☀ Viterbo | Vila for 6 guests in Son Servera, Mallorca\nÀrea solar: 130903m2\nÀrea casa: 165m2\nInformació de Viterbo\nPreciosa casa, per a 6 persones i amb piscina privada, immersa en la muntanya i a només 3 km de Son Servera.\nLa piscina d'aquesta vila, de clor i amb 7 m x 7 m i de 1.5m a 2 m de fondària, és meravellosa però encara més és poder donar-se un bany acompanyats d'unes vistes espectaculars a la mar i la muntanya. Al seu voltant, ofereix un espai amb gandules per prendre el sol i una fantàstica terrassa just a la banda per gaudir d'un cafè o un delicióos menjar preparat a la barbacoa. Per a la seva major comoditat hi ha una dutxa exterior.\nDes de la terrassa poden accedir a l'interior de la casa, trobant la sala, amb un estil mallorquí, on poden descansar al sofà o a veure la TV-SAT.\nLa cuina menjador està equipada amb fogons de gas i una taula amb cadires. La bugaderia és independent i posa a la seva disposició una taula de planxar, la planxa i la rentadora.\nLa casa disposa de 3 dormitoris. Dos dormitoris amb dos llits individuals i un dormitori amb llit doble. Els dormitoris amb llit individual comparteixen bany en suite amb banyera i tenen sortida a jardí. Hi ha un segon bany amb banyera que dóna servei a la casa.\nLa casa està equipada amb calefacció central i 4 ventiladors. Si viatja amb un nadó prepararem una cuna i una trona.\nLa finca es localitza en una àrea rural. Des d'aquí poden arribar fàcilment a molts llocs amb encant com el Parc Natural de Llevant, el camp de golf Pula Golf (a 7 km). Son Servera està bastant a prop també. És un petit poble d'interior amb tots els serveis i oferta gastronòmica. També hi ha estupendes platges properes com Cala Sa Marjal. També pots fer una visita a les precioses Coves d'Artà.\nLes mascotes són benvingudes.\nPer a possibles despeses addicionals consultar amb l'anunciant.\nHi ha aparcament a l'exterior per a 3 cotxes.\nPlatja: 6.2 km - Platja de Sa Marjal\nAeroport: 68.4 km - Palma de Mallorca\nCamp de golf: 7 km - Golf Son Servera\nPoble: 3 km - Son Servera\nEstació de tren: 19.3 km - Manacor\nFerry: 43.3 km - Port d'Alcúdia\nLlicència turística: ETV/10456\nCases a prop de Viterbo\nMira la nostra selecció de propietats a prop de Viterbo


Oshum Concept Club vol estar a l'alçada de les circumstàncies que exigeix la seva condició de paradigma del luxe amb la festa d'avui. Els que vulguin podran sopar al restaurant Malam amb un menú que passa per exquisideses com el caneló de foie i tófona o la pota de cabrit rostida. Qui es vulgui incorporar després, a la sala principal hi haurà una festa de Hed Kandi, una de les marques d'oci més glamuroses del món del house. I si voleu cremar uns quants centenars o milers d'euros, sempre podeu llogar alguna sala teservada on tidreu tot allò que se us passi pel cap. Qui opti pel sopar, ho podrà fer per 180 euros i tindrà l'entrada al club més dues consumicions.


Manifestación, por un México Justo y en Paz - [Ké Huelga Radio]\nManifestació, per un Mèxic Just i en PauManifestación, por un México Justo y en Paz\npor CoatlDebido a los trágicos acontecimientos vividos en México en los últimos años, a la tremenda escalada de violencia a causa de la guerra contra el narco y a los infames índices de impunidad y corrupción arrastrados desde lustros atrás, el Movimiento Ciudadano de Mexicanos en Catalunya nos sumaremos a la manifestación nacional e internacional POR UN MÉXICO JUSTO Y EN PAZ convocada por el poeta Javier Sicilia para el día 08 de mayo del 2011, de la misma manera que otros 42 contingentes en todo México y el mundo.Porque todos tenemos derecho a la paz exigimos un PACTO NACIONAL entre partidos políticos, Gobierno, empresarios, poderes fácticos, legisladores y la sociedad civil para replantear estrategias y buscar alternativas que detengan la vertiginosa violencia desatada en los últimos años.Marcharemos en silencio desde plaza Catalunya hasta plaza Sant Jaume, donde extenderemos un enorme letrero de paz, leeremos textos y encenderemos velas en memoria de los muertos.Movimiento Ciudadano de Mexicanos en Barcelona\n8 de mayo · 17 hrs. De plaza Catalunya a plaza Sant JaumeLlevaremos velas, flores, banderas, pancartas e iremos vestidos con ropa blanca.No atendemos a gestos políticos, tendencias ni organizaciones; sino que, simplemente, ejercemos nuestro derecho a la opinión, al debate y a la manifestación de nuestras ideas.NO + SANGREDegut als tràgics esdeveniments viscuts a Mèxic, als deplorables índexs d’impunitat i a l’escalada de violència dels darrers anys conseqüència de la guerra contra el narcotràfic, el Moviment Ciutadà de Mexicans de Catalunya ens sumarem a la manifestació nacional i internacional.\nPER UN MÈXIC JUST I EN PAU\nconvocada pel poeta Javier Sicilia el dia 8 de maig del 2011, de la mateixa manera que d’altres 42 manifestacions a tot Mèxic i arreu del món.Perquè tots tenim dret a viure en pau exigim un PACTE NACIONAL entre els partits polítics, el govern, els empresaris, els poders fàctics, els legisladors i la societat civil per replantejar estratègies i buscar alternatives que detinguin la violència vertiginosa desencadenada en els darrers anys.\nMarxarem en silenci de la plaça Catalunya fins la plaça Sant Jaume, on estendrem un enorme rètol de pau, llegirem textos i encendrem espelmes en memòria dels morts.\nMoviment Ciutadà de Mexicans a Barcelona8 de maig · 17 hores . De la plaça Catalunya fins la plaça Sant Jaume.Portarem espelmes, flors, banderes i pancartes i anirem vestits amb roba blanca. Sol·licitem la vostra presència i la difusió d’aquesta causa en aquest moment tan crucial.\nNo ens atenem a gestos polítics, tendències ni organitzacions; sinó que, simplement, exercim el nostre dret a la opinió, al debat i a la manifestació de les nostres idees.NO + SANGhttp://tenemosderecho.tumblr.com/http://redporlapazyjusticia.org/http://nuestraaparenterendicion.blogspot.com/http://marchanacionalporlapaz.blogspot.com/pazenmexico@hotmail.com\nGrecia, 48 horas de Huelga General


Les primeres informacions sobre l'existència de les illes de Nova Sibèria són degudes al cosac Iàkov Permiàkov, al començament del segle xviii. El 1712, una unitat cosaca sota el comandament de M. Vagin arriba a l'illa Gran de les Liàkhovski. Al començament del segle xix, les illes foren explorades, entre d'altres, per Iàkov Sanníkov i Matvei Hedenstrom. A les illes s'hi han trobat moltes restes de mamuts ben conservats.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Illes_de_Nova_Sibèria&oldid=28260181»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 set 2021 a les 08:57.


Un centenar de dofins cap d'olla negre a la Costa Brava | betevé\nEl confinament i la major presència de plàncton i peixos a causa de la borrasca Gloria són algunes de les causes que han afavorit la valuosa troballa\nManel Cascante Torrella | dilluns, 25 de maig del 2020, a les 14.25\nAl llarg de les setmanes de confinament han estat moltes les imatges d’animals salvatges apropant-se a ciutats i pobles aprofitant, en bona mesura, la tranquil·litat efímera d’aquells dies: guineus, senglars, cabirols, etc. També, la baixada de l’activitat en l’àmbit costaner, combinat amb la major presència de persones observant el mar des de casa, va afavorir que es fessin virals imatges de dofins i altres cetacis marins ben a prop de les platges del litoral català, també de la mateixa ciutat de Barcelona. A inicis del mes d’abril, per exemple, es van veure dofins molars a a Sant Pol de Mar.\nS’acaba la treva per a la fauna\nUna troballa poc usual a tocar el litoral de la Costa Brava\nEls membres de Noa18nusos, una associació sense ànim de lucre especialitzada en el coneixement i conservació del medi marí i en els cetacis, va fer una troballa molt poc usual dijous 21 de maig: un enorme grup de dofins cap d’olla negre.\nLes imatges que il·lustren aquesta notícia, realitzades per Jordi Corona de Noa18nusos, mostren la presència d’un grup nombrós de dofins cap d’olla negre. La troballa la van fer a poques milles davant del cap de Sant Sebastià (Llafranc), curiosament durant la primera sortida a mar que feien després de dos mesos de confinament.\nSegons Jordi Corona, biòleg marí i qui apareix al final de les imatges, en van arribar a veure més d’un centenar d’exemplars, dispersos de forma àmplia per la zona del canó de la Fonera (Rec de Begur).\nLa importància de la seva observació, segons explica la biòloga marina Clàudia Auladell, rau en el fet que és un animal del qual se’n saben poques coses de la seva presència al Mediterrani. És una espècie quasi excepcional en aquest sector de la costa.\nMalgrat la raresa de veure aquest dofí poc usual a Catalunya, no és un fet excepcional que es puguin acostar tant a la línia costanera, com ha estat el cas.\nEl confinament i el temporal Gloria, principals responsables de la troballa\nJordi Corona explica que al cap de dos dies van tornar a la zona per intentar trobar-los de nou però no hi va haver sort. Al llarg d’aquesta setmana preveuen tornar a anar a buscar-los.\nLa biòloga Clàudia Auladell destaca que la troballa probablement hagi estat gràcies a la combinació de diversos factors. Un d’aquests ha estat el efectes de la borrasca Gloria de finals de gener, la qual va afavorir l’aflorament de plàncton a la nostra zona i més aliment per als peixos. També la menor freqüència de vaixells i altres embarcacions d’oci d’aquestes setmanes i, finalment, el fet que siguem a la primavera, època de migració que permet que es vegin molts cetacis.\nCom hem d’actuar en cas de trobar-nos dofins?\nClàudia Auladell insisteix en el fet que si trobem grups de cetacis mai no podem creuar-nos a la seva trajectòria i, en cas que estiguem navegant, ens hem de mantenir almenys a 60 metres, tal com estableix la llei. Insisteix en el fet que està totalment prohibit banyar-se amb els dofins, tot i la temptació que podria suposar.\nA banda, pel seu interès científic, convé notificar-ho a la xarxa d’observacions de la fauna marina de la Generalitat de Catalunya a través del correu electrònic que es facilita. També és necessari fer-ho mitjançant la plataforma de ciència ciutadana ornitho.cat.\nCom són els caps d’olla negre?\nEl cap d’olla negre (“Globicephala melaena”) externament s’assembla molt a la falsa orca. De fet, tot i que forma part de la família dels dofins oceànics, el seu comportament s’assembla més al de les balenes. Són animals de grans dimensions, de 5 a 7 metres de longitud i d’1 a 3 tones de pes.\nEs tracta d’animals de costums fortament gregaris que durant la migració solen formar agrupacions d’alguns centenars d’exemplars que es dispersen en grups més petits quan s’alimenten. La seva dieta es basa sobretot en calamarsos, tot i que també poden capturar peixos com verats, bacallans o rèmols.\nEls aparellaments es produeixen al llarg de tot l’any, sobretot a la primavera o a l’estiu. La gestació dura entre 15 i 16 mesos i les cries són de color gris marronós, de tonalitat més clara que els adults.\nViu sobretot en aigües temperades. És present al Mediterrani occidental, per bé que la seva distribució és irregular. Al Mediterrani, a banda del cap d’olla negre, també hi trobem el cap d’olla gris.\nLa contaminació acústica al litoral de Barcelona amenaça la supervivència de peixos i dofins\nUn grup de dofins es deixen veure al litoral barceloní\nFi de la treva per a la fauna: el nostre lleure ja n’altera de nou el ritme\nUna plataforma recull signatures per a una Barcelona més verda\nEl tritó verd reapareix als aiguamolls de l’Empordà, 20 anys després\nGeoparc Orígens: una altra opció sostenible i de proximitat als Pirineus\nTemporada d’al·lèrgies: gramínies i herbàcies pol·linitzen amb força aquests dies\nQuè és un halo solar? I un parheli? Aquest dijous s’ha vist un halo\nArriba la primera nit tropical oficial al centre de Barcelona, enguany més tard que a Collserola o a la part alta


Pack 2 esponges naturals + raspall de fusta The Dida World | Parentalis\n> Bany i higiene>Complements>Pack de bany natural\nPack de bany natural\nConjunt de bany natural de The Dida Bath amb dues esponges marines i un raspall de fusta amb pèl de cabra\nEsponja marina del Mediterrani de 10 cm.\nEsponja extra suau de 8 cm.\nUn raspall de fusta amb pèl de cabra\nTambé hi ha disponible un altre pack amb una esponja marines, un raspall de fusta amb pèl de cabra i una tovallola de cotó orgànic amb certificat GOTS.\nPer què és recomanable l'ús d'estris de bany naturals?\nLes esponges marines del Mediterrani són molt absorbents i creen una abundant escuma gràcies al ses sistema natural de drenatge. Tenen una forma ergonòmica que s’adapta perfectament a la mà d’un adult i una textura suau que les fa especialment adequades per a les pells més sensibles. Les esponges marines també tenen uns enzims que inhibeixen el creixement de fongs i bacteris.\nMés enllà de la pell, el cuir cabellut és una zona molt delicada, especialment en els primers mesos de vida. Per això la importància de tractar-lo amb un raspall natural que respecti la pell del fràgil cap i els primers cabells dels nadons. Per aquests motius el pèl de cabra és el més adequat, donat que té cura del cabell alhora que ajuda a eliminar la crosta làctia.


Testimonis d’orientació vocacional i acadèmica - Psigma\nMarc. 17 anys.\n“Quiero dar las gracias a mi terapeuta por haberme ayudado a aclararme y ahora puedo encarar mi futuro con confianza e ilusión.”\nJoana. 20 anys.\n“M’han ajudat a orientar el meu futur professional. M’han donat eines per a sortir de la meva zona de confort i ara em sento molt més motivada per a estudiar el que realment m’agrada”\nRuben. 19 anys.\n“Me di cuenta de que yo era quien me estaba limitando el propio crecimiento. El miedo me hacía sentir vulnerable e incapaz. He conseguido creer más en mí mismo, y lo más importante, a decidir según mi propio criterio “\nAlba. 17 anys.\n“Em va ser molt útil tota la informació que em va proporcionar el Nil sobre algunes sortides professionals. Gràcies a aquest suport, em vaig adonar que realment estava molt desinformada i que podia haver escollit la meva futura ocupació de forma molt poc reflexiva”\nÈrica. 18 anys.\n“Va ser molt difícil per mi fer-me entendre a casa, fer-los veure que volia estudiar una cosa diferent de la que ells esperaven. La Laura em va acompanyar en aquesta situació i vaig saber trobar la manera adequada de resoldre-ho. N’estic molt orgullosa”


Sobre mi - Pere Schell - Creem Imatge de Marca\nQui són els meus clients exactament?\nSoc en Pere Schell i ajudo a professionals independents, autònoms, petites i mitjanes empreses a crear la imatge de marca dels seus negocis i de la qual se sentin orgullosos, que transmeti confiança i els faci destacar de la competència.\n“La creativitat és la capacitat de la ment humana per associar idees de manera nova i diferent, i oferir solucions originals als problemes a què s’enfronta”. Pere Schell (2019)\nTinc una àmplia experiència en Disseny i Comunicació. Soc fundador de Schell Disseny Integral, empresa de serveis globals i coordinats de disseny i comunicació gràfica, que compta ja amb més de 30 anys de bon servei al client. Així mateix soc fundador de LleidaCreativity, plataforma de sinergies de professionals en l’àmbit de la imatge d’empresa. També soc cofundador filantròpic del Concurs Instrumental Sant Anastasi amb més de 20 anys de trajectòria musical a nivell nacional. Tanmateix soc cofundador amb el Dr. Francesc Abella de NewsTabac, un canal informatiu i formatiu si es vol deixar de fumar.\nEls meus primers onze anys de vida a Bèlgica van ser testimonis de la creativitat del meu gran mestre: el meu pare. Professor de dibuix i publicitat, il·lustrador, artista polifacètic i director artístic d’una de les agències de publicitat més importants de l’època a Brussel·les, HHD, que finalment es va fusionar amb Ogilvy & Mather.\nEl nostre trasllat cap a latituds més càlides l’any 1970, concretament a Lleida, va representar un gran canvi en la vida de tota la família. Després de cursar estudis universitaris d’enginyeria agrícola, jardineria i paisatgisme, va despertar el cuquet del disseny gràfic molt en apogeu en els vuitanta, la qual cosa em va portar a professionalitzar-me el 1986.\nEl meu primer client va ser un amic de carrera i director comercial d’una indústria de productes fitosanitaris i fertilitzants químics. Els començaments no van ser fàcils. No em coneixia ningú i ni tan sols existien gairebé els ordinadors personals, ni Photoshop, ni Internet. Tot era bastant manual i artesanal. La meva contínua autoformació em va portar després a col·legiar-me en disseny gràfic i en publicitat.\nAmb més de trenta anys d’experiència en un sector en constant evolució tècnica i estratègica, la meva cartera de clients compta amb professionals independents, autònoms i pimes de molts sectors diferents, inclusivament l’agrícola i els seus serveis associats.\nTu no ho pots fer tot.\nEm deixes que t’ajudi a crear la imatge de marca del teu negoci?\nCompravenda de vehicles industrials\nFàbriques de caixes\nPer a quin tipus de clients NO funcionaran els meus serveis?\nVull ser sincer i parlar-te clar des del principi. Estic d’acord en treballar només amb aquells que estiguin disposats a fer-ho amb mi, és a dir, que s’impliquin en el projecte i estiguin disposats a seguir els meus passos i recomanacions.\nEls meus serveis són aptes per a persones que valorin i aprecien les idees exclusives i la creativitat, no els que van sempre amb urgències d’última hora, els que no estiguin disposats a signar i acceptar pressupostos ni contractes, els que no accepten realitzar un lliurament a compte abans d’iniciar l’encàrrec, ni pagaments periòdics al llarg del desenvolupament del projecte quan aquest sigui llarg.\nEn què em diferencio d'altres professionals d'imatge de marca?\nNomés treballo amb professionals independents, autònoms i PIMES. M’encanta el tracte directe amb el client, del tu a tu. De presentar personalment les meves propostes, de discutir-les, de defensar-les amb passió i de supervisar la seva correcta implantació. Fins i tot ser partícip de la seva posterior evolució i desenvolupament. Fins i tot del seu redisseny al cap de molts anys. Per això no treballo per a empreses amb equip de màrqueting.\nTinc l’habilitat de ser metòdic, de fer les coses pas a pas, d’implicar-me en tots els meus projectes fins al final. A més m’agrada desenvolupar el projecte com una cosa divertida i motivadora, ja que estic creant alguna cosa totalment nova i exclusiva per al meu client, com un vestit a mida. Suposo que també ajuda ser una persona entusiasta i que m’apassionen els èxits dels meus clients.\nAmb quin tipus de clients treballo millor i què s'espera de mi?\nEl meu Mètode “La teva Imatge de Marca a la teva Mida” ha estat creat per a clients que estan compromesos amb el seu projecte i que es prenguin molt seriosament el fet d’aconseguir una bona imatge de marca per al seu negoci.\nQuè és exactament el Mètode "La teva Imatge de Marca a la teva Mida" i què inclou?\nEl Meu Mètode mostra els cinc pilars bàsics que necessites per aconseguir que la teva imatge de marca pugui desenvolupar-se, que sigui diferent, única i que faci créixer el teu negoci. Que sigui visible, et faci destacar de la teva competència i pugui mantenir la seva reputació.\nAquí pots conèixer quins són els passos del Mètode “La teva Imatge de Marca a la teva Mida” Descarrega’t el dossier i descobriràs els packs d’imatge de marca que tinc preparats per a tu.\nDESCARREGA’T ·”La teva Imatge de Marca a la teva Mida”\nQuins resultats pots esperar?\nEn treballar amb mi i aplicar el Meu Mètode “La teva Imatge de Marca a la teva Mida”, aconseguiràs:\n– Sentir-te identificat i orgullós de la teva imatge de marca.\n– Que la teva imatge de marca transmeti serietat, professionalitat, qualitat, notorietat i confiança.\n– Que la teva imatge de marca sigui coherent i clara amb la missió, visió i filosofia d’aquesta.\n– Que el teu negoci es diferenciï de la competència, sigui conegut i reconegut pels mitjans i les Xarxes Socials.\n– Que la inversió de la teva imatge de marca representi un estalvi en costos i esforços per a un posicionament eficaç d’aquesta, amb l’objectiu i benefici final de fer-la créixer.\nQuant de temps es trigarà a trobar el nom de la teva marca?\nTrobar el nom adequat/apropiat per a la teva marca serà un dels processos més difícils amb el que treballarem junts. Especialment si volem registrar-la després. En general trobar el nom hauria de durar entre un i dos mesos, fins i tot un estudi previ i provisional que estigui lliure per al seu registre.\n– Crea un valor de marca, que és un actiu intangible per al negoci.\n– Per atorgar llicències, franquícies i obtenir regalies.\n– Per diferenciar-se de la competència.\n– Per protegir-se davant de tercers que estiguin usant un nom igual o semblant no registrat, exercint les accions legals que corresponguin.\n– Per protegir el nom de Domini a Internet.\n– Per impedir que altres intentin registrar una marca similar a la teva.\n– Per tenir prioritat davant de tercers que vulguin registrar la seva marca, en països en els quals no la tens registrada.\nL’Oficina Espanyola de Patents i Marques resol la majoria de sol·licituds de registre de marca en 3 o 4 mesos en la majoria de casos. No obstant això, la Llei de Marques estableix un termini màxim de dotze mesos per a la resolució del procediment de registre de marques si la sol·licitud no té cap suspensió ni oposició.\n1. Després de l’aprovació i signatura del pressupost i del contracte, realitzaré un nou contacte per via telefònica per conèixer tots els detalls necessaris de la teva activitat i el seu àmbit geogràfic.\n2. Recerca de propostes de Naming.\n3. Enviament de propostes de Naming lliures de registre (estudi provisional) i lliures dels dominis principals d’Internet.\n4. Aprovació del Naming definitiu.\n5. Fi de la fase de Naming i començament de la fase següent (registre de marca) segons l’estipulat en el pressupost i contracte.\nDesprés de l’anàlisi del teu logotip pot ser que et recomani la necessitat de dissenyar un de nou, però en moltes ocasions serà més apropiat fer un redisseny del mateix per adaptar-lo als temps actuals. També es pot donar el cas de recomanar romandre amb el logotip actual sense canviar-lo.\nQuant de temps es tardarà a realitzar la meva identitat corporativa?\nCom treballo amb els meus clients per crear la Identitat Corporativa?\n1. Després de l’aprovació i signatura del pressupost i del contracte, realitzaré un nou contacte, personalment o per via telefònica per conèixer tots els detalls necessaris de la teva activitat i el seu àmbit geogràfic, tant si és de nova creació com si ja estàs funcionant.\n2. Enviament de propostes de la fase en desenvolupament.\n3. Modificació o aprovació de la proposta final de la fase en desenvolupament, realització i enviament d’arts finals.\n4. Fi de la fase en desenvolupament i començament de la fase següent, segons l’estipulat en el pressupost i contracte.\nQuant tardareu a realitzar i publicar la meva pàgina web?\n1. Després de l’aprovació i signatura del pressupost i del contracte, realitzaré un nou contacte, personalment o per via telefònica per conèixer tots els detalls necessaris de la teva activitat i el seu àmbit geogràfic.\n2. Enviament de propostes bàsiques de disseny del web.\n3. Selecció del disseny del web i començament de la programació de la resta de pàgines del web segons els apartats acordats.\n4. Posada Online del web amb accés restringit a hostalatge propi o en el qual ens suggereixis, per a proves de funcionalitat i la seva aprovació.\n5. Posada Online lliure del web i fi de l’encàrrec.\nCom puc ajudar al teu negoci a les Xarxes Socials?\nDotant-lo d’un bon disseny i d’una imatge coherent amb la teva imatge de marca. A més, el meu equip de col·laboradors t’assessorarà i et suggerirà quines Xarxes Socials són les més apropiades per al teu negoci, sector i activitat comercial o professional.\n2. Selecció de les Xarxes Socials més idònies a implementar i configuració d’aquestes.\n3. Implementació de la Imatge de la teva Marca a les Xarxes Socials seleccionades.\n4. Manteniment de les teves Xarxes Socials amb contingut de qualitat.\n5. Seguiment d’activitat i informes regulars de resultats.


La Sagrada Família anuncia les 12.000 persones guanyadores del sorteig de Portes Obertes - La Sagrada Família anuncia les 12.000 persones guanyadores del sorteig de Portes Obertes - Sagrada Familia\nLa Sagrada Família anuncia les 12.000 persones guanyadores del sorteig de Portes Obertes - La Sagrada Família anuncia les 12.000 persones guanyadores del sorteig de Portes Obertes\nangle-left La Sagrada Família anuncia les 12.000 persones guanyadores del sorteig de Portes Obertes\nAvui s’ha realitzat el sorteig de les 12.000 entrades individuals per a les Jornades de Portes Obertes a la Sagrada Família, en què han participat un total de 53.989 persones.\nEnguany, i coincidint amb les festes de la Mercè, se celebraran els pròxims dies 24, 25 i 26 de setembre i, com a novetat de l’obra, es donarà a conèixer com serà la torre de Jesucrist, i es mostraran detalls de com serà el seu terminal.\nLes entrades permeten accedir al temple de forma gratuïta i veure a través d’una peça audiovisual com serà el terminal que culminarà la torre de Jesucrist. A més, un recorregut expositiu donarà a conèixer de primera mà quins han estat els materials utilitzats per acabar la torre de la Mare de Déu.\nTotes les persones guanyadores rebran entre els dies 21 i 22 de setembre un correu electrònic amb les entrades.\nEs poden consultar les persones guanyadores per dies i franges en aquest enllaç: https://pr.easypromosapp.com/prizes/926125


Esthec@Hiswa2010 I Jmuiden\nby Kami Alejita\nby bryan antonio cor...\nMíriam Lillo, Martina Reguera, David Avia i Kirill Kazarine.\nMíriam Lillo, Kirill Kazarine,4º A Martina Reguera y David Avia 2.\n469 aC - 399 aC Acreditat com un dels fundadors de la filosofía occidentalEll opina que el saver que li serveix al home no li vedel coneixement que té de lunivers, si no delconeixement que te dell mateix; en la realitat elhome nos es de importancia cosmologica, sino que elhome es avanç que tot un esser moral. 4.\nSegons Kant l’ únic absolutament bo, sempre en totasituació, ès la bona voluntat.Que una persona actue per bona voluntat equival adir que actua al respecte del deure. I no solsconforme a ell.Se pot actuar conforme al deure, però per motiusdinterés, açò ès, manejat per inclinacions, desitjos,ventatjes o conseqüencies beneficioses en canvi,actuar per respecte al deure es tindre com únic motiuel propi deure, deure propi. 5.\nSegle IV a.CLètica d‘ Aristòteles és una ètica de béns perquè ellsuposa que cada vegada que lhome actua ho fa a larecerca dun determinat bé. El bé suprem és lafelicitat, i la felicitat és la saviesa. 6.\nPer a Platón, la felicitat sols es possible amb el mon intel·ligible. Va ser un filósof grec seguidor de Sócrates i maestre d’ Aristóteles. Recomendado


Unió Patronal Metal·lúrgica / Plametall / Missió comercial amb Plametall: viatgem a Colòmbia i el Brasil\nDes de Plametall, es recupera la presencialitat de les missions però també s’incorpora l’eina de la virtualitat que la covid ha fomentat. Així doncs, us presentem en un nou format híbrid (presencial i/o virtual), de les missions comercials i recuperem la presencialitat després de gairebé dos anys.\nConscients de la importància de trepitjar el terreny i de la rellevància que té en molts països el cara a cara, hem optat aquest 2022 per tornar a programar les missions comercials en format presencial per a les empreses que ho sol·licitin, tot i donar l’opció de fer-les de manera virtual si l’empresa ho demana o si les restriccions de la covid ho aconsellen.\nLa missió comercial a Colòmbia i el Brasil, es portarà a terme del 3 al 7 d’octubre de 2022.\nLa preparació de les agendes la realitzaran l’oficina d’ACCIÓ a cada país.\nPer què Colòmbia?\nLes Institucions Internacionals preveuen un balanç econòmic molt positiu per al país, del qual Espanya és un dels 10 proveïdors més importants. Tots els informes coincideixen que, després de la pandèmia, Colòmbia presentarà una expansió econòmica elevada, segons l’FMI i l’OCDE, respectivament.\nColòmbia serà una de les economies amb més creixement a tota l’Amèrica Llatina, dada avalada pels últims informes del Banc Mundial. Per tant, presentarà oportunitats de negoci importants per a l’empresari del nostre país. D’altra banda, el Ministeri d’Hisenda de Colòmbia preveu que per a l’any 2022, el PIB de Colòmbia creixerà un 4,3%; el 2023, un 3,8%; el 2024 un 3,5%; i es mantindrà sobre el 3,3% fins a l’any 2030.\n– Màquines eina i béns d’equip, els programes d’inversió en infraestructures ofereixen oportunitats, especialment en maquinària d’alt contingut tecnològic, a la demanda dels quals no poden donar resposta els productors nacionals\n– Sector de l’automoció. El Brasil és un dels principals països consumidors i fabricants d’automòbils, cosa que genera oportunitats importants\n– Sector agrícola. Hi ha oportunitats en maquinària agrícola, sistemes de reg i fertilitzants, sempre que no es trobin disponibles al Brasil.\n• Webinar informativa sobre les oportunitats de negoci a Colòmbia i el Brasil realitzada per l’Oficina d’ACCIÓ a cada país\n• Reunió prèvia amb l’Oficina d’ACCIÓ a cada país per avaluar les possibilitats d’èxit de la participació i l’evolució dels negocis a destí.\n• Agenda de negocis presencial o virtual. Les reunions es portaran a terme amb la supervisió de l’Oficina d’ACCIÓ a cada país i l’entitat.\n• Cost per agenda personalitzada a Colòmbia i el Brasil :\no 800€/agenda en un mercat presencial + 400€ per mercat addicional.\no 600€/agenda en un mercat virtual + 300€ per mercat addicional.\n• Quota d’inscripció: 395€ (+IVA). Per a empreses No associades 450€ (+IVA)


Història de l’Hospital Universitari Joan XXIII de Tarragona – Institut Català de la Salut\nICS Camp de Tarragona > Hospital Joan XXIII > Història de l’Hospital Universitari Joan XXIII de Tarragona\nHISTÒRIA DE L’HOSPITAL UNIVERSITARI JOAN XXIII\nL’Hospital Universitari Joan XXIII es va projectar des de l’Instituto Nacional de Previsión (INP), una institució pública que a finals dels anys 40 va començar a executar el Plan Nacional de Instalaciones Sanitarias per pal·liar la insuficiència de centres assistencials a l’estat espanyol.\nAmb aquest canvi de paradigma, l’any 1965 es va començar a edificar l’hospital de Tarragona, que va entrar en funcionament el 16 d’octubre de 1967 amb el nom de Residencia Sanitaria de la Seguridad Social Juan XXIII.\nPerò, el Juan XXIII va ser molt més que la residencia del Seguro Obligatorio a Tarragona, va ser el primer hospital espanyol que va adoptar una nova estructura per a la pràctica de l’activitat assistencial: el model d’hospital jerarquitzat, és a dir, un hospital organitzat per diferents serveis, especialitats mèdiques i quirúrgiques coordinades sota uns criteris comuns i amb una plantilla mèdica dedicada a horari complet.\nAl llarg d’aquests 50 anys, l’Hospital Joan XXIII ha viscut grans canvis, s’ha anat transformant per adaptar-se, del model assistencial del Seguro Obligatorio de Enfermedad de mitjans del s. XX al model sanitari públic català, amb la transferència de l’hospital a l’Institut Català de la Salut (ICS) l’any 1983. a més, es va consolidar com a hospital universitari als anys 80, i s’ha convertit, gràcies a la qualitat assistencial i als seus professionals, en l’hospital de referència del Camp de Tarragona.\nEl nom de l’Hospital\nNo hi ha evidència de qui va ser la idea de triar el nom de Joan XXIII per l’hospital de Tarragona. A l’arxiu diocesà de l’arquebisbat de Tarragona, tot i que hi ha memòria que se’ls va consultar, no hi ha cap registre documental sobre el fet. Ben cert és que, a una època els hospitals que s’anaven construint rebien els noms de militars (General Moscardó a Lleida, General Álvarez de Castro a Girona, Teniente Coronel Noreña a Córdoba, etc.) o Mares de Déu locals (Verge de la Cinta a Tortosa, Virgen de la Arrixaca a Múrcia, Nuestra Señora de Aránzazu a Sant Sebastià, etc.).\nA Tarragona vam tenir la sort d’adquirir el nom d’un personatge universal, bé que religiós, que ha passat a la història pels seus compromisos socials. Una acta de la Comissió Permanent de l’INP, del 4 d’octubre de 1967, acorda que el nom de la “Residencia Sanitaria” –tal com s’anomenava en aquella època als hospitals– fos “Juan XXIII”. No va ser fins als anys 90 del segle passat que no va adquirir el seu nom oficial actual: Hospital Universitari “Joan XXIII” de Tarragona.\nDocència a l’Hospital Joan XXIII\nEl Joan XXIII ha estat implicat en la docència quasi des del seu origen. Als anys 70 del segle passat va incloure l’estructura de l’Escola d’Infermeria que després esdevingué Escola Universitària amb la incorporació a la universitat tarragonina.\nQuasi coincidint en el temps i amb el desenvolupament dels programes de formació de Metges Interns i Residents, diferents serveis de l’hospital es van acreditar per a la docència postgrau, amb 24 programes que al llarg dels passats quaranta anys han format més d’un miler i mig de metges especialistes.\nAmb la creació dels estudis universitaris del camp de Tarragona com a divisió de la Universitat de Barcelona l’hospital va començar a impartir la llicenciatura en Medicina a la primera meitat dels anys 80. Amb la creació de la nova Universitat de Tarragona “Rovira i Virgili” ofereix la formació dels cursos clínics de la llicenciatura a la facultat de Medicina.\nTambé participa en altres àmbits de la docència de pregrau, oferint pràctiques als alumnes dels estudis de Psicologia, Pedagogia, Antropologia, Informàtica i Treball social, a més de la formació especialitzada de Tècnics en Radiologia i Fisioterapeutes.\nPel que fa a la formació de postgrau, acull diferents Màsters de l’àmbit de les Ciències de la Salut i participa en programes de doctorat i tesis doctorals.\nIgualment ha facilitat l’accés a la titulació de grau d’Infermeria a un bon nombre de professionals propis i d’altres centres.\nA més a més, l’hospital té un extens programa de Formació Continuada per a tots els nivells i categories professionals, del qual s’han beneficiat molts centenars treballadors no només del mateix centre sinó també d’altres centres de la nostra àrea d’influència.\nL’Hospital Joan XXIII compta amb grups de recerca adscrits a la Fundació Institut d’Investigació Sanitària Pere Virgili (IISPV) que promou, desenvolupa, transfereix, gestiona i fa difusió de la recerca, el coneixement científic i tecnològic en l’àmbit de les ciències de la vida i de la salut del Camp de Tarragona i les Terres de l’Ebre. L’IISPV gestiona l’activitat de recerca sanitària i biomèdica de l’Hospital Joan XXII i d’altres institucions del Camp de Tarragona i les Terres de l’Ebre. L’Hospital Universitari Joan XXIII i l’IISPV són actius en els àmbits estratègics de recerca següents:\nNutrició i Metabolisme: Actualment s’està treballant en els camps de la diabetis i les alteracions lipídiques.\nNeurociències i Salut Mental: Centrat en l’estudi dels determinants genètics de diverses malalties psiquiàtriques i del dolor.\nSalut i Medi ambient: Aquest àmbit acull a diversos grups que treballen en l’impacte de diversos components del medi ambient (tòxics, microorganismes) sobre la salut de les persones.\nOncologia i Hematologia: Els grups de recerca treballen en el camp de la recerca clínica i l’epidemiologia del càncer.\nPel que fa a la producció científica, el nombre de publicacions totals indexades en el Journal Citation Reports ha estat de 307 durant 2014. El factor d’impacte acumulat és de 1.206,5 punts, amb una mitja de 3,93 punts per publicació. Durant el 2014 es van defensar un total de 17 tesis doctorals. A més, es va participar en un total de 7 guies clíniques i recomanacions mèdiques. El nombre d’ajuts oficials gestionats durant l’any 2014 van ser 44. L’IISPV va rebre finançament per contractar investigadors de diferents programes competitius d’organismes oficials. L’IISPV i les institucions constituents fomenten la col·laboració dels grups de recerca amb grups d’altres centres a través de la participació en xarxes temàtiques com (RETICS)–ISCIII i a centres d’investigació biomèdica en xarxa (CIBER)–ISCIII. L’import gestionat per l’IISPV és d’1.932.363 euros, dels quals un 80% procedeix de convocatòries públiques i 20% restant ve d’organismes privats (convenis i contractes i donacions).\n50 anys de l’HJ23\nL’Hospital Universitari de Tarragona Joan XXIII és una institució capdavantera tant en l’àmbit sanitari, assistencial, de recerca i docent com en l’àmbit social. Ofereix seguretat i acollida a tota la població de les comarques del sud de Catalunya que el consideren un bé preuat, tant els que s’han beneficiat dels seus serveis com els que pensen que algun dia els podran necessitar. Són freqüents les mostres d’agraïment que es publiquen a la premsa local i no només quan s’ha resolt algun problema greu de salut, sinó també, quan s’ha atès amb professionalitat i afecte els que, naturalment, poden ser els darrers moments de la vida de persones que ens han deixat.\nEls treballadors i professionals de l’hospital se senten orgullosos de la seva institució i de la vinculació amb la ciutat i l’entorn. És d’aquesta població de qui han rebut també el reconeixement i estima. A l’any 2017 celebrarem els 50 anys de l’Hospital Universitari Joan XXIII, cinquanta anys en què s’han viscut molts canvis, no només en l’àmbit assistencial, sinó també tecnològics, demogràfics, polítics i econòmics, canvis però, que han deixat constància de la vocació de servei i el compromís de l’Hospital Joan XXIII envers la ciutadania i que han aconseguit posicionar l’Hospital com a referent en el Camp de Tarragona.\nAl llarg d’aquests cinquanta anys, el model assistencial de l’hospital s’ha adaptat a les necessitats de cada moment, però a més a més d’aquesta gran tasca assistencial, la recerca i la docència han configurat els pilars sobre els quals l’hospital, ha madurat en aquest mig segle de vida.


El Consell pastoral interparroquial | Parròquies de Torelló\nPer això a les parròquies està establert de fa ja molt de temps el Consell pastoral interparroquial.\nLa seva funció és animar, acompanyar, coordinar, dinamitzar els diferents grups de les parròquies i sobretot estar al servei de les comunitats parroquials, al servei de la comunió.\nEs reuneix cada dos mesos per escoltar les diferents propostes, valorar-les i portar-les a terme, decidir el “lema pastoral” que ha d’orientar cada curs, programar la formació, la litúrgia…\nEn aquests moments est format per unes 12 persones, per no hi són representats tots els grups que hi ha a les parròquies.\nL’Assemblea interparroquial del maig del 2011 va fer propostes específiques per al Consell. Literalment va dir:\nEl Consell és molt important en el treball interparroquial.\nHa de ser un òrgan tan decisori com sigui possible,\nque doni responsabilitat als laics en allò que no sigui exclusivament del capellà,\nque es plantegi l’evangelització en el moment actual,\nque exerceixi un lideratge clar en la vida de les parròquies,\nque escolti els diferents grups i coordini la seva feina,\nque tiri endavant els projectes nous que facin falta perquè no quedi cap aspecte de la comunitat sense donar-hi una resposta,\nque totes les seves decisions estiguin regides per l’AMOR.\nLi demanem que:\nCreï un reglament intern de funcionament per a facilitar-ho.\nVetlli perquè les activitats i reunions interparroquials també es facin a Montserrat ja que se’n fan moltes a Sant Feliu.\nDoni a conèixer la seva composició i informi permanentment dels seus treballs.\nI també demanava a cada grup parroquial que:\nEs comprometi a escollir ben aviat un representant per al Consell si no n’hi tenia, o a renovar-lo si cal.


Joan Clave Morell | LA SORTIDA D’EMERGÈNCIA PER SUPERAR LA SECADA\nLA SORTIDA D’EMERGÈNCIA PER SUPERAR LA SECADA\nCom que la secada va provocar l’arrancada de moltes de les plantacions d’avellaners, que era el cultiu arbori predominant al regadiu, i com que, de moment, la sortida més viable era la plantació de vinya, una bona part de la pagesia vila-secana afectada, va optar per una solució amb la perspectiva de que, la mancança d’aigua per a regar, fos un entrebanc momentani, i que a la curta, els pous i mines revindrien, i es farien noves perforacions, i així es podria recuperar el regadiu i els seus cultius propis.\nLa plantació de vinya tradicional a Vila-seca es feia en un quadre de 7 x 14 pams, però com que la plantació d’aquells anys, és feia amb una previsió temporal, amb vistes al retorn del regadiu, es va optar per plantar a “camada doble” de manera que cada dues files es deixava un espai molt més ampli, que hi faria possible a curt termini, plantar-hi o sembrar-hi hortalisses primer i després una renglera d’avellaners, de manera que quan aquests, anessin creixent s’arrancaria la vinya i tornaria la plantació normal d’avellaners en regadiu. Mentrestant, de forma imminent a la revinguda de les aigües es podrien obtenir rendiments dels cultius herbacis en regadiu.\nPerò la cosa no va anar bé del tot, les aigües van trigar a tornar a les seves capes freàtiques anteriors. Només alguns pous nous més profunds van començar de treure aigua, però de moment els que hi havia i les mines no revenien. Això va impossibilitar fer efectives les previsions fetes, de manera que durant un any o dos segons els cassos, a la “camada doble” de la vinya no hi va haver cap més remei que semblar-hi blat o ordi, que resistien el secà. No cal dir que, durant aquest període la pagesia vila-secana ho pa passar molt magre, i va motivar, entre altres coses, que una part del col·lectiu pagès, digués: “aquí terra deixo el gec” i abandonés l’ofici ancestral.\nLa vinya, va seguir el seu curs, es van plantar els peus bords americans, lots o 161-B segons s’esqueia, i que a l’hivern següent, es podien empeltar d’’escanyagós’ que era la varietat pròpia del poble a la major part del terme, amb el desig de que aquella vinya tingués una durada com més curta, millor, al contrari del que es pretenia per a les parades de vinya tradicionals. L’’escanyagós’ era la varietat més plantada per la seva resistència a tots els estralls externs, però també hi havien vinyes o parts d’elles, amb altres varietats com ‘macabeu’, ‘pansal’, ‘parellada’, ‘xarel·lo’ i recentment ‘vinyater’ que era nova. Més nova encara va ser la introducció dels ceps, anomenats “híbrids”, que a més de plantar-se directament, és a dir, sense empeltar, no agafaven les malalties més pròpies de les nostres vinyes, el míldiu i la cendrosa. Al cap d’uns anys de la seva existència és va veure que l’esperit que produïen després de fermentar era “metanol” per comptes de “l’etanol” que era el propi, i a major abundor, el “metanol” era tòxic.\nLa plantació d’aquestes noves vinyes va comportar, que durant uns anys, les vinyes de sempre, van compartir la seva existència amb les provisionals, i per tant la producció malgrat la secada és va incrementar.\nAl quadre següent es detallen les produccions anuals dels anys esmentats, comparant-los amb el promig dels 10 anys\nanteriors, que com es pot comprovar, es dobla i quasi triplica aquella quantitat, arribant-se al 1965 amb la major collita rebuda al celler de la Cooperativa.\nDe fet però, aquesta quantitat, lleugerament més avall, es va mantenir quasi fins el tancament del celler de la Cooperativa. La secada va ser doncs l’empenta per a l’increment de la producció vitivinícola vila-secana.\n0 Comentaris a "LA SORTIDA D’EMERGÈNCIA PER SUPERAR LA SECADA"


HMD: Nova sentència favorable a un matrimoni de ASUFIN en l'AP15 de Barcelona — ASUFIN\nHMD: Nova sentència favorable a un matrimoni de ASUFIN en l’AP15 de Barcelona\nASUFIN COMUNICACIÓN | 18 marzo 2019 | 238 visitas\nBBVA Catalunya Caixa Hipoteca Multidivisa Sentencias\nUn matrimoni de ASUFIN ha guanyat a la Sala Quinzena de l’Audiència Provincial de Barcelona, on els magistrats han condemnat a BBVA a anul·lar la clàusula multidivisa per falta de transparència i abusividad. La parella havia perdut en primera instància, per la qual cosa aquesta fallada ha estat rebut amb enorme alleujament, ja que el seu perjudici és de 139.788 euros.\nla parella, formada per una comercial i un mecànic, es va acostar a Catalunya Caixa per a informar-se de les condicions dels crèdits hipotecaris. Van acudir a aquesta entitat perquè la dona tenia ja un pis hipotecat amb l’entitat, pis que va vendre per a accedir a un habitatge conjunt amb la seva parella. Va ser el director de la sucursal el que els va oferir l’alternativa del préstec multidivisa, més econòmica i assequible a les seves necessitats.\nFinalment, el crèdit es va concretar al juny de 2008 per un import de 329.999,82 euros i es va estipular que el termini d’amortització seria de 25 anys. Però pocs mesos després aquesta parella va començar a viure el seu malson. Les pujades de les quotes i saber que també creixia el capital pendent els van portar a ASUFIN i el nostre advocat col·laborador, Oscar Serrano, va presentar demanda contra Catalunya Caixa (ara BBVA).\nLa parella associada a ASUFIN va sofrir un perjudici de 139,788 euros per haver contractat el seu prèstec en divisa.\nLa demanda sol·licitava l’anul·lació de la clàusula per abusiva i per falta de transparència. El fet que els associats no haguessin estat convenientment informats els havia suposat un perjudici de 139.788 euros. La jutge del Jutjat de Primera Instància 56 de Barcelona va desestimar la demanda al no quedar acreditat que l’empleat del banc havia ofert el producte, perquè l’escriptura era clara i el préstec va ser subscrit de forma transparent.\nASUFIN va recórrer la decisió i els magistrats de l’AP15 de Barcelona van analitzar els fets i van concloure, en primer lloc, que » la prova practicada no ens permet concloure que clàusula sigui transparent, ja que no s’ha acreditat que el consumidor va disposar abans de la celebració del contracte de la informació necessària per a valorar i assumir els seus riscos».\nLa veritat és que aquest matrimoni, que havia sol·licitat 329.999 euros l’any 2007, havia vist incrementat el seu capital en deu anys fins arribar als 353.139 euros, malgrat haver pagat escrupolosament les quotes. Els magistrats recalquen que la transparència no només es mesura pel text, sinó per l’enteniment del mateix.\nEl crèdit concedit per Caixa de Catalunya va ser de 329.999,82 euros i deu anys després, amb totes les quotes pagades, el matrimoni devia al banc 353.139,86\n«En el cas de les actuacions, l’orfandat probatòria en relació a aquest extrem resulta evident» i afegeix : «No consta, perquè res d’això ha quedat acreditat en actuacions, que es lliurés als actors ni el fullet informatiu, ni l’oferta vinculant, ni que se’ls oferissin simulacions o una altra informació específica sobre els riscos de forma escrita». L’escriptura no informa sobre els riscos i el director de la sucursal, amb vinculació laboral actual amb l’entitat, va declarar que no recordava ni l’operació ni als actors.\nLa parella de ASUFIN va ser taxativa en les seves declaracions, declarant que ells pagaven en euros i que “ens van dir que era una hipoteca igual que les altres, però referenciada al Libor del franc suís”. Tots dos van dir rotundament que no se’ls va informar del risc de fluctuació del tipus ni de la divisa. «Per tant, en el cas d’actuacions, ha de concloure’s que la clàusula multidivisa no supera el doble control de transparència».\nEls magistrats de l’AP15 revoquen la decisió de primera instància al no trobar proves que acreditin que l’entitat va facilitar la informació adequada.\nLa sentència revoca la d’instància i declara la nul·litat de la clàusula relativa a les divises. La quantitat deguda és el saldo pendent referit en euros, que resulta de disminuir de l’import prestat de 329.999,82 euros , la quantitat amortitzada en concepte de principal i interessos, també convertits a euros. Condemna a BBVA a recalcular totes les quotes d’amortització del préstec des de l’inici de la vida del contracte, tot això en euros, i a retornar amb interessos el cobrat de més.\nFelicitem aquesta parella i esperem que la sentència quedi ferma perquè tanquin aquest capítol tan dolorós. Enhorabona al nostre advocat col·laborador, Oscar Serrano i al perit David Muntaner per aquest èxit. En aquest tipus de procediments és molt important comptar amb un equip jurídic solvent i compromès. A ASUFIN triem acuradament als nostres col·laboradors perquè els consumidors surtin victoriosos. Si ets víctima d’un abús bancari, no dubtis en consultar-nos.\nPerit: David Muntaner\nBanc: CCAT/ BBVA\nPDF: Sentència favorable de la AP15 de Barcelona


Paterna celebrarà el Dia del Major amb teatre i ball | Valencia Extra\nPaterna celebrarà el Dia del Major amb teatre i ball\nAmb motiu del Dia Internacional de les Persones Majors, l’Ajuntament de Paterna, a través de l’Àrea de la Tercera Edat que dirigeix el regidor Julio Fernández, ha organitzat per dissabte que ve, 1 d’octubre, una jornada lúdica pensada per en els més de 5.000 majors paterners.\nEls actes de celebració començaran a les 11 del matí, amb la representació en el Auditori Antonio Cap de l’obra de teatre musical “Quin nit la d’aquell dia… Mamma mia”, a càrrec de l’associació teatral local “Los Locos de la Colina 2”, presentada i dirigida per Nando Cebrián.\nDesprés de la representació, donarà començament un menjar d’honor al cuartel militarDaoiz i Velarde, al que seguirà una tarda de ball.\nEl preu de l’espectacle i del menjar serà de 12 euros i les inscripcions podran realitzar-se a partir d’aquest dimarts, 20 de setembre i fins al 24 de setembre en la Llar de Jubilats i Pensionistes de Campament, de 9.30 a 12.45 hores.


Ara cuina: Magdalenes\nPublicat per Ara cuina a 22:00\nUnknown 26 de novembre de 2012, a les 22:38\nLas magdalenas te quedaron diciendo comerme comerme. hija que pinta de esponjosas tienen,\nIsa Reina 26 de novembre de 2012, a les 23:10\nHola guapa,que ricas las magdalenas,tengo los moldes nuevos y quiero estrenarlos pronto asi que me apunto tu receta...besitos\nRosa 27 de novembre de 2012, a les 6:55\nTe han quedado unas magdalenas realmente buenas, por fuera te han subido un montón y por dentro muy jugosas. Es una receta que tengo que probar. Besos\nCinta 27 de novembre de 2012, a les 7:44\nT'han quedat molt bé, i semblen molt esponjoses! una abraçada!\nTapa't de tapes 27 de novembre de 2012, a les 7:47\noh que bones! T'han quedat molt esponjoses, veig! I un poc més i vessen! Doncs allò que diuen, llepa que vessa! O en aquest cas, menja que vessen!! M'han agradat molt.\nVivi Taboada 27 de novembre de 2012, a les 7:49\nPalmira POM 27 de novembre de 2012, a les 12:11\nFantàstiques aquestes magdalenes per el teu primer repte.\nMai le he preparat amb les clares muntadas, queden molt bé!\nArasia 27 de novembre de 2012, a les 15:06\nDeliciosas, me encantan las magdalenas caseras ;)\nmary casanova 27 de novembre de 2012, a les 17:04\nTe han quedado deliciosas!!! me encanta hacer magdalenas...\nJudith 27 de novembre de 2012, a les 18:21\nBenvinguda Sussi!!! tenen molt bona pinta. Moltíssimes gràcies per participar a Memòries. petonets\nBea, recetasymás 27 de novembre de 2012, a les 22:10\nQuina bona pinta! Avui jo tambe he fet magdalenes, m'encanta la bona olor que deixa per tota la casa!\nMaría 27 de novembre de 2012, a les 23:31\nDeliciosas te han quedado estas magdalenas, tienen una miga que dicen como tienen que estar, de ricas y jugosas. Mil besicos\nEl Trasgu de las galletas 27 de novembre de 2012, a les 23:52\nQué esponjosas, una pinta estupenda!!\nGemma 28 de novembre de 2012, a les 6:49\nT'han quedat molt esponjoses! I amb les perles de xocolata han de ser ben bones.\nCoses de Llàbiro 28 de novembre de 2012, a les 10:06\nEm pensava que havies batut les clares a mà, sóc incapaç...Amb la foto del tall no queda cap dubte de que són esponjoses.


L'aeroport de la Seu ja pot ser operatiu en tots els aterratges - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'aeroport de la Seu ja pot ser operatiu en tots els aterratges\nÉs el primer de l'Estat que utilitza un nou sistema de vol basat en GPS\nenric badia 23.04.2020 | 23:29\nPista de l'aeroport de la Seu amb el nou sistema instal·lat generalitat de catalunya\nL'aeroport d'Andorra-la Seu d'Urgell és el primer aeroport de l'Estat espanyol que pot dur a terme l'aterratge de les aeronaus a partir d'un nou sistema de vol instrumental basat exclusivament en GPS. El sistema, que s'ha instal·lat les darreres setmanes, és operatiu des d'ahir.\nAquest sistema de vol instrumental, que facilita l'aterratge d'avions a l'aeroport en condicions meteorològiques desfavorables, s'ha treballat en col·laboració amb el professor de la Universitat Politècnica de Madrid Luis Pérez, juntament amb ENAIRE i l'Agència Estatal de Seguretat Aèria (AESA), segons han explicat fonts del departament de Territori i Sostenibilitat. D'aquesta manera, la infraestructura passa de ser un aeroport d'aproximació visual a ser un aeroport d'aproximació instrumental. Aquest procés que ara es culmina el va engegar la Generalitat de Catalunya juntament amb el Govern d'Andorra l'any 2017.\nTot i que el sistema ja està instal·lat, encara no es pot fer servir. «Aquesta maniobra podrà ser utilitzada per les aeronaus un cop es puguin fer determinades actuacions presencials que l'estat d'alarma per la Covid-19 ha deixat pendents», han explicat fonts de Territori i Sostenibilitat. Indiquen que falten «unes formacions presencials per part dels controladors aeris i darreres verificacions per part d'AESA. Com a servei essencial, actualment l'aeroport segueix estant disponible i acollint vols d'emergència, vols medicalitzats i treballs aeris, entre altres operacions».\nQuan l'aeroport de la Seu es va posar en funcionament, dies de pluja i boira van convertir en un fracàs els primers vols que s'hi van intentar fixar, amb avions que havien previst aterrar a la Seu i ho havien de fer a Girona o Lleida, segons disponibilitat. Després, els passatgers havien de fer la resta del trajecte per carretera, la qual cosa allargava de manera molt important tota l'operació.\nAlbert Espinosa crea una sèrie basada en La Masia del Barça.


Arxius de Hospitalet - Pàgina 2 de 2 - Scrabble Escolar\nDues alumnes de l’Escola Santa Marta L’Hospitalet guanyen el campionat de Scrabble Escolar dels Països Catalans 2017 per la seva implicació i dedicació. La Berta i l’Andrea són alumnes de l’escola Santa Marta de l’Hospitalet, i han demostrat el seu nivell de Scrabble al campionat dels Països Catalans. Tot va començar com un joc i … Llegiu més La Berta i l’Andrea, campiones\n5è Campionat de Scrabble de L’Hospitalet de Llobregat 2017 ARNAU. PEIG Scrabble Escolar de Sabadell BERTA CLIMENT Scrabble Escolar de L’Hospitalet de Llobregat Primera participació en un campionat del circuit de la Federaciô Internacional de Scrabble en Català Emocions jugant a scrabble ells venen de www.scrabbleescolar.cat, la Berta actual Campiona junt amb la seva companya l’Andrea … Llegiu més Arnau i Berta, Sabadell, Hospitalet, 2017


MERILANDING: 24/08/14 - 31/08/14\nQue això s'acabava ho sabiem des del principi, però avui és l'últim. I arribats a aquest punt una se sent trista i afortunada a parts iguals. Ha estat un estiu complet, un gran estiu. Hem gaudit de tot allò que ens agrada i sense estridències hem fet les vacances desitjades, moldejades amb el temps i moltes proves. Viatges, resorts, casa els pares, curtes, llargues, inexistents, pagades i no cobrades, en definitiva per arribar fins aquí una ha hagut d'anar descartant. Per això té tant de valor el que hem viscut aquests 25 dies. (I pel que fa al temps, nosaltres l'hem agraït perquè ens ha permès gaudir de l'alternativa fàcil de la platja)\nAquest estiu ha estat màgic per molts motius i plàcid perquè després de superar les etapes menys agraïdes de la infància dels meus fills, ara amb 8 i 6 anys, m'he sentit més a prop d'ells i els he pogut conèixer més que durant el llarg hivern de la pressa i l'estrès.\nAquest dietari és una ínfima mostra del què són unes vacances. Un estiu per a una família "tipus" catalana. Ja l'any passat, el primer, em va semblar una bona experiència. Aquest segon em reafirmo no sense demanar disculpes pels relats menys curosos (el meu marit i el meu pare van coincidir en donar-me un toc d'alerta) però hi havia dies que la son i el cansament podien amb l'exigència del cal fer-ho ben fet.\nEl Merilanding ha tingut una millor audiència que l'any passat i això vol dir que podria començar a plantejar-me escriure la primera novel·la. Així que esteu alerta el proper Sant Jordi.\nGràcies família per seguir-me a tot arreu en les meves aventures, als amics per nodrir el merilanding cada vegada que us veia, a pares i germans per donar-me el copet a l'espatlla que sí és necessari, però sobretot els gairebé 300 lectors que dia a dia han dedicat un moment ha llegir els petits relats sense pretensions i ha compartir-los, fins i tot. Ha estat un plaer. Fins un altre.\nEtiquetas: Alt Empordà., Estiu, família, vacances\nEstà clar que això s'acaba, però amb una bona actitud tot pot semblar interminable. Tot.\nA les 8h ha sonat el despertador (sí, sí DES PER TA DOR) per què el Xavi tenia una cita amb els seus companys i el seu públic. Avui al Teatre Municipal de Girona ha estat una jornada d'aquelles que et posen les piles. Tots tornaven de vacances. Un color de pell i de cabell diferent, més bru, més clar, els delatava. Però transmetien il·lusió. Tots els programes comentaven la importància del moment històric que tindriem la fortuna de gaudir els propers 3 mesos a Catalunya. Un procés en marxa i moltes ganes de viure'l, però sobretot de narrar-lo. Coneixent com coneixo als periodistes estic segura que aquesta tornada ha estat menys fatídica.\nHem arribat quan la gala ja havia començat per culpa del navegador que ha decidit fer-nos una visita turística per Girona per calmar els ànims abans de l'estrena. Així que quan hem trobat un aparcament hi hem entrat sense fixar-nos ni en on erem. Com dos idiotes miràvem el móbil intentant endevinar el trajecte a seguir. Finalment hem acabat per utilitzar la millor de les tecnologies que s'han utilitzat mai: la pregunta a ls gent dle carrer. A la primera, ja l'hem encertat. Un noi (que la Martina ha trobat molt guapo) ens ha indicat el camí. En 5 minuts ja hi erem. A platea ja estaven els meus sogres esperant-nos, guardant lloc.\nDesprés de l'espectacle, tots els presentadors han gaudit de converses amigues amb els companys, que no veuen des de fa setmanes. En Xavi, però ha decidit entregar-se al seu públic. Sempre ho fa. Jo crec que no hi ha ningú que tingui més clar que el seu pa és gràcies al seu públic.\nTambé he vist l'Òscar Dalmau i en Jordi Basté dedicant-se a la gent que fascinada volia saludar en persona les veus amigues.\nSabent que havíem d'anar a Girona i que estava a les meves mans triar restaurant no m'hi vaig pensar dues vegades, un missatge via Telegram (és més segur) a la meva experta gastronòmica de capçalera. La Nuni Cuinetes (http://cuinetes.bloks.cat )em va posar al dia de la gran oferta gastronòmica que ofereix la ciutat de Girona. Tot i que la seva primera opció va ser el Bubble Gastrobar, finalment vàrem decidir-nos pel restaurant Can Marquès. Volíem alguna cosa tradicional i de tota la vida.\nLa taula estava reservada per les 14h però a la una ja hi erem. Com que el restaurant està davant el mercat de Girona hem decidit esperar-nos asseguts en un banc de fusta. Sempre hi ha vida i es distret mirar un mercat. Però teníem ganes de caminar i la curiositat per veure'l de dins ens ha portat a entrar-hi. A tots menys als avis.\nUna vegada dins ens han entrat ganes de tastar-ho tot. Quina pinta!!!\nHem comprat secallones i olives garcides i les hi hem portat improvitzant un aperitiu al carrer. Els avis s'havien llevat a 2 quarts de 7 per venir des de Cambrils, així que els pobres no tenien ni esma. Fins i tot el meu sogre s'ha près una pastilla perquè es pensava que estava malalt.\nA les 14 en punt hem anat a Can Marquès, un lloc que no ha evolucionat perquè no li ha estat necessari. Tot, TOT, el que fan és boníssim. Crec que si cuines així, l'evolució és innecessària. A més a més a un preu més que asequible (15€ per persona, tot inclòs).\nDesprés de dinar patíem d'atacs de son. Un bon àpat és el que té. Així que arribats al pont de pedra hem vist el trenet que fa la visita turística pr la ciutat i seduïts pel truc truc i els còmodes seients encoixinats, hem pujat.\nUn vol amable que et permetia gaudir d'aquesta ciutat que enamora, sense pressa, sense cansament, observant-la, sentint-la.\nL'avi Jaime ja tornava a estar en plena forma. Així que novament al Pont de Pedra hem decidit anar al Rocambolesc. Una gelateria que signa el petit dels germans Roca, del celler de Can Roca. La botiga, petita i encantadora, transmet màgia i tenia aquell punt naïf dels decorats antics de les pel·líciles de Disney. Ens hem pres el que més ens ha cridat l'atenció i és que els gelats sempre entren per la vista. Un entrepà de briox calent farcit de gelat. Una autèntica delícia.\nEl dia estava resultant més que complet, però encara quedava el sopar de fi de festes a ca l'Ivan. Hem organitzat una barbacoa, he portat gaspatxos i uns aperitius, el Carles el beure, la Marta les postres i la carn l'Ivan. Una vetllada, com sempre plàcida, entretinguda, tranquil·la. Però avui com a quelcom especial i únic (com els dies de calor d'aquest estiu) hem deixat que els nens es banyessin pels volts de les 12 de la nit. L'hora bruixa ha captivat als pares que s'han llençat a l'aigua engrescats pels nens. Sense cap mena de dubte una experiència màgica pels menuts. Se sentien com un adolescent el primer dia que surt per la nit.\nDe sobte he oblidat que falten dos dies per tornar-hi i que això té un final. De sobte només m'ha importat passar-m'ho bé. Així que tot és qüestió d'actitud.\nEtiquetas: Amics, Estiu, Girona, Rac1, vacances\nHi ha dies que saps el que necessita la teva família i lluites contra tots els buffs, ais, i les cares de tortuga per aconseguir fer-los veure que el teu pla és la millor cosa que podríem fer. Doncs això és el que ha passat avui. Havíem quedat amb la iaia Berta per dinar a L'Escala. Així que els he dit d'anar a la platja de les pedres, la nostra preferida. El dia era fantàstic, ja no hi ha tanta gent i segur que feiem una mica d'activitat i gana per dinar-nos el súper plat de macarrons que ens esperava. Tot i que han intentat boicotejar la proposta perdent temps i la meva paciència, he aconseguit anar a la platja amb tota la família. Com em temia a la platja hi havia la gent justa i l'aigua era neta, tranquil·la i transparent. Com que els he convençut amb la promesa que ens banyaríem tots junts (has de planejar anar sense res de valor per poder-ho fer) tan bon punt hem arribat, el reclam popular no s'ha fet esperar. Així que m'he disposat a entrar a l'aigua que tenia aquella temperatura freda tot i que saps que al minut no podràs sortir-ne de tan bona com la trobes. I així ha estat. Hem nedat i ens hem submergit. Jo no portava ulleres, però també em capbussava. La seva fascinació pel fons marí ha resultat màgica. Estrelles de mar, gambes, crancs, musclos, eriçons i peixos. Molts peixos i de colors molt bonics.\nLa Martina i jo hem decidit deixar l'exploració abans que els nois de la casa. I ens hem assecat a les roques. La Martina em preguntava coses del mar, jo responia les que sabia, d'altres les inventàvem.\nAlhora de dinar hem pujat fins a ca la iaia a peu. La temperatura era taaan agradable. Per un moment s'ha parat el món i m'he sentit plena, afortunada i segura de tenir la millor família del món.\nLa iaia ens ha fet macarrons. Avui es trobava millor de l'artrosis, o sigui que també estava de millor humor. Hem gaudit d'un dinar fàcil pels nens sabent que no hi havia cap activitat prevista per la tarda fins que un missatge ens convocava demà a fer el\nSopar de fi de temporada. Així que hem dedicat tota la tarda a fer uns aperitius, un gaspatxo normal i un de síndria. Segur que hi ha qui pensa que ens hem embolicat massa. Però als meus fills els agrada cuinar perquè els deixem participar. Potser seria més fàcil posar-los la tele, però llavors perdríem les estones compartides.\nUn joc de la por i un podeu anar a tirar les escombraries han resultat el fi de festa per avui, que demà ens espera Girona i ens hem de llevar ben d'hora. Buff!\nEtiquetas: converses, Estiu, família, love, nens, platja, plenitud, vacances\nUna de les coses que més gaudeixes quan estàs de vacances és alliberar-se dels horaris. Doncs fet! Avui ens hem llevat tard i tot i que estem de vacances hi ha algunes obligacions que no es poden obviar com, per exemple, posar la rentadora. Quan ets tu que compres la rentadora tens l'oportunitat de saber com funciona llegint-ne les instruccions, no tothom ho fa, però quan vas a una casa de lloguer et trobes una renradora que té un programari fàcil però que no et diu quan trigarà. Així que hem fet el gos fins que ha acabat. Bé de fer el gos no, que hem preparat el llit de patata i ceba i el fumet pel llobarro que vàrem pescar ahir. Que els nens ajudin quan no hi ha pressa és una sensació molt agradable, compartir coneixements amb els nens sempre ho és.\nFinalment hem anat a la platja. Una trucada de la meva neboda Helena per parlar amb la seva cosina Martina, la meva filla, ha estat motiu decisiu per arrossegar les dues famílies fins al mar.\nDijous ells ja comencen a treballar així que com un espasme m'ha vingut al cap que dilluns he de tornar a la maleïda rutina i no sé si m'hi veig amb forces.\nHem dinat tard, a les 16h comencàvem l'aperitiu, mentre el llobarro es coïa al forn.\nPer la tarda hem caigut rendits per la inèrcia de les vacances i del descans.\nAl vespre hem anat a pescar amb la colla d'amics de Sant Pere Pescador. Quan hem arribat ells ja hi eren. Taules, cadires, paravents, neveres, tovalloles, un munt de nens. Feien un goig en nua platja nua de gent!\nNosaltres no portàvem cuc i l'Arnau, sempre pacient, començava a posar-se nerviós. Tenia ganes d'estrenar la canya que li va regalar la iaia Berta. Així que en Xavi i jo hem decidit mullar-nos el cul, literalment, per caçar uns quants cuquets. La delicatessen autòctona dels peixos d'aquí. La veritat és que de tot el munt de gent, només un, en Marc, havia portat les canyes. Unes pèrtigues altíssimes amb uns sensors que canviaven de color quan picaven. Al seu costat semblava que anèssim amb canyes de fireta. De fet no ho semblava ho era. Una de les canyes de l'Arnau valia 7€ i va ser comprada en un xinès.\nMentre jo parlava amb les meves amigues (ai quin gust!) en Xavi i l'Arnau anàven pescant. Jo al principi encara m'hi he quedat uns estoneta amb ells, el temps suficient per treure un sard de mig pam.\nQuan ja feia estona que xerràvem i ja havia oblidat a part de la família entre rialles amigues, sento en Xavi de lluny cridant : Mireu mireu, l'he pescat, l'he pescat. I l'Albert, que llavors era al seu costat deia, osti és gran aquest. Quin bitxo tu!\nMe l'han deixat agafat tot i que el mèrit era del Xavi que hi havia posat el temps, la paciència i l'actitud. La sort li ha portat un llobarro de 750grs. Pescat amb la canya del xinès i amb cuc km0. Una bona lliçó de vida.\nEtiquetas: Amics, Estiu, pescar, Sant Pere Pescador, vacances\nAls sants i als minyons no els prometis si no els dons.\nQuan he vist que el Sol no era un miratge i que sortiria, he vist clar que la proposta que havíem considerat amb l'Arnau seria un fet (el pobre portava tot l'estiu esperant el gran dia d'anar a dinar a la platja. Jo ja havia cedit)\nAixí que he esperat que els nens es despertessin per posar-me mans a l'obra. En cadena hem anat preparant els entrepans. Jo treia la carneta de les sardines que ens varen sobrar. L'Arnau untava amb tomaquet els pans i la Martina preparava les tovalloles. Hem decidit anar a la platja de Sant Martí d'Empúries, però la de l'esquerra de l'espigó. La de la dreta, al haver-hi el pàrking, sempre està a reventar de gent.\nSembla que després de tants dies de mal temps, tothom a tingut la mateixa pensada. Per aparcar i no pagar hem deixat el cotxe en un lloc que si no ets d'una gran ciutat no l'aparques. Els 10 últims moviments només eren de volant. No podia tirar ni endavant ni endarrera, així que he hagut de ficar-me, per dins, al maleter per treure les 4 coses de la platja: el cistell, la nevera, l'umbrel·la i el matalàs. Així que carregats com ases però amb la il·lusió de, novament, el primer dia de platja hem fet la mudança cap a la sorra. Segona línia de mar.\nDesprés de dinar ha vingut la meva mare. Li fa molta mandra sortir de casa, i més quan no tens res a fer. Així que aquests dies que la tinc a la vora li dic que vingui allà on som. Al principi, com que no ens hem entès amb la platja, venia una mica malhumorada, però la veritat és que hem estat bé. Els nens s'ho han passat bé i el matalàs ha estat, novament, la compra de l'estiu. Com cada estiu fins que no compres el ditxós matalàs ets un esclau: mama, per què no vens a l'aigua? Mama, per què no jugues a pilota amb mi? Mama?\nPer variar m'he quedat sense bateria o sigui que a les 20 del vespre, quan he pogut tornar a conectar el mòbil he vist que en Xavi ja estava al tren, tornant.\nUna jornada profitosa li ha permès tornar a ser amb nosaltres avui mateix i gaudir d'aquesta última setmana. Un autèntic regal. I és que la vida de l'autònom, de vegades, poques, té alguna recompensa.\nEtiquetas: Empordà, Estiu, nens, platja, vacances\nEl dia no començava. Jo era desperta perquè havia acabat la son una hora i mitja abans que la resta de la família es llevés. Fins i tot la Dolça dormia entre nosaltres. Tranquil·la.\nCom cada diumenge hem trobat una estoneta per anar a l'església. Ens agrada anar a Sant Martí d'Empúries, on ens vàrem casar. Mossèn Ubach fa 11 anys ( el Mossèn que ens va casar) en tenia quasi 80, ara en té quasi 90 i s'ha disculpat per a jubilar-se. La vista i l'oïda no fan possible la seva tasca. M'ha semblat trist, tot i que ell no parlava amb ressignació, més aviat amb conformitat. Ell no pot donar més i accepta el pas del temps en la seva carn. Simplement.\nHem dinat a Can Parera i només us diré una cosa TOT el que cuinen està bo i a un preu més que raonable. Hem menjat un arròs negre E S P E C T A C U L A R. La Tati i l'Albert sempre els agrada que ens quedem una estona passades les 16 hores, quan la cuina es tanca. Així xerrem, un hobby compartit.\nAquesta tarda hem acompanyat a en Xavi al tren. Arribàvem tard, així que hi ha hagut moments que semblava que estàvem en aquelles persecucions pels carrers de Sant Francisco, però a Vilafant i amb badens. L'Arnau ha arribat a l'estació un pel marejat. No ha estat l'únic.\nDesprés de tants dies amb en Xavi a totes hores, crec que em costarà seguir el ritme vacacional. Ja sé que sóc la que proposo i els engresco a fer coses que potse no farien, ni per bé ni per mal. Però estigueu segurs que jo no faria res si no sabés de la seva confiança i la seva capacitat que em fan més forta. Així que començo la setmana amb dues males notícies: no tinc el Xavi i aquesta és l'última setmana, així que no em queda una altra que entregar-me al màxim al descans i començar a preveure la tornada, que després d'aquest magnífic estiu, serà més dura que mai.\nEtiquetas: descans, Estiu, vacances\nDespertar-se durant les vacances amb pressa té un no se què que arrossegues tot el dia. Vam decidir fer una sardinada a casa perquè s'hi està bé, perquè som educats i durant tot l'estiu hem anat a casa dels altres i ja tocava la nostra, però sobretot perquè ens feia il·lusió. El Xavi i jo som amants de les juergues, els amics, els sopars i les vetllades que s'acaben tard. Així que hem convidat a tota la colla de "Marietes de l'Empordà" (tots foranis) i a la meva mare a sopar una sardinada. O sigui que m'he llevat d'hora per anar a comprar-les, no fos cas que més tard no en quedessin. M'he endut la Martina (que quan millor es porta és quan vas sola amb ella) i tan bon punt hem sortit de casa hem vist un cel gris. Semblava, com us ho dic, un edredó nòrdic rentat i estès mirat a través (si no ho heu fet mai, feu-ho i sabreu el què us vull dir. El paisatge, al fons, era captivador. Així que seduídes per l'espectacle visual, hem agafat el cotxe en direcció contraria a la prevista inicialment. I al fons del carrer, on comença el camp he hagut de fer mitja volta i encarar-lo cap a la sortida. Una vegada feta la maniobra, he sortit del cotxe i veig que amb les rodes havia atropellat una granota. Quan vaig uns metres més enllà, just on he fet la corva, en veig una altra, també aixefada. O sigui que abans de les 10 del matí ja havia aniquilat a dues granotes, no sé si això era un bon o un mal presagi.\nQuan organitzes una vetllada a casa, saps que estaràs tot el dia fent coses pel moment en qüestió: el Xavi ha penjat el ports làmpades, l'Arnau ha tret el fang de la paret i del rebedor i del lavabo conseqüència de la caçera d'ahir. La Martina... La Martina molt no ha fet, però no ha emprenyat, que és molt.\nQuan he anat a buscar la meva mare, es fa gran i li fa por conduir de nit, li he comentat el què havia comprat. Doncs un quilo i mig de sardines per 7 adults i 5 nens i em diu : on vaaaas? Faràs curt! Ostres, he pensat. I ara què? En compro més, però a les 19h ja no n'hi hauran... M'ha arabalat una miqueta i després de dos intents ja he comprat el quilo i mig més que segons la meva mare, necessitàvem per no fer curt.\nTot estava llest i en Xavi s'ha posat amb la barbacoa, el carbó estava mullat així que ha estat prndent d'un fil l'enfornar les sardines. Per més que intentàvem avivar el foc, la flama no prenia. Jo anava treient aperitius amb l'ànim de saciar la gana dels convidats. Per sort, els nens s'han entretingut fent polseres i collarets. En Carles, el meu germà m'ha demanat un secador de cabells, i despres de conectar-lo (odissea de cables inclosa) han començat els focs artificials.\nUna vegada la cosa ressolta hem pogut fer les sardines i menjar-nos-les a gust. Durant el sopar la Marta em deia que ella pensava que les sardinades es feien per dinar. Jo mai he menjat sardines per dinar.\nTants nens a casa han acabat amb la paciència de la Dolça (la meva gata antisocial) que ha decidit marxar a casa el veí fins que ha vist clar que els convidats eren fora.\nPotser sí que trepitjar granotes porta bona sort. Com a mínim avui ha estat un gran dia i això que els núvols ens han tingut amb l'ai al cor fins l'hora de la sardina.\nEtiquetas: Estiu, holidays, nens, sardinades, summer, vacances


kika's log: stardate: facebook manipula?\nEn el cas dels comerços, cal també tenir en compte, com a mínim, un altre element: si existeixen gaires comerços propers que li puguin fer la competència.\nde juliol 01, 2014 2:19 a. m.\neconomia de mercat, següent pregunta\nde juliol 01, 2014 8:53 a. m.


Publicado 21/2/2020 18:36:38CET\nL'arranjament escolar 2020-2021 --la planificació del nombre d'aules per al pròxim curs escolar en educació infantil, primària i educació especial-- preveu un saldo positiu en totes les etapes educatives, ja que es creen o habiliten més unitats de les quals se suprimeixen.\nAixí i tot, l'increment "no compleix les expectatives de la comunitat educativa, ja que les creacions d'aules són testimonials i les habilitacions (unitats per a un sol curs) superen de llarg les creacions en diversos nivells".\nAixí ho ha assegurat el Sindicat de Treballadores i Treballadors de l'Ensenyament del País Valencià (STEPV), després de realitzar una anàlisi de la previsió de l'arranjament escolar facilitada per la Conselleria d'Educació. Cal recordar que aquestes dades es refereixen únicament a centres públics i la planificació definitiva inclourà també els col·legis concertats.\nEl sindicat assenyala que "el saldo continua sent positiu, ja que es creen o habiliten més unitats en totes les etapes educatives de les quals se suprimeixen", un increment que "és una constant dels últims anys".\nNo obstant açò, adverteix que "les habilitacions per un curs continuen sent superiors a les creacions --unitats estables en el temps--, excepte en l'etapa de primer cicle corresponent a les noves unitats de 2-3 anys, unitats que la Conselleria va començar a catalogar fa dos cursos".\nEn la resta d'etapes, STEPV considera que aquest augment "no compleix les expectatives de la comunitat educativa, ja que les creacions d'unitats són testimonials i les habilitacions superen de llarg les creacions en segon cicle d'educació infantil (4 creacions davant de 161 habilitacions); en Educació Primària (43 creacions davant de les 128 habilitacions), en Educació Especial (5 habilitacions i 0 creacions) i en Comunicació i Llenguatge (45 habilitacions i cap creació).\nD'acord a la informació distribuïda per STEPV, el saldo final --la diferència entre aules creades, habilitades i suprimides-- seria de +45 en primer cicle d'infantil i 150 en el segon; 20 en primària; 23 especialment i 86 de Comunicació i Llenguatge.\nBAIXAR RÀTIOS I NOVES PLANTILLES\nPer al sindicat docent, és "fonamental la reducció de ràtios en tots els nivells i la negociació d'unes noves plantilles que responguen les necessitats actuals".\nEn aquest sentit, al·ludeixen a l'aplicació de la normativa d'educació inclusiva i del plurilingüisme i reclamen aquestes millores per a "garantir l'estabilitat dels centres i potenciar la qualitat de l'ensenyament".


prova de lletra: Salar molt no és saludable\nPublicat per florit nin a diumenge, de maig 04, 2014\nMolt bon dia, professor !\nAlguna, volent orejar la plantofa, no fa sinó lluir la pantonfla.\nVeig que m'arriba visita des del vostre blog i, amb sorpresa, m'adon que enllaçau amb la meva humil i aladroga bitàcola.\nCom que fóra poc cortès no fer-vos agraïment, valguin per a tal aquestes retxes.\n10 de maig de 2014, a les 4:18


Opera podria ser adquirida - YCOM\nOpera podria ser adquirida\nUn rumor apunta en aquesta direcció, i algunes travesses donen el nom de Facebook com una de les interessades.\nL’escàs percentatge que Opera té entre els browsers per a sistemes informàtics de sobretaula (Windows, Mac OS X, GNU/Linux i altres versions de Unix, que sumen en total entre l’1,5 i el 2% de tots els navegadors web del món) podria dur al fabricant de programari noruec a ser venut a un jugador més gran en el camp tecnològic.\nTot i el seu escàs rendiment en el terreny dels escriptoris, en els dispositius mòbils i les solucions encastades la cosa canvia; les seves solucions Mobile i, sobretot, Mini per a smartphones (que empren una reconeguda tecnologia de compressió de dades per tal de reduir el consum de l’ample de banda) disposen d’una major quota de mercat encara que darrerament també els ha sortit més competència.\nI pel que fa als sistemes encastats, bona part dels navegadors dels smart TV porten la solució d’Opera, així com el sistema de la videoconsola Wii de Nintendo.\nAmb uns números que, malgrat la crisi, van a l’alça (la companyia presenta beneficis), la lògica sembla dictar que a Opera li ha de ser possible continuar en solitari, però pot tenir més avantatges (sobretot econòmiques) per als propietaris que sigui venuda a un jugador de més envergadura.\nA més, amb una competència “in crescendo” l’escenari de futur per a la noruega no es dibuixa precisament fàcil, pel què millor ajuntar-se amb un company de viatge que li pugui proporcionar més seguretat.\nAixí doncs, darrerament s’han deixat sentir a la Xarxa de xarxes rumors d’una possible propera operació de venda d’Opera, que situaria a la companyia noruega en l’òrbita d’una altra gran multinacional. I aquesta, segons altres rumors, podria ser Facebook.\nSegons apunta aquesta teoria, a la xarxa social li interessaria les tecnologies mòbils d’Opera per a millorar el seu client per a smartphones. L’adquisició d’Instagram ja apuntava en aquesta direcció. A més, també seria una manera de demostrar fortalesa després del desgavell de la seva imatge pública que ha suposat la mala entrada en borsa, amb la seva cotització en caiguda lliure. Una adquisició ràpida i impactant podria animar d’un dia per l’altre als inversors.\nTambé cal tenir en compte que Opera té un sistema de smart TV (televisió intel·ligent) que podria ser molt atractiu per a Facebook en un futur. S’imaginen un televisor social de la companyia de Mark Zuckerberg? amb l’auge en l’ús d’aquesta mena d’aparells, i amb l’augment constatat de l’activitat a les xarxes socials (Facebook, Twitter,…) dels televidents mentre veuen els seus programes i sèries preferits, les possibilitats són, sense cap mena de dubte, molt atractives.\nRecordo que, almenys per ara, aquesta informació no és res més que un simple rumor.


A jugar amb les obres i els personatges de Lorca! | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nBarcelona 25 AGO 2020 - 19:11\tCEST\nÁlex Peña amb el futbolín de Recreativos Federico a la Casa Seat. Joan Sanchez EL PAÍS\nÁlex Peña no les tenia totes. Sabia que necessitava el suport de la Fundació Federico García Lorca per poder dur a terme el seu projecte. Quan va anar a Granada a veure la presidenta de l'entitat, Laura García-Lorca, es va trobar que en una petita botiga situada al costat del centre dedicat al poeta venien un entrepà anomenat Federico, de pernil de Trevélez. “Quan l'hi vaig explicar a la neboda de Lorca i fins a quin punt tenia a veure amb la meva idea, tots dos vam riure i em van acabar donant suport”, explica Peña. De fet, Laura García-Lorca posa la veu a una de les set màquines de Recreativos Federico (fins al 5 de setembre a Casa Seat de Barcelona) que a partir dels títols de les obres i els personatges lorquians reflexiona sobre la mercantilització del llegat artístic —de Lorca i de qualsevol creador— amb dosis d'humor, crítica i poesia.\nLes màquines recreatives, que permeten jugar i interactuar —cadascuna té al costat el seu hidrogel— són les mateixes que es poden trobar a qualsevol establiment de tota la vida, però tunejades amb frases, llums i música i amb títols tan evocadors com Bolas de sangre, en la qual, per un euro, un expenedor llança, a l'atzar, boles amb bosses de sang a l'interior —en realitat, un líquid vermell— amb els grups sanguinis del nuvi o de Leonardo; La grúa de Bernarda Alba, en la qual la perícia del jugador pot fer guanyar premis com la pinta dedicada de l'Adela, el perfum de Pepe el Romano o el ventall signat per totes les protagonistes d'aquest drama rural; Amor de don Perlimplín con Belisa en su futbolín, en què els protagonistes enfronten el seu amor desigual en un camp de futbol amb forma de parc romàntic; Yerma la nuit, una màquina amb forma de Torre Eiffel que despatxa un preservatiu amb el nom de la protagonista assetjada per la infertilitat que Peña veu “passejant borratxa pels carrers de París després de matar el seu marit”, o Cadaqués invaders, en la qual en un joc surrealista d'arcade Lorca dispara les castanyoles de La Argentinita contra un Dalí que respon llançant mosques que li surten del bigoti i Gala, pintada com a Leda, ous d'un cigne.\nLas sin sombrero és un joc d'homenatge a les dones “invisibilitzades de la generació del 27”, des de María Teresa León a Rosa Chacel i Maruja Mallo, i es pot escoltar en una entrevista en què explicava com les va insultar totes per haver-se destapat el cap, mentre el jugador ha d'impedir que elles treguin el cap. Al final el rànquing guanyador no és un altre que les diferents lleis d'educació espanyola. Tampoc hi falta la màquina destinada a oferir canvi, imatge tradicional dels jocs recreatius del barri, que representa Así que pasen 5 euros, que permeten jugar amb la resta.\nA mig camí entre la performance, la instal·lació i la representació que incorpora premis, música, vídeo i interacció en aquests temps que gairebé l'anul·la, Peña defineix el seu treball com a “exodramàtic, una paraula que m'he inventat però que permet que em situï fora del llenguatge dramàtic, però em segueixi relacionant amb les obres”. I explica que la seva idea parteix d'observar com “quan el llegat artístic es converteix en souvenir, la literatura dramàtica esdevé un joc”.\nA Barcelona les seves màquines poètiques es poden veure en un “espai híbrid com les meves peces”; envoltades de models, prototips, motos i patinets elèctrics de la marca, però estan pensades per a espais com el vestíbul, el passadís o un racó de qualsevol espai cultural, teatre o similars, com ja s'han pogut veure abans al Centre Federico García Lorca de Granada (on es va estrenar), el Festival de Otoño de Madrid, el Teatre L’Artesà del Prat del Llobregat, el Teatro Central de Sevilla i el Festival Internacional de Teatre i Arts de Carrer de Valladolid. Si el coronavirus no ho impedeix, es podrà veure a l'octubre a la biblioteca de Gandia, a València.\nLes màquines recreatives són un acte més de l'homenatge que Casa Seat ret al poeta de Fuente Vaqueros durant tot aquest mes d'agost en aquest centre que va obrir les portes fa tot just un mes en un dels punts neuràlgics de Barcelona: la cruïlla entre el passeig de Gràcia i la Diagonal (el Cinc d'Oros), per on circulen milers de cotxes cada dia a Barcelona, amb la idea de recordar que aquesta marca “fa més de 70 anys que és a la ciutat”, com va destacar l'italià Gabriele Palma, director de Casa Seat, un centre nascut amb la intenció d'integrar-se en la vida cultural i econòmica de Barcelona.\nEntre les activitats i experiències transmèdia programades en aquest homenatge al poeta afusellat el 19 d'agost del 1936 destaquen el podcast Federico en casa, les il·lustracions realitzades per Jordi Labanda, Flavita Banana i Laura Serrano, la lectura dramatitzada d'un fragment de Bodas de sangre, gravat el 18 d'agost per Clara Segura; la instal·lació en una de les cantonades del nou local d'una Biblioteca Lorquiana, blava anyil com la Barraca, de la qual el públic es pot endur exemplars de les obres de teatre (publicats per Cátedra) més destacades del granadí, o degustar a la cafeteria unes postres creades per Christian Escribà, inspirades en el poema Agosto i que se serveixen, com al lloc d'entrepans de Granada, demanant un Federico.\nLa presència de Lorca a Barcelona és el seu retorn a la ciutat, que va visitar en moltes ocasions, la primera el 1925 quan el va convidar el seu amic Salvador Dalí, que dos anys més tard va fer els decorats perquè estrenés al Teatre Goya el seu Mariana Pineda, protagonitzat per Margarita Xirgu i que va suposar l'inici de la seva carrera com a dramaturg.


Prèvia | Barça - Girona: Segon test de la pretemporada\n(19.00 hores, Barça TV+) Els culers disputaran el segon partit de l'era Koeman per continuar amb la preparació per a l'inici de la Lliga\nL'activitat no s'atura i arriba el segon test de pretemporada. Després de la victòria contra el Nàstic de Tarragona a l'Estadi Johan Cruyff (3-1), els de Ronald Koeman tornaran al mateix escenari per rebre la visita del Girona (19.00 hores). Un duel que servirà als culers per seguir agafant ritme de competició amb la mirada posada a la Lliga. El partit es podrà veure en directe a tot el món a la plataforma d'streaming del Club, Barça TV+. També es podrà veure a Barça TV, a Catalunya a través de la TDT i a la resta d'Espanya a través de les plataformes de subscripció.\nEl Girona jugarà aquesta temporada a Segona Divisió després de quedar eliminat a la final del play-off d’ascens a Primera contra l’Elx, rival dels barcelonistes al 55è Trofeu Joan Gamper. El conjunt gironí, però, s'ha vist les cares amb els culers recentment a Primera. En la seva etapa a la màxima categoria del futbol espanyol, els cursos 2017/18 i 2018/19, el Barça va aconseguir tres victòries (0-3, 6-1 i 0-2) i un empat (2-2).\nQuatre partits oficials que pràcticament són els únics, ja que abans només s’havien enfrontat en una ocasió: va ser l’any 1949 en els vuitens de final de la Copa del Rei en un partit que va acabar amb un resultat a favor de 9-0.\nPer a aquest matx, Ronald Koeman ha decidit convocat a un total de 23 jugadors: Neto, Iñaki Peña, Arnau Tenas, N. Semedo, Piqué, Sergio, Griezmann, Messi, O. Dembélé, Coutinho, Lenglet, Jordi Alba, Braithwaite, S. Roberto, F. De Jong, Junior, Aleñá, Trincao, Pedri, Riqui Puig, R. Araujo, J. Cuenca i Konrad.


LA DO COSTERS DEL SEGRE ES PRESENTA A BARCELONA AMB VOLUNTAT INNOVADORA - TOTLLEIDA\nL’acte, organitzat amb la col·laboració de la Diputació de Lleida, ha estat presidit per Tomàs Cusiné, President de la DO Costers del Segre, i Joan Talarn, President de la Diputació de Lleida\nAlimentació gourmet i vinsCrònicaMón agroalimentari\nLa Denominació d’Origen Costers del Segre ha organitzat a Barcelona un acte per a premsa i prescripció de la capital catalana amb un format que s’allunya dels portats a terme fins ara.\nPer totlleida Última actualització Dic 4,2019\nL’experiència ha consistit en un sopar amb maridatge de gala amb l’objectiu de continuar reforçant la presència de marca de la DO a la plaça més important del mercat català mitjançant un exercici d’apropament al públic i reivindicació del producte propi.\ntotlleida 7379 posts 0 comments\nEls serveis d’atenció social, un dels eixos principals de la Paeria\nL’equip de govern de la Paeria referma el seu compromís per fer de Lleida una ciutat lliure de simbologia franquista a la via pública\nEn Comú Podem reclama al Parlament més mesures de seguretat i inspecció al camp i a…


Mouvaux - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n50° 42′ 12″ N, 3° 08′ 26″ E / 50.7033°N,3.1406°E / 50.7033; 3.1406Coord.: 50° 42′ 12″ N, 3° 08′ 26″ E / 50.7033°N,3.1406°E / 50.7033; 3.1406\nCantó cantó de Tourcoing-Sud\nUbicació de Mouvaux dins del cantó i el districte\nMouvaux és un municipi francès, situat a la regió dels Alts de França, al departament del Nord. L'any 2006 tenia 13.096 habitants. Limita al nord-oest amb Bondues, a l'oest amb Marcq-en-Barœul, a l'est amb Tourcoing i al sud amb Wasquehal.\n11 140 11 247 10 724 12 631 13 566 13 177 - - -\n2001-2008 Patrick Balay UMP\n2008- Éric Durand UMP\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Mouvaux\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Mouvaux&oldid=29975903»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 13 abr 2022 a les 04:56.


Més de 200 persones reclamen l'alliberament dels presos polítics a Lloret de Mar | Nova Ràdio LloretNova Ràdio Lloret\nMés de 200 persones reclamen l’alliberament dels presos polítics a Lloret de Mar\nPer Nova Ràdio Lloret | El 9 de novembre de 2017 |\nImatge: Concentració d'aquest dijous | Font: NRLL\nArxiu de so: Vox Populi\nPodcast: Download (Duration: 1:38 — 2.2MB)\nMés de 200 persones es van concentrar ahir a la tarda a Lloret de Mar. Va ser a la plaça de l’Ajuntament, davant de la pancarta que reclama la Llibertat dels Presos Polítics.\nEntre els assistents, hi havia dues persones passejant amb la bandera espanyola que també van voler fer sentir la seva veu a favor de l’empresonament dels polítics, ja que, segons ells, han incomplert la llei i, per tant, han de pagar. Des de la ràdio vam copsar el punt de vista d’uns i altres (podeu escoltar-lo a l’àudio adjunt).\nA la concentració, que va durar aproximadament una hora, també van onejar l’estelada i la bandera negra, utilitzada a la guerra dels Segadors del 1714 per referir-se a la lluita sense quarter; per tant, un significat oposat a la bandera blanca de rendició.\nRecordem que la concentració, convocada per Òmnium Cultural a tots els ajuntaments de Catalunya, coincidia amb la jornada de vaga general que es va dur a terme arreu del país. El més destacat van ser els talls de carreteres i vies ràpides, sobretot a l’AP-7, i de les vies de l’AVE tant a Sants com a Girona.\nD’altra banda, el govern espanyol ha decidit ordenar el pròxim 21 de desembre com a dia no lectiu per afavorir que la jornada electoral es desenvolupi amb normalitat. En canvi, el 22 de desembre es mantindrà com a dia lectiu, segons ha pogut avançar TV3 i ha confirmat el Ministeri d’Educació.\nAixí doncs, el 21 de desembre els centres escolars no faran classe, d’acord amb el que marca la llei. Per contra, es manté el 22 com a dia lectiu, com estableix el calendari escolar. És a dir, que les escoles tornaran a obrir i serà el darrer dia d’obertura abans de les vacances de Nadal.\nL’alcalde convida a tothom a gaudir de la Festa Major, malgrat la difícil situació política\nEl Lloret d’hoquei visita avui la pista del Vendrell, amb la intenció de sumar el segon triomf consecutiu\nEtiquetes: 21-DConcentracióEleccionsIndependènciaLlibertatPresos PolíticsProcés sobiranistaVaga General\nLloret forma part de la xarxa de destinacions turístiques intel·ligents\n3.809 visitants en les Jornades Europees de Patrimoni a Lloret\nEn Lloret Sí Se Puede critica el model turístic de la destinació\nDues concentracions han commemorat l’1-O a Lloret de Mar aquest dilluns\nRamon Cotarelo està convençut que Catalunya serà independent a mitjan 2019\nGran acte per commemorar el primer aniversari de l’1-O a Lloret de Mar\nCopyright 2018 © NRLL | C/ Sant Pere, 36 Planta 2 | 17310 LLORET DE MAR | Tel. +34 972 372393


Indígenes, quan la terra camina - EL DRET AL TERRITORI. Estratègies per a la titulació de terres al Perú.\nEL DRET AL TERRITORI. Estratègies per a la titulació de terres al Perú.\ndivendres, 21 de gener de 2011 12:18\nTags: Conveni 169 OIT | indígenes | territori\nUn exiliat kurd em va dir fa temps que el pitjor per al Kurdistan era tenir recursos naturals. Sense aquests, la cobdícia pel control del seu territori seria molt menor i també la vulneració dels drets del poble Kurd. Aquest exemple es vàlid per a tants i tants pobles indígenes arreu del món que mantenen una relació material i espiritual amb el territori, cresol de les seves cultures.\nEn la nostra societat, materialista i urbanitzada, la major vinculació amb el territori la manté una pagesia industrialitzada i una cada cop més petita població 'rural'. Creiem que la construcció de carreteres, l'explotació de canteres, els transvasaments, les línies de MAT afecten el paisatge i el 'medi ambient' però se'ns fa més difícil pensar que afecten el nostre estil de vida, la nostra cultura, la nostra llengua o fins i tot la nostra espiritualitat. Doncs per a bona part dels pobles indígenes l'explotació dels recursos naturals, el turisme irresponsable, la militarització, afecten els seus fonaments identitaris. Els mites, l'origen del món i els éssers que l'habiten, els aliments, les medecines, la construcció i relacions socials, tot això es deriva del territori. Per això la defensa, recuperació i revitalització del territori és, cada cop amb més força, el principal camp de batalla de les organitzacions indígenes.\nalterNativa Intercanvi amb Pobles Indígenes té experiència en la defensa i recuperació del territori al Perú mitjançant estratègies simultànies, complementàries i alternatives impulsades per les organitzacions indígenes. Per una banda es treballa en base a la legislació vigent sobre comunitats 'nadiues' que reconeix unes certes competències administratives a les comunitats. En aquest sentit s'actualitzen els càrrecs de les juntes directives de les comunitats i la inscripció als registres públics per facilitar així la seva representació legal evitant traves legals en qualsevol afer que les afecti o, fins i tot, sancions.\nPer altra banda, un equip tècnic acompanya a persones coneixedores del territori per a delimitar amb sistemes de posicionament global (GPS) el seu territori ancestral, identificant els llocs que utilitzen per obtenir aliments, medecines, llocs on practiquen la caça, la pesca o el cultiu, llocs sagrats, etc. Aquesta informació es tradueix en mapes que posteriorment són validats i corregits per tota la comunitat de manera que s'obté una informació pròpia -no de tercers- sobre el seu territori. També s'utilitza per a visualitzar errades sobre mapatges anteriors fets amb tècniques menys exactes a través de la comparació de mapes, per a visualitzar les concessions administratives a empreses extractives de recursos naturals sobre el territori, etc.\nFinalment, com a principal estratègia alternativa, en exercici del dret a l'autoderminació que reconeix la Declaració pels Drets dels Pobles Indígenes de les Nacions Unides, sense una legislació nacional específica que l'avali, s'estan impulsant estudis sobre la territorialitat i la titularitat de diferents pobles indígenes a l'Amazònia peruana. La base ja no és la dels nuclis poblacionals o comunitats, sinó la de poble íntegre; persones i comunitats que es reconeixen mútuament com a membres d'una cultura comuna. Així és que mitjançant estudis antropològics i jurídics, amb la participació activa de les persones indígenes, s'estan duent a terme autèntics processos d'autodeterminació i apropiació dels drets col·lectius reconeguts pel sistema internacional de Drets Humans.\nAquests estudis inclouen una descripció històrica de la cultura, la seva relació intrínseca amb el territori i llur ocupació espacial, una descripció social i econòmica, les seves pràctiques de desenvolupament relacionant als recursos naturals i la seva espiritualitat en el marc de la pròpia interpretació cosmogònica del “viure bé”. També es descriuen el principals factors externs com són les fronteres interètniques, activitats econòmiques, etc., que puguin afectar els principals eixos que sustenten la cultura d'aquell poble. Amb un enfocament multidisciplinari s'especifiquen les formes governatives, els seus sistemes i instruments de relacions socials entre les famílies i el valor de sistemes tradicionals de resolució de conflictes interns, entre d'altres. En definitiva, es descriu l'existència ancestral i continuada d'ocupació d'un territori, de l'administració genuïna d'aquest, de l'aplicació d'una justícia interna concreta, del repartiment de rols socials d'acord amb una cultura concreta. Malgrat la invisibilització que pretén l'estat, ningú podrà qüestionar el dret d'aquests pobles a l'exercici dels drets reconeguts al Conveni 169 de l'OIT i a la Declaració sobre els drets dels pobles indígenes.\nA l'abril del 2011 es preveuen noves eleccions presidencials i parlamentàries al Perú. El moviment indígena, per primera vegada, està intentant unir forces amb l'àrea andina i de la costa dins la Alianza Para la Alternativa de la Humanidad (APHU), nom que al·ludeix als caps de les comunitats indígenes ja que se'ls anomena 'apus'. Una alternativa que podria tenir possibilitats d'entrar com a mínim al Parlament i donar veu als 'pobles sense veu'. La APHU està encapçalada per l'actual President de la Asociación Interétnica para el Desarrollo de la Selva Peruana (AIDESEP), Alberto Pizango Chota, líder indígena amazònic de la ètnia Shawi, acusat i perseguit per ser l'autor intel·lectual del greu enfrontament entre policies i indígenes a Bagua, el juny de 2009. Exiliat a Nicaragua durant un any i retornat al Perú, afronta ara diversos processos judicials juntament amb centenars de dirigents locals en un procés de criminalització per part de l'estat peruà de les reivindicacions indígenes per l'exercici del dret a la consulta reconegut al Conveni 169 de l'OIT ratificat pel Perú.\nEs podria pensar que el conegut com a 'baguazo' va servir conscientment per aturar un procés d'aliances entre les diferents forces indígenes i camperoles al Perú en l'APHU, que ara ha de forçar la maquinària per poder arribar a acords i aconseguir les firmes necessàries per inscriure's a temps com a coalició electoral.\nBarcelona, 29 d'octubre de 2010