va iniciar dilluns, a dos quarts de tres de la tarda, a causa d'una burilla. Els bombers van explicar que les primeres previsions eren que el foc ja es pogués donar per controlat dimarts, però que les condicions meteorològiques adverses van provocar que es retardés el canvi d'estat fins ahir al matí.\nL'incendi de Pallerols, a punt de ser controlat\nUn equip de reforç dels Bombers de la Generalitat ha revisat i remullat els punts calents de l'incendi de la Segarra, que avui podria quedar controlat. Dimarts al vespre es va estabilitzar el foc i durant tot el dia d'ahir es va repassar el perímetre i la superfície cremada, apagant els diferents focus que revifaven.\nUn centenar de voluntaris d'ADF també han participat en les tasques d'extinció en coordinació amb els bombers a través del punt de trànsit que s'ha ubicat a la Panadella. Els pagesos de la zona van passar les primeres hores de l'incendi llaurant tallafocs.\nSegons les darreres dades difoses pel Cos d'Agents Rurals, l'incendi hauria afectat 87,8 hectàrees de vegetació agrícola i forestal dels municipis de Ribera d'Ondara (63,4 ha), Talavera (16,5 ha) i Montmaneu (7,9 ha).\nL'incendi es va iniciar dimarts cap a un quart de sis de la tarda al paratge de la Pedroella, entre el nucli de Pallerols –al terme de Talavera (Segarra)– i l'autovia A-2. El foc va obligar a tallar durant unes dues hores tant l'A-2 com la carretera N-IIa, cosa que va generar cues quilomètriques.\nEl Punt Avui. Catalunya Central 21-07-2016, Pàgina 25


diferència i repetició: Un dia com avui, fa exactament déu anys...\nUn dia com avui, fa exactament déu anys...\n... Javier Pérez Royo escrivia açò a El País:\nEl diumenge passat EL PAÍS donava a conèixer la proposta constitucional d'ETA, que, una vegada implementada, vindria a substituir el marc constitucional-estatutari resultant de la transició democràtica. Aquesta proposta és presentada com punt d'arribada de la "primera" transició i com punt de partida de la "segona" (pagarà ETA drets d'autor a José María Aznar o els hi reclamarà aquest?), que ha de consistir en la imposició real i efectiva dels principis de "sobirania" i "territorialitat" bascos sobradamente coneguts. Cal reconèixer, d'entrada, que ETA, una vegada que ha deixat les armes i ha començat a fer ús de la paraula, ha tingut la valentia de fer el que no ha fet cap dels altres partits nacionalistes: fer una proposta constituent alternativa, política i tècnicament articulada, al bloc de la constitucionalitat integrat per la Constitució i els disset Estatuts d'Autonomia. Amb aquesta proposta ETA ve a posar de manifest que ella sí es pren de debò allò del "àmbit de decisió exclusivament basc". El poder constituent del poble espanyol, en el qual descansen la Constitució i els disset Estatuts d'Autonomia, és radicalment incompatible amb el reconeixement d'un àmbit de decisió exclusivament basc, català o andalús. El poder constituent no pot ser múltiple. Els àmbits de decisió exclusius no caben en la Constitució. Ni en l'espanyola ni en cap. I no caben, perquè són incompatibles amb el principi de legitimitat democràtica de l'article 1.2 de la Constitució: "La sobirania nacional resideix en el poble espanyol del que emanen els poders de l'Estat". Aquest és un principi que no admet excepció. Sense ell, l'Estat no és ni intel·lectualment pensable ni tècnicament organizable. L'Estat democràtic, naturalment. L'Estat dels generals del 23-F és una altra cosa.\nEm va produir una satisfacció notable la lectura del document d'ETA. En primer lloc, perquè quan es comença a redactar documents constitucionals, no és fàcil que es torne a la lluita armada. És molt difícil que qui està pensant a aconseguir els seus objectius a trets, es pose a contemplar escenaris institucionals alternatius per a aconseguir-los. La columna d'ahir de Patxo Unzueta crec que donava en el clau.\nPerò en segon i sobretot, perquè crec que la Constitució territorial espanyola és una bona Constitució. La combinació del principi d'unitat política de l'Estat amb el reconeixement del dret a l'autonomia de les nacionalitats i regions és la decisió política que millor s'adapta a la Constitució territorial espanyola materialment existent. Políticament l'estructura de l'Estat està ben definida en la Constitució. Tècnicament és millorable, però políticament no. I si no ha estat millorada tècnicament, és perquè la millora tècnica suposaria la reafirmació de la decisió política i la supressió de les ambigüitats.\nAquest debat és el qual la proposta d'ETA ve a traure a la superfície. I és un debat que ha de ser benvingut. No hi ha per què tenir por a aquest debat. L'estructura de l'Estat de les Autonomies és perfectament defensable enfront de qualsevol alternativa que es formule, siga la d'ETA o siga la que siga. En el debat polític i acadèmic que s'ha produït al llarg d'aquests últims vint anys no hi ha hagut ni una sola proposta de Constitució territorial alternativa digna de ser presa en consideració i que haja passat a la fase de presentar-se tècnicament articulada. Açò és el que suposa la proposta d'ETA, que té la virtut de passar del terreny purament especulatiu al de l'enginyeria constitucional. Ja veurem si condeix l'exemple i els altres partits nacionalistes s'animen a seguir per la mateixa via. Llavors tindrem ocasió de veure quina alternativa és política i tècnicament comparable a la de la Constitució espanyola vigent. Ja era hora que el debat se situara en aquests termes. El sorprenent és que haja estat ETA qui ho ha situat. Açò és quelcom que hauríem d'acabar agraint-li.\nCom poden canviar tant les coses en un període tant curt!\nPublicat per aurora a 19:00\nMolt bé, Aurora! Fa uns dies que el teu blog encara està una mica per damunt del seu nivell habitual, que ja és molt alt, i fa goig llegir-te. Ja volia dir-t'ho ahir però aquests dies vaig amb el temps justet. Endavant!\n4 de juny de 2009 a les 19:56\nUff, Ivan, faras que el meu ego es dispare!!! Moltes gràcies pel teu complit, que val per dos, venint de tu!!!


Àlex Arenas pregunta a Salut per què ara es fan 84.000 proves PCR menys que fa tres setmanes\nL'investigador de la URV assegura que el descens de tests diagnòstics «afecta molt el càlcul de l'Rt (la velocitat de propagació)»\nper Antonio Ramos Llauradó dimecres, 18 de novembre 2020 - 08:14h\nEl físic i investigador de la Universitat Rovira i Virgili (URV) de Tarragona, Àlex Arenas, s'ha mostrat preocupat aquest dimarts les dades oficials sobre la incidència de la Covid-19 que cada dia publica el Govern. En una piulada al seu perfil de Twitter, l'expert ha preguntat al Departament de Salut per què ara es feien menys proves PCR que a finals d'octubre —240.000 per 156.000. Segons l'investigador de la URV «això afecta molt el càlcul de l'Rt (la velocitat de propagació)». Segons les dades publicades aquest dimarts, l'Rt a Catalunya segueix en descens sostingut des de fa tres setmanes, situant-se actualment en 0,76.


Ann, una veu per a Jesús Huguet - Revista Saó\nAnn, una veu per a Jesús Huguet\nDesprés del disc de debut el 2018 de pop electrònic, Ann sorprén amb Les sardines i la marca inconfusible de Bertomeu, que acompanya Anna Roy en aquesta musicació de set poemes de Jesús Huguet. Un treball acurat que aprofita per a reivindicar els textos de l’escriptor d’Onda (la Plana Baixa).\n«La proposta de Bertomeu, de fer els temes acústics, era molt atractiva. Ens hem divertit i ha estat una feina còmoda», explica Roy, qui es mostra satisfeta amb la producció. La relació entre Anna Roy i Bertomeu és llunyana, quan de xiquets van ser veïns a Alfafar (l’Horta). Passats els anys, el músic i la cantant es van retrobar en l’estudi de gravació amb Jazz a Pler. Llavors s’intensificaren les complicitats musicals.\nEls motius que han portat els dos artistes a repensar musicalment els versos d’Huguet es remunten a la relació d’amistat que Bertomeu manté amb l’escriptor, sociolingüista i polític establit a Alberic (la Ribera Alta). Roy rememora quan el poeta va escoltar els temes: «Va ser molt gratificant, li van encantar i es va emocionar».\nEl so afavoreix un viatge als discos que Bertomeu va signar el 2012 i el 2015 (7 d’Estellés i Estellés infinit), en els quals va fer llur aportació musical a l’obra del poeta de Burjassot. En canvi, ara, tot és diferent. «M’abellia estar en un segon pla. Tot ha eixit d’una manera natural», afirma Bertomeu. Fins i tot les dues cançons que canta el músic i productor les ha enregistrades a petició de la pròpia Anna Roy. «Hi ha temes que demanaven una veu masculina al davant i una de femenina acompanyant-la», argumenta Roy. És el cas de «Passaràs» i «Per un vaixell».\nEl resultat és un disc fresc, que manté el contrast entre les cançons més intenses i íntimes al costat d’altres més lleugeres i sostingudes pel pes dels versos i unes guitarres enjogassades. Potser «Alabama» en siga l’exemple de com evocar els sentiments i la magnitud emotiva al voltant d’aquest estat nord-americà que va marcar Huguet.\nAl remat, escrivim sobre una tria que transmet el caliu d’unes lletres que assenten sobre melodies que ballen amb la veu d’Anna Roy. I tot per portar-nos a espais de pau, de tranquil·litat. Un disc per a acaronar la poesia i sentir-la. El podeu trobar al bandcamp d’Ann amb la portada de l’il·lustrador Jesús Huguet Enguita, fill de l’escriptor.


Acusen Trump de tenir un compte bancari a la Xina - Diari de Girona\nAcusen Trump de tenir un compte bancari a la Xina\nAquest dipòsit no apareix entre les dades financeres fetes públiques pel president nord-americà\nefe 22.10.2020 | 00:13\nAcusen Trump de tenir un compte bancari a la Xina Diari de Girona\nEl president dels EUA, Donald Trump, que manté una guerra comercial i política amb el Govern de Pequín, posseeix, però, un compte bancari a la Xina, segons va revelar The New York Times, en una investigació sobre els negocis del mandatari. El compte està controlat per la companyia Trump International Hotel Management, va pagar impostos al país asiàtic entre els anys 2013 i 2015 i es va crear «per explorar el potencial d'ofertes hoteleres a Àsia», va assegurar el diari novaiorquès.\nMentre Trump critica les empreses nord-americanes que fan negocis amb la Xina, la seva pròpia història comercial està plena d'acords financers a l'estranger, i alguns han involucrat l'estat xinès. Així, i mentre pressiona el seu opositor, el demòcrata Joe Biden, amb preguntes sobre la seva posició pel que fa a la Xina, els impostos del president Trump revelen detalls sobre les seves pròpies activitats al país asiàtic, inclòs aquest compte bancari prèviament desconegut. La Xina és una de les tres úniques nacions estrangeres -les altres són Gran Bretanya i Irlanda-, on Trump manté un compte bancari.\nLes càrnies gironines lideren el volum d'exportacions espanyoles a la Xina.\nFacin el que facin, la bestiola guanya.


Publicado 20/9/2018 19:02:23CET\nEl Sindicat de Treballadores o Treballadors de l'Ensenyament del País Valencià (STEPV) ha demanat a la Conselleria d'Educació que millore la "important novetat" de permetre que les mestres de baixa maternal puguen reduir el període de pràctiques de sis a tres mesos i que es done la mateixa consideració a aquelles dones de baixa per risc en l'embaràs.\nLa Conselleria d'Educació ha portat a la Mesa Sectorial d'Educació d'aquest dijous l'esborrany que regula les pràctiques de les seleccionats en les recents oposicions al cos de mestres i que inclou com a novetat que la fase de pràctiques per a les dones de baixa maternal es puga acurtar de sis a tres mesos.\nSTEPV advoca per eliminar la restricció que eixe trimestre siga continu, ja que el RD 276/2007 no ho especifica i, a més, exigir eixa continuïtat pot significar que dones que tenen les seues criatures en una data que està entre dos trimestres puguen no complir el requisit.\nAixí mateix, i tal com estipula l'article 14.7 de la Llei d'Igualtat, la situació d'embaràs ha d'estar protegida pel que STEPV ha sol·licitat que es tinga en consideració també aquelles dones de baixa per risc en l'embaràs. En aquesta mateixa línia, també ha reclamat que les persones que patisquen un accident laboral puguen realitzar les pràctiques en almenys un trimestre i no sis.\nEn la mesa de hui també s'han negociat les instruccions que regulen el funcionament de les Unitats Educatives Terapèutiques i Hospitals de Dia (UET/HDIA), creades en caràcter experimental des del curs passat.\nPel que fa a les unitats UET/HDIA, concretament van ser tres les unitats (una per cada Direcció territorial) creades el curs passat i enguany s'afig el funcionament d'una més a Elx. L'administració ha reconegut, segons STEPV, problemes en l'engegada d'aquestes unitats per no tindre els espais i infraestructures adequades.\nTambé s'ha confirmat que fins que cada unitat no tinga les condicions adequades, en les quals estan actualment treballant, no entraran en funcionament i s'atendrà l'alumnat en el seu centre ordinari de referència amb el professorat i personal sanitari assignat a la unitat corresponent de la qual depèn.\nD'altra banda, en el torn obert de paraules, STEPV ha preguntat per la solució a la situació del professorat interí i en pràctiques donat d'alta el 3 de setembre i no des del dia 1. La Conselleria ha informat i que encara estan pendents de la resposta d'Hisenda i que esperen tindre-la al més prompte possible per a poder informar els sindicats.


Agustí Colomines creu que seria 'un error' que Mas no votés el 10-A ! directe!cat\nEl digital dels que votaran #SíSí. N. 3909. Dimarts, 23 de gener de 2018 18:56 h\nConsulta Barcelona Última actualització Dimarts, 1 de febrer de 2011 11:15 h\nEl director de la Fundació Catalanista i Demòcrata (CatDem) vinculada a CDC, Agustí Colomines, ha posat en evidència la contradicció del president de la Generalitat, Artur Mas, en confessar ara que es planteja no votar a la consulta sobre la independència de Catalunya que organitza Barcelona Decideix per al 10-A. El mateix Colomines creu que si Mas no anés a votar s'equivocaria recordant que el president s'hi havia compromès anteriorment (àudio). 'Seria un error no complir-ho', afirma. En aquest sentit ha ofert l'urna de Barcelona Decideix que hi ha ubicada a la seu de la Fundació CatDem perquè Artur Mas pugui participar en la consulta.\nagustí colomine, artur mas, barcelona decideix, catdem, cdc, consulta, independència\nEn declaracions a COMRàdio, Colomines s'ha mostrat esperançat que finalment Mas rectifiqui i acabi participant en la consulta barcelonina. De fet, abans de les eleccions quan es va preguntar a Artur Mas si ho faria va respondre amb un rotund 'òbviament' que ara, un cop a la Presidència va perdent fermesa.\nDesprés que el president de la Generalitat de Catalunya Artur Mas hagi reconegut que té un dilema sobre si anar o no a votar en la consulta per la independència de Barcelona, Colomines creu que si Mas no anés a votar s’equivocaria. 'No donaria compliment a una cosa que ha dit en veu alta i crec que en aquests moments seria un error no complir-ho'.\nPer tal d'ajudar al president Mas a dirimir el dilema que plantejava entre la possibilitat de votar atenent a les seves conviccions personals o de no fer-ho per tal de no contrariar a les persones que estan en desacord a les consultes i a les quals ell també representa com a president de Catalunya Colomines raona: 'Ell com a persona pensa això, i ha de saber diferenciar el que és el càrrec de la seva actitud com a persona'.\nLa fundació de CDC, adherida a l'organització\nLa fundació CatDem, centre ideològic de CiU, va anunciar dies enrere la seva adhesió a la plataforma Barcelona Decideix i la cessió de la seva seu per poder exercir el vot. La institució, dirigida per Agustí Colomines, es mostra partidària de la celebració de la consulta del proper 10 d'abril, alhora que anima als ciutadans de Barcelona a acudir a les urnes. L'adhesió de CatDem a la iniciativa de la consulta de la capital catalana es va produir en un context de crítiques d'Esquerra Republicana a Artur Mas, acusant-lo d'abandonar els sectors sobiranistes i amb el líder d'ERC, Joan Puigcercós, preguntant directament a Artur Mas si un cop ja en el càrrec de president subscrivia el seu compromís de votar en la consulta.\nPuigcercós creu que Mas ha abandonat els sectors sobiranistes i li pregunta si votarà el 10-A 13.01.2011.\nArtur Mas afirma que 'òbviament' votarà a la consulta quan es faci a Barcelona 23.04.2010.\n1 de febrer de 2011, 20.35 h\nERROR es que en Colomines encara mengi de la ma del seu amo. La seva cara es mes aviat de passar molta gana....segur que ara i amb els antics i novament amos de Catalunya serà millor alimentat. La nòmina de la fundació CatDem, li caldrà ser revisada a l'alça, ara que tornen a tocar cuixa. Pot ser que ara sigui ACS o La CaixaBank qui els hi aporti els fons per continuar poden anar al DROLMA a dinar. COLOMIES ets un BOTIFLER al servei del BIPARTIT UNIONISTA.\n1 de febrer de 2011, 20.19 h\nLa PLATAFORMA DE BARCELONA DECIDEIX a de EXPULSAR immediatament a la CatDEM convergent i en Colomines. Es IMMORAL que una organització demani el suport al seu màxim dirigent (Mas) per a que doni suport i voti en la consulta que organitza la Plataforma de Barcelona Decideix i al mateix temps ser-ne un dels organitzadors. Colomines fa molt mal a independentisme.\n1 de febrer de 2011, 20.10 h\nEn Colomines es un ENCARREGAT DEL SISTEMA que treballa i a treballat per a CDC durant molts anys i que ara es veu caure al seu damunt i mes aviat del que es pensa una recerca de caça i captura per ser un dels "kapos" mafiosos convergents durant molts anys.Colomines un sectari contrari a ERC des de sempre. Un "ventre" agraït al seu amo. Un UNIONISTA per per dins revestit de independentista per fora. UN POCA SOLTA CONVERGENT i prou.\n1 de febrer de 2011, 18.58 h\nEn Mas té un dilema: no sap si és demòcrata o no. Perquè, que jo sàpiga, ningú no li posarà una pistola a la nuca obligant-lo a votar "sí".\n1 de febrer de 2011, 18.09 h\nI la Mònica Sabata què hi diu?\n1 de febrer de 2011, 16.28 h\nAquest del Colomines, ha de presionar l'amo perquè vagi a votar, però si jo l'he sentit a un munt de tertulies dient que CiU és el partit mes independentista dels que és fan i és desfán!!! Vaja que jo sapiga cap dirigent d'ERC va haver de demanar a cap Conseller de la Generalitat d'ERC que anesin a votar, i varen anar tots i tots varen votar que SI, per cert també he sentit alguna vegada al Colomines dient que ERC son uns botiflers...Cuirós oi?\nDe totes maneres jo li recomenaria al col... Llegir més\n1 de febrer de 2011, 15.50 h\n#1 Ja sé que a un palanganero dels espanyols com tú la democràcia et fà sortir grans,però has d'entendre que la gent normal s'expressa mitjançant les urnes,tu segueix de genollons que als teus amos espanyols ja els arribes just a la mida.\n1 de febrer de 2011, 11.59 h\nui ui lo que ha dicho...


Lloguer casa Apartament a Palamós per a families, vista al mar a Palamós | ATA\nCasa Apartament a Palamós per a families, vista al mar a Palamós\nApartament amb vistes al mar a Palamós. En una zobna molt traquil·la i a 5 minuts de la platja Morro del Vedell.\nMàxima capacitat per a 3 persones, dues habitacions i un bany complet amb dutxa, secador de cabell i rentadora. Totes les habitacions tenen finestra exterior. L'habitació gran disposa d'armari. Menjador i cuina en un sol espai. Sofà chaisse longue amb vistes al mar. TV, taula amb 4 cadires i sortida al balcó. La cuina està equipada amb nevera i congelador, forn, microones, cafetera Nespresso i cafetera de rosca.\nL'apartament es troba en un carrer sense sortida però es pot parar per descarregar allà mateix.


> Partitures>Partitures en paper>Música vocal>Veu solista>Cançons sobre poemes de García Lorca\nSubtítols / Parts Romance de la luna, luna - Preciosa y el aire - Memento - Canción del jinete\nInstruments Soprano/tenor, orquestra de corda\nGarcía Lorca amb Antonio Machado, Joan Salvat Papasseit i Josep Carner és un dels meus poetes predilectes, sobretot a l’hora de tenir-los en compte per posar-los música. No he pogut mai, des de la meva adolescència, amagar la devoció i empatia que sento per Lorca, per la seva vida i la seva obra. Entre 1992 i 2004 vaig posar música a 16 dels seus poemes i portat a l’òpera la seva obra La casa de Bernarda Alba.\nAquests quatre lieders, que es solen interpretar com un petit cicle, són originals per a veu i piano, igual que la resta, però van ser orquestrats per mi posteriorment, a petició del prestigiós baríton Carlos Álvarez, que els ha interpretat en nombroses ocasions i els ha gravat al seu disc dedicat a Andalucia (títol del disc) sota la meva pròpia direcció musical al capdavant de l’Orquestra Filharmònica de Màlaga. A finals de 2011, la mezzosoprano polonesa Monika Czalej, destacada intèrpret de música espanyola, em va demanar una versió per a orquestra de cambra, que va acabar realitzant, sota la meva supervisió, el jove compositor i director d’orquestra malagueny Arturo Díez-Boscovich. Vaig tenir el privilegi de dirigir l’estrena d’aquesta nova versió a la ciutat polonesa de Gdansk, al capdavant de la Cappella Gedanensis. Les quatre cançons s’inscriuen en un estil que podríem anomenar post-Falla, d’arrel clarament nacionalista, bàsicament andalusa, donada la naturalesa dels poemes, que són: Romance de la luna, luna i Preciosa i el aire, del Romancero gitano, Memento, del Poema del cante jondo (fins ara la meva cançó més interpretada, portada al disc almenys en 3 ocasions) i Canción del jinete, de Canciones.


Detingudes tres persones per l'intent de segrest d'un veí de Calella – l'actualitat.cat\nUna persecució a gran velocitat per la carretera N-II va permetre interceptar els autors i alliberar la víctim\nAgents de l'ARRO/ Arxiu/ Gerard Vilà\nEls Mossos d’Esquadra i les policies de Sant Pol de Mar i Calella van detenir dilluns tres homes acusats de participat en un intent de segrest. Els fets van passar a les 19 h, quan els segrestadors van endur-se a la força un home de 38 anys, a Calella. Segons el consistori, es tracta d’un ciutadà brasiler, resident en una zona de xalets i amb diverses empreses al seu país. Tot i això, la investigació no ha aclarit quin va ser el motiu que va dur els segrestadors a fixar-se en aquest objectiu. El cas es va resoldre en pocs minuts, després d’una persecució a gran velocitat per la carretera N-II. Els segrestadors van intentar escapar a través d’una urbanització però van entrar un carrer sense sortida que va posar punt i final a la fugida.\nEn l’inici de la persecució, un altre home que vivia amb la víctima, i de la que no ha transcendit el parentiu, va intentar seguir el vehicle dels segrestadors. En passar per la rotonda del Far de Calella, en direcció a Sant Pol, els cotxes van creuar amb una patrulla de la Policia Local i l’amic de la víctima va poder fer senyals d’auxili al vehicle policial, que es va afegir a la persecució i va poder avisar els altres cossos.\nEn arribar a Sant Pol de Mar, el cotxe dels segrestadors es va desviar i va intentar escapar a través d’una urbanització fins arribar a un carrer sense sortida. En aquest moment, els segrestadors van abandonar el vehicle i van seguir la fugida a peu. La Policia Local de Calella va poder així auxiliar la víctima, mentre que els agents de Sant Pol i els Mossos d’Esquadra van poder detenir els tres fugits al centre del poble.\nLa Unitat d’Investigació dels Mossos d’Esquadra d’Arenys de Mar s’ha fet càrrec de les diligències del cas.\nRes es coneix de la identitat del cadàver d’un jove que va ser trobat al fons del mar el 22 de juliol de 2018, tot i les gestions de la Guàrdia Civil i altres cossos […segueix llegint]


Ximo Puig canvia avui quatre alts càrrecs del govern\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, canviarà avui quatre alts càrrecs del consell. És un fet que s’ha conegut per la primera mini crisi de l’executiu.\nSegons que ha pogut saber VilaWeb, el president canviarà els titulars de dues secretàries autonòmiques, la de Treball i la de Salut, i de dues Direccions Generals, la d’Economia i la de Relacions Internacionals i amb l’estat espanyol.\nMaria Dolores Parra, de Compromís, serà la nova Directora General d’Internacionalització. Joan Calabuig, portaveu del grup municipal socialista a València i ex-eurodiputat, serà el director general de Relacions amb la Unió Europea i l’Estat.\nDos d’aquests canvis ja s’havien anunciat per les dimissions de les titulars, Dolores Salas (secretària autonòmica de Salut) i Mònica Cucarella (directora general d’Internacionalització). Els altres dos són el de Maria Josep Mira (secretària autonòmica d’Economia) i Regina Laguna (directora general de Relacions amb la Unió Europea i l’Estat). Segons que sembla, avui no es nomenaran els substituts de totes quatre.\nPer una altra banda, la possible entrada de Podem al consell no serà avui per les diferències dins la formació morada. El seu síndic Antonio Montiel és partidari d’entrar-hi, però topa amb resistències fortes dins el partit que impedeixen de moment la maniobra.


Consolidació de Balanços Avançada | UPF Barcelona School of Management\nEts capaç d'elaborar els estats financers d'un grup consolidat, dominant les fases d'homogeneïtzació i eliminació d'operacions?\nÉs fonamental saber interpretar els estats financers d'un grup consolidat, concretament, entendre els efectes de les partides pròpies del procés de consolidació: fons de comerç, socis externs, posada en equivalència, etc.\nAnàlisi global de la tècnica de consolidació\nSaber donar èmfasi tant en l'elaboració com en la interpretació dels estats financers consolidats\nConèixer les normes que regeixen la formulació dels comptes consolidats.\nObtenir un material molt útil per a la posterior consulta en la carrera professional.\n*El curs dóna dret a convalidar una assignatura de 3 ECTS del Màster en Direcció Financera i Comptable o del Postgrau en Comptabilitat Financera.\nRellevància de la consolidació de balanços en els casos de grups d'empreses.\nNormes per a la formulació dels comptes anuals consolidats.\nAnàlisi d'Estats Financers Consolidats\nFormulació de comptes consolidats de corporacions i grups d'empreses.\nComparació amb la normativa internacional. Revisió de les recerques més recents en matèria de consolidació de balanços.\nProfessionals interessats en l'elaboració i/o anàlisi dels estats financers de grups consolidats: directors financers, comptables, consultors, auditors, analistes de risc, etc.


El Govern aprova el darrer tram del regadiu Algerri-Balaguer i culmina una obra que posa en reg gairebé 8.000 hectàrees - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nquery_builder 7 juny 2016 00:42\n· També ha aprovat una nova fase de les obres de la concentració parcel•lària del terme municipal de Balaguer que inclouen actuacions en la xarxa de camins i la xarxa de drenatges\n· El conjunt d’actuacions suposaran una inversió de 7,7 M€\nEls treballs de la concentració han permès una reducció molt significativa del nombre de parcel·les que inicialment aportava cada propietari al procediment, fet que ha facilitat la constitució d’explotacions agrícoles més viables, ja que s’ha pogut disposar de forma contigua les propietats dels diferents membres de les explotacions familiars, i s’ha produït així, un efecte multiplicador en el procés d’agrupament de finques. De la mateixa manera s’ha pogut integrar en les explotacions resultants les parcel·les que els propietaris han adquirit durant el procediment de reparcel·lació, així com les d’aquells propietaris que les han volgut traslladar al costat de les explotacions dels seus cultivadors.\nLes actuacions en matèria de regadius són una aposta prioritària del Govern català, amb la finalitat de contribuir al desenvolupament d'una agricultura i una ramaderia més competitives, que permetin garantir les rendes i fixar la població en el territori, així com la millora de les condicions de vida de la població beneficiada.


Cultura - Llotja Virtual\nSovint el debat sobre l’impacte econòmic de la COVID-19 el protagonitzen sectors com el comerç, la indústria i el turisme. Però no podem oblidar les empreses del sector de la cultura, que també s’han vist castigades pel tancament dels museus, cinemes i teatres, així com la cancel·lació de festivals musicals i concerts. Com podem tornar a situar la cultura en el centre de la societat?


En record de les 155 monedes de plata - Notícies Societat - Notícies Societat - e-notícies\nSocietat · 16 de Gener de 2020. 08:22h.\nEn record de les 155 monedes de plata\nEls CDR recorden el tuit de Rufián i deixen un cap de porc a la seu comarcal d'ERC al Solsonès\nEl Comitè de Defensa de la República del Solsonès (CDR) ha pintat una bandera espanyola i ha deixat un cap de porc amb la bandera de l'Estat espanyol a la porta de la seu comarcal d'Esquerra al Solsonès.\nEl CDR ha reivindicat l'acció en un tuit on diu a ERC que "no heu après res de la història" -el mateix lema que la pancarta que els hi han penjat- i també manifesten que "hi ha 155 estalvis que foraden les estovalles" -per recordar el tuit que va fer Rufián sobre les 155 monedes de plata-.\nEsquerra de Solsona ha reivindica l'"acte vandàlic" a través d'un fil de Twitter i manifesta que "som gent de conviccions fermes, d'un partit amb vuitanta-vuit anys d'història que sempre ha plantat cara al feixisme".\n"El feixisme es combat i es condemna l'agressor" adverteix la formació, que afegeix: "pintar a la via pública i penjar un cap de porc no és llibertat d'expressió, és un acte que qualsevol demòcrata hauria de condemnar", ha afegit.\nFinalment, els republicans diuen que "prioritzem els valors democràtics de l'independentisme i respectem totes les idees diferents de les nostres i, per tant, no acceptarem cap mena d'injúria".\nJordi Cuixart surt en silenci


Notícies - Boehringer patrocinarà l'Orquestra Simfònica, coincidint amb la celebració del seu 50è aniversari\nBoehringer patrocinarà l'Orquestra Simfònica, coincidint amb la celebració del seu 50è aniversari\nLa farmacèutica Boehringer Ingelheim patrocinarà l'Orquestra Simfònica de Sant Cugat amb 91.000 euros anuals, durant tres anys. L'empresa, establerta a Sant Cugat, ha signat aquest acord de col·laboració coincidint amb el 50è aniversari de l'arribada del grup farmacèutic a Espanya.\nEl Conseller Delegat de Boehringer, Manuel García Garrido, ha explicat que aquest patrocini pretén fomentar la cultura i revertir la seva activitat als municipis on treballen. El màxim representant de l'empresa a Espanya ha destacat la dedicació de Boehringer a les persones:\nTall incrustat: Manuel García Garrido\nLa nostra prioritat són les persones. L'art, la cultura i la música són formes que contribueixen al creixement del ser humà.\nPer la seva part, l'alcalde ha agraït el suport que moltes empreses donen a les entitats de la ciutat. Lluís Recoder ha assegurat que l'Orquestra és una de les millors ambaixadores de la ciutat.\nL'Orquestra és una gran ambaixadora de la nostra ciutat\nFinalment, la presidenta de l'Orquestra Sant Cugat, Flora Puntos, ha agraït el suport del grup farmacèutic en nom de tots els membres de l'entitat. L'Orquestra compta amb més de 50 músics i des del seu naixement, el 1991, s'ha convertit en la quarta orquestra catalana pel que fa al nombre d'actuacions.


Camí cap al residu zero - Marilles Foundation\nCamí cap al residu zero\nPER ACABAR AMB LA PRESÈNCIA MASSIVA DE PLÀSTICS SÓN NECESSÀRIES LLEIS I NORMATIVES VALENTES QUE AFAVOREIXIN UN CANVI D'HÀBITS DE LA CIUTADANIA\nRezero és una entitat sense ànim de lucre que vol canviar el model de producció i consum per assolir el residu zero, tot impulsant accions i polítiques transformadores de prevenció de residus i treballant en xarxa amb els agents socials i econòmics.\nL’elevat consum de recursos naturals, la ingent generació de residus i la gran presència de plàstics a les costes balears (amb concentracions fins a trenta vegades superiors a les de la resta del Mediterrani) fan necessari establir urgentment mesures de reducció, sobretot de plàstics i elements d’un sol ús.\nGràcies al suport de la Fundació Marilles, Rezero ha començat a actuar a les Balears i aporta la seva experiència en la creació de campanyes innovadores i la implantació de polítiques transformadores en un context esperançador: la nova Directiva Europea de plàstics d’un sol ús i la nova Llei balear en matèria de residus i sòls contaminats.


Busca qui t'ha pegat (al dia): Barcelona Taxi\nMolt bo l'accent barceluní, el teu i el del taxista...\n26 de gener de 2009 a les 19:59\nEts molt gran Rasoir, pro molt molt.\nPer a Metro bona la del sud d'Alacant... mmmmmmmm\n26 de gener de 2009 a les 20:42\nUna hora de retard vol dir la torna del 50% de l'import del bitllet, Xixi.\nMetro vol dir... vol dir... home, dir la veritat és que no vol dir massa... però significar, un munt.\n26 de gener de 2009 a les 22:20\n*maria: sí, sí... ara parlu un uriental inútil a valència...\n*anònim: no tan gran!\n*comptessa: no conec el sud d'alacant... gràcies al cel i a l'infern ;)\n*jonet meu: sí, hui ha he cobrat els 50% ;) i metro fa por.\n26 de gener de 2009 a les 22:48


Avís legal, Privacitat i Cookies\nResponsable: ARANALBE S.L. +info\nFinalitat: Gestionar les consultes rebudes per contactar amb l’usuari. +info\nProcedència: Dades introduïdes als diferents formularis i/o correu electrònic. +info\nDestinataris: Encarregats del tractament amb seu a la UE. +info\nInformació addicional: Pot consultar la informació addicional i detallada sobre Protecció de Dades al desglossament d’apartats que li presentem a continuació.\nLi informem que ARANALBE S.L. (en endavant “El Centre”) és la titular de la web fisiocugat.com, amb CIF: B67060897 i domicili al C/ Montserrat, num. 17-19, 08172, Sant Cugat del Vallès. Poden contactar per correu electrònic a: info@fisiocugat.com\nLa base legal per al tractament de les seves dades està basada en el consentiment que se li sol·licitarà als diferents formularis de contacte. L’usuari que faciliti les seves dades personal a través dels diferents formularis de contacte, estarà proporcionant voluntàriament dades de caràcter personal (d’ara en endavant Dades Personals). La informació que ens faciliti a través dels diferents formularis de contacte i als correus electrònics passarà a ser introduïda en un tractament de dades sota la responsabilitat de “El Centre” i es mantindrà confidencial i protegit.\nDades que es sol·liciten al formulari de contacte:· Nom· Correu electrònic· Telèfon\nL’usuari haurà de facilitar a “El Centre” les dades personals que se li puguin requerir quan utilitzi el formulari de contacte. Les dades personals seran tractades amb el grau de protecció legalment exigible per a garantir la seguretat de les mateixes i evitar la seva alteració, pèrdua, tractament o accés no autoritzat, tenint en compte l'estat de la tecnologia, sent l’usuari conscient i acceptant que les mesures de seguretat a Internet no són inexpugnables.\n· Prometem protegir la seva intimitat i tractar de forma confidencial la informació que proporcioni.· La informació que proporcioni serà utilitzada únicament per als serveis contractats.· No revelarem la seva informació personal a tercers sense el seu consentiment.\nQualsevol persona té dret a obtenir confirmació sobre si “El Centre” tracta amb dades personals que li concerneixin, o no. Les persones interessades tenen dret a accedir a les seves dades personals, així com a sol·licitar la rectificació de les dades inexactes o, en el seu cas, sol·licitar la cancel·lació. Té sempre dret a exercir els seus drets d’accés, rectificació, oposició, supressió, limitació de tractament i portabilitat de les dades personals que ens hagi proporcionat, establerts al RGPD 679/2016. Por fer-ho a la següent adreça: info@fisiocugat.com, o bé per escrit al domicili social ubicat al C/ Montserrat, num. 17-19, 08172, Sant Cugat del Vallès. Podrà dirigir-se a l’Autoritat de control competent per a presentar la reclamació que consideri oportuna.\n“El Centre” informa que el lloc web utilitza Google Analytics, un servei analític de web prestat per Google, Inc., una empresa de Delaware l’oficina de la qual està al 1600 Amphitheatre Parkway, Mountain View (California), CA 94043, Estados Unidos ("Google").\nLlista de cookies:https://developers.google.com/analytics/devguides/collection/analyticsjs/cookie-usage?hl=es-419


Carnestoltes 2019 | Ajuntament de Sant Joan D'Alacant\n2 DE MARÇ – Av. JAUME I\nTens ja preparada la teua disfressa de Carnestoltes?\nAfanyat i no et perdes la multitud d’activitats que tenim preparades per al 2 de març en Sant Joan d’Alacant com música, balls, animació... durant tot el dia, i un concurs on hi haurà un premi especial a la millor disfressa de cinema.\nIV Desfilada MARDI GRASS. Regidoria de Cultura.\nParticipa i gaudeix amb “Le Jazz Hot Band” i el grup de ball “Lindy Hop Alicante” d’una desfilada a l’estil de New Orleans, on la música en directe i els balls a l’estil swing són protagonistes. Majors i petits, vingueu disfressats o engalanats amb collars, barrets, màsqueres i tot tipus d’attrezzo de carnestoltes per a recórrer els carrers del municipi omplint-les de color.\n12:00h - Sortida Plaça Constitució. Recorregut: C/Severo Ochoa, Parc Municipal, C/del Carmen, C/Capità Martí, Av. Jaume I, rotonda Oliver, C/Tomás Capelo, C/l’Ordana, Plaça Ordana. Tornada a Av. Jaume I, per C/Mercat i Rambla.\n“TARDEO” DE CARNESTOLTES. Organitza Junta de Penyes del Crist.\n13:00h. – Obertura barra i Penya “Ens Bevem Fins el Gel!”. Oferirà servici de menjar i beguda durant tota la jornada de carnestoltes en Jaume I.\n13:30h.- Finalitzat el Mardi Grass, gaudirem d’un mini concert a càrrec de “Le Jazz Hot Band” i continuarem en l’Av. Jaume I amb música Dj, balls i inflables per a tots els assistents fins a la vesprada.\nCARNESTOLTES INFANTIL I FAMILIAR. Regidoria de Festes.\n17:30h.- CONCURS DE DISFRESSES, organitzat per les Comissions Festeres del municipi, berenar per als participants, Dj i animació infantil.\n18:30h. – Concert infantil CRAZY DREAM.\nGaudeix durant tota la vesprada dels jocs infantils, inflables per a totes les edats, tallers i balls de carnestoltes amb “Piruette” i “New Generation”.\n20:00h.- LLIURAMENT DE PREMIS. Categories individual i grups.\nPremi especial “Festival de Cinema Sant Joan” a la millor disfressa de cinema.\nCARNESTOLTES NOCTURN. Regidoria de Festes i Junta de Penyes del Crist.\n21:00h.- Comença la nit gaudint d’una desfilada de Samba de Carnestoltes amb el grup de ball “Fanny Blasco” i la batucada “Merakimera”.\n22:00h.- Concert “SATIRIC ROCK BAND”, show en viu amb Ribonucleicos Teatro.\n23:30h.- Disco mòbil amb Dj animador fins a la fi de festa.\nNO T’OBLIDES DE VINDRE DISFRESSAT!\nCARTEL CARNAVALES627.38 KB\nPROGRAMACIÓN CARNAVALES513.96 KB


Lliurament del Premi Joves per Terrassa 2015 al Grup La Fàbrica de Can Tusell | Rotary Club de Terrassa\nEnviat per: SRC | 14 Abril, 2016\nLliurament del Premi Joves per Terrassa 2015 al Grup La Fàbrica de Can Tusell\nEn el decurs del darrer plenari vàrem tenir com a convidats els representants de les dues entitats guanyadores del Premi Joves per Terrassa. L’espai Tremola guanyador el curs 2013-14 i el grup La Fàbrica guanyador el curs 2014-15\nPrimer van fer una explicació de les seves activitats, tot destacant en ambdós casos la importància que va tenir per ells la concessió del Premi.\nL’espai Tremola va explicar que la seva activitat es centra en els barris de Vilardell, Torresana i Grups de Montserrat i que la barreja de cultures és un dels seus principals handicaps a l’hora de integrar els nois i noies en el centre. L’import del Premi el van destinar a adquirir equipaments que d’altre manera no haguessin pogut comprar: projectors, material esportiu, etc. i aquest fet els va permetre evolucionar i posteriorment arribar a acords amb l’administració local, amb la que actualment ja tenen una millor comunicació.\nPoc a poc han pogut obrir nous projectes, com el de reforç escolar, l’esplai diari, i l’esport. Atenen a uns 100 infants entre P3 i sisè. Actualment el seu projecte està en creixement i un dels principals esculls és la manca d’espai ja que les 3 sales que tenen les han de compartir amb altres entitats del barri.\nEl col·lectiu amb el que treballen els comporta moltes problemàtiques ja que requereix d’un gran treball i esforç diari i el seu objectiu és sempre treballar els vincles socials amb aquests infants, com a fet diferencial. Actualment tenen una llarga llista d’espera dons tenen més demanda de la que poden atendre i en això els afecta més la manca d’espai que el nombre de monitors. D’aquests destaquen els monitors d’ètnia gitana que els han ajudat molt a integrar l’espai en el barri en els 20 anys que ja porten d’activitat.\nPer part del grup de joves la Fàbrica de can Tusell, ells treballen en 3 àmbits: l’infantil, el juvenil i la dinamització del barri amb diferents col·lectius. Tenen una radio pròpia i horts comunitaris i recentment han adquirit uns terrenys a Lleida per poder fer campaments amb els joves.\nAtenen a 150 nens i 150 joves diàriament, que els venen en part dels serveis socials i en part de les mateixes famílies del barri que ells o d’altres detecten amb problemes. La majoria són joves amb gran problemes d’abandó escolar o amb dificultats d’inserció social o laboral i per això treballen el reforç escolar des de diferents accions, com per exemple amb el projecte esmorzars en el que els nens van al centre a esmorzar (molts a casa no els en donen) i llavors marxen junts a l’escola o l’institut.\nDels altres projectes van destacar el “Brigada la Fàbrica” basat en l’aprenentatge-servei. Els nois reben coses de la societat i els ensenyen que a canvi ells han de retornar-ho d’alguna manera a la societat, ja sigui fent activitats al barri, ajudant a veïns, fent de voluntaris a l’entitat, etc. i això a la vegada els ajuda en la seva autoestima. Aquest va ser el projecte que van poder fer realitat gràcies a l’import del premi Joves per Terrassa ja que els va permetre tenir un professional per tutelar-lo.\nAl finalitzar les seves exposicions es va debatre com veuen ells el Rotary i a la vegada el premi Joves per Terrassa i en aquest sentit van coincidir en afirmar que el Premi és força conegut en els centres com els seus i que està molt ben valorat a nivell de ciutat i que l’entitat quan van venir el dia del premi la van trobar molt acollidora.\nTambé van coincidir en dir que la informació els havia arribat perfectament i que no era gens complicat el que demanàvem i si tenien alguna dificultat era més aviat seva ja que la tasca diària els impedeix tenir personal dedicat a aquestes gestions i que els qui se’n encarreguen normalment son persones purament voluntàries.\nUn aspecte a millorar segons les seves experiències és el temps que tardem en lliura’ls-hi l’import del Premi ja que moltes vegades per justificar les factures han d’avançar els diners de la seva pròpia butxaca.\nFinalment van indicar que els 5 centres com els seu que hi ha a Terrassa pertanyen al MEV (Moviment d’Esplais del Vallès) amb seu a Sabadell i que malauradament les administracions els costa molt de reconèixer la tasca que fan i que el coneixement que la resta de la ciutat té sobre el que fan també és molt baix.\nEl plenari es va tancar amb unes paraules d’agraïment del president Sr. Josep Puy i amb el lliurament del taló per part de membres de la Junta als representants del grup de joves La Fàbrica de can Tusell.\nArxivat a Activitats, noticies, Premis, Projectes Solidaris, rotary | Etiquetes: Brigada la Fàbrica, espai tremola, grup La Fàbrica, Moviment d’Esplais del Vallès, premi joves per terrassa\n« Fotografies de la visita del Rotary Terrassa a la casa Alegre de Sagrera\nFòrum del Rotary sobre la Prevenció de l’Alzheimer amb el Doctor Camí »