La conciliació laboral i personal al marc europeu\nPosted on 27 abril 2017 2 maig 2017 by Júlia López\nConsulteu un interessant article publicat a La Independent, sobre les mesures laborals i de conciliació que es demanen a Europa. I també teniu en compte les convocatòries d’aquest 1 de maig a Barcelona.\nQuan s’a costa l’1 de Maig, aquest dimecres 26 d’abril, la Comissió Europea ha presentat una sèrie de mesures empesa per la necessitat de fer front a la inquietud de la ciutadania europea d’ampliar els drets socials, entre d’altres, els permisos de paternitat i la cura de la mainada com a pilars fonamentals per conciliar la vida laboral i personal. [Seguir llegint a La Independent]\nUs recordem la convocatoria de Manifestació Unitaria de l’1 de maig a les 11,30 h, a la plaça Urquinaona. Consulteu sobre les activitats de l’1 de Maig al diari Treball.\nI d’altra banda, i des de les 10 del mati tindran lloc a Barcelona actes sobre l’1 de maig. Consultar l’acte a la Plaça Goya, en el que parlarà, entre altres, la companya periodista Nuria Cornet .


El meu ordinador funciona lent (II): Accelera el teu PC – nearCrumbs\nEl meu ordinador funciona lent (II): Accelera el teu PC\nEl meu ordinador funciona lent…\nAl’article anterior comentem alguns passos per a realitzar un diagnòstic bàsic del nostre equip en cas que ens funcioni amb lentitud. Avui comentarem quins són els colls de botella habituals i possibles solucions.\nPunts habituals de lentitud\nDepenent de l’ordinador, components, antiguitat i el software instal·lat, la lentitud pot ser causada principalment per:\n1. La CPU\nEl processador de l’ordinador és el cervell de l’ordinador i depenent de la seva velocitat, nombre de nuclis i antiguitat pot estar funcionant en percentatges pròxims al 100%. Si aquest és el nostre cas, podem revisar el software instal·lat (veure punt 4) per a comprovar si existeix algun programa que estigui fent un ús desmesurat del mateix ja que canviar aquest component és car i l’opció recomanada serà adquirir un equip nou. La nostra recomanació és adquirir un equip amb una CPU de quatre cores almenys.\n2. La memòria\nSi no tenim suficient quantitat, l’equip pot haver d’utilitzar el disc en el seu lloc i això penalitza molt el rendiment. Si tenim ranures lliures, podem instal·lar més memòria compatible en el nostre equip. La nostra recomanació avui dia seria tenir com a mínim 8 GB en el sistema.\n3. El disc\nÉs on es guarda tota la informació permanent en el nostre equip i si és un disc dur antic segurament serà mecànic (HDD). Canviar-ho per un disc dur d’estat sòlid (SSD) farà que notem una millora considerable de velocitat. També és necessari tenir una bona quantitat d’espai lliure (10-20%), nosaltres recomanem (en funció de les nostres necessitats), un SSD de 512 Gb o superior.\n4. El software instal·lat\nSi el nostre equip és relativament nou, no hem escatimat en la inversió a l’hora d’adquirir-lo i funciona lent, pogués ser que estigui infectat per algun tipus de virus que estigui realitzant processos sense que ens assabentem (atacs a altres màquines, minat de criptomonedes, encriptat de fitxers, etc..) o que algun programa o driver tingui algun error que no està corregit. Convé tenir el software original, actualitzat, estar protegits per un bon antivirus i comprovar que no hi ha processos maliciosos executant-se.\nLa nostra recomanació és fer un diagnòstic previ personalitzat i actuar en funció del resultat.\nEn els equips amb maquinari bàsic o antic, instal·lar un disc SSD o ampliar la memòria solen ser les opcions més habituals i recomanables per a accelerar-ho si disposem d’una mica de pressupost.\nEn el pròxim i últim article de la sèrie, repassarem algunes petites comprovacions i accions que podem realitzar també per a optimitzar el software del nostre equip i que utilitzi menys recursos.\nEl teu equip funciona lent? Vols un diagnòstic professional?\nEn nearCrumbs et podem ajudar, contacta amb nosaltres!\nPreviousPrevious post:El meu ordinador funciona lent (I): Diagnostica el teu equipNextNext post:El meu ordinador funciona lent (III): Optimitza el teu PC\nEl meu ordinador funciona lent (III): Optimitza el teu PC\nEl meu ordinador funciona lent (I): Diagnostica el teu equip


Forum 2004 - Documents: La salut com a dret humà essencial\nContinguts > Salut i desenvolupament, els reptes del segle XXI > La salut com a dret humà essencial\nLa salut com a dret humà essencial\nCal establir l'accés a la salut com un dret humà essencial per a totes les persones, independentment de les seves possibilitats econòmiques.\nAquest dret, que ha d'esdevenir universal, és imprescindible per a garantir el desenvolupament, i s'ha d'aplicar considerant les característiques culturals de cada zona. Tenint en compte les creixents desigualtats en matèria de salut entre països rics i països pobres, els experts consideren que cal establir sistemes de salut públics, basats en la integralitat i la equitat.\nAquest accés universal no només ha de garantir la salut física sinó que també ha de col·laborar amb la integració a la societat de les poblacions excloses. A més, s'aconsella que la prestació de serveis sanitaris públics no sigui mai regida per criteris de mercat, atès que provoca el transvasament massiu de recursos cap al sector sanitari privat.\nManca d'accés als serveis sanitaris bàsics en els països en desenvolupament.\nGarantir l'accés de totes les persones a la sanitat com a dret humà universal.


Accepta presó per intentar matar un home a trets a la Ràpita\nSis anys de presó per intentar matar un home a trets a Sant Carles de la Ràpita\ndivendres, 15 de novembre 2019 - 11:19h\nLa façana del bar Punxa'm Pinxo de Sant Carles de la Ràpita amb un agent de la policia científica dels Mossos | ACN\nUn home ha acceptat sis anys de presó i la seva exparella, tres, per intentar matar a trets un amic d’ella a Sant Carles de la Ràpita el 13 de desembre del 2017. El cas s'havia de jutjar aquest dijous i divendres a l'Audiència de Tarragona, però les parts han arribat a un acord de conformitat per evitar el judici. Inicialment, l'home s'enfrontava a catorze anys de presó i la dona, a sis. Finalment, se'ls ha rebaixat la pena perquè han consignat 6.000 euros en concepte d'indemnització —la meitat del que han de pagar— i se'ls ha aplicat l'atenuant de reparació del dany. Com que el tret que va rebre la víctima a l'omòplat no va comprometre la seva vida, també se'ls ha rebaixat la pena en dos graus.\nUn agent de la policia científica dels Mossos davant la porta del bar Punxa'm Pinxo de Sant Carles de la Ràpita | ACN\nAleshores la víctima va empènyer l’acusada, de 34 anys i també d’origen africà, que va caure cap al darrere contra l’acusat trencant una porta interior del lavabo. El processat va disparar un tercer tret dirigit a la víctima, que va evitar l’impacte en agafar-li la mà. Aquest moviment va fer que el projectil impactés a la cama dreta de la dona i contra el marc de la porta del bany.\n"🔴 😮2 veïns de Valls, enxampats amb 300kg de garrofes robades" "LAMENTABLE | El Barri Ferroviari de Sant Vicenç de Calders pateix noves destrosses"


Neumáticos L'Hospitalet de Llobregat >> 100% más Económicos y Montaje cerca de ti\nNeumáticos de coche » Neumáticos de coche en L'Hospitalet de Llobregat\nNeumáticos de coche en L'Hospitalet de Llobregat\nEncuentra un montador cerca de L'Hospitalet de Llobregat\nLos neumáticos de coche que pidas en nuestra página te los pueden montar en L'Hospitalet de Llobregat. Actualmente estamos trabajando con 80 montadores certificados en L'Hospitalet de Llobregat. Los montadores los hemos seleccionado y elegido con mucho cuidado en base a la mejor relación calidad- precio. Puedes pedir que te monten los neumáticos de tu coche en L'Hospitalet de Llobregat, pero en caso de que quieras que te monten los neumáticos de tu coche en Barcelona, puedes hacerlo también con 87 montadores.\nAUTO-MARTINEZTERRA BAIXA 31, 08901 HOSPITALET DE LLOBREGAT\nTERRA BAIXA 31, 08901 HOSPITALET DE LLOBREGAT Afstand: 1,51 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 18,00\nSamaster slAntonio Alcala Galiano,nave3 7, 08940 Cornella de Llobregat\nAntonio Alcala Galiano,nave3 7, 08940 Cornella de Llobregat Afstand: 1,64 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 12,00\nNEUMATICOS NEUCATJUAN DE JUANES 25 nave , 08902 hospitalet de llobregat\nJUAN DE JUANES 25 nave , 08902 hospitalet de llobregat Afstand: 1,73 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 15,00\ntalleres jc martinezavd josep molins 14, 08906 barcelona\navd josep molins 14, 08906 barcelona Afstand: 1,83 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 18,00\nELECTROAUTO BOSCH CAR SERVICEDR. MANEL RIERA 14, 08950 ESPLUGUES DE LLOBREGAT\nDesde € 33,88Precio de montaje del neumático\nELECTROAUTO BOSCH CAR SERVICE\nDR. MANEL RIERA 14, 08950 ESPLUGUES DE LLOBREGAT Afstand: 1,98 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 33,88\nLUIS TORRES SPGAv del Carrilet, 54, 08902 L'hospitalet de Llobregat\nAv del Carrilet, 54, 08902 L'hospitalet de Llobregat Afstand: 2,43 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 18,00\nDreicar s.l.Pso. ferrocarriles catalanes 253, 08940 cornella de llobregat\nPso. ferrocarriles catalanes 253, 08940 cornella de llobregat Afstand: 2,48 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 17,00\nOnze de setembre 7, 08903 Hospitalet de Llobregat Afstand: 2,57 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 25,00\nAristides mailoll local 7 13, 08028 Barcelona Afstand: 2,71 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 20,00\ncarreras i candi 39, 08028 barcelona Afstand: 2,75 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 20,00\nRambla Badal 116, 08014 Barcelona Afstand: 2,98 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 20,00\nCALLE GAVA 57, 08014 BARCELONA (BARCELONA) Afstand: 3,54 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 17,00\nARAGON 7, 08015 BARCELONA Afstand: 4,36 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 20,00\nAVINGUDA JOSEP TARRADELLAS 55, 08029 BARCELONA Afstand: 4,47 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 20,00\nBonaplata 59, 08034 Barcelona Afstand: 4,52 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 25,00\nTAQUIGRAF SERRA, 28, 08029 BARCELONA Afstand: 4,53 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 20,00\nNEUMATICOS SARRIARamon miguel y planas 2-4, 27600 Barcelona\nRamon miguel y planas 2-4, 27600 Barcelona Afstand: 4,88 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 10,00\nCarrer de Rocafort 22, 08015 BARCELONA (BARCELONA) Afstand: 5,11 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 20,86\nSantosautomocion.comJaume Balmes 10, 08830 Sant Boi de Llobregat\nJaume Balmes 10, 08830 Sant Boi de Llobregat Afstand: 5,45 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 13,00\nTOT COTXE S.L.Cerdanya 57, 08830 Sant Boi LLobregat\nTOT COTXE S.L.\nCerdanya 57, 08830 Sant Boi LLobregat Afstand: 5,45 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 15,00\nTalleres NYMC/Reverendo Antonio Solanas 80, 08830 Sant boi del Llobregat\nC/Reverendo Antonio Solanas 80, 08830 Sant boi del Llobregat Afstand: 5,45 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 12,50\nC/ARAGÓN 138, 08011 BARCELONA(Barcelona) Afstand: 5,45 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 15,00\nAV. PARAL-LEL 109, 08004 BARCELONA Afstand: 5,46 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 18,00\nTALLERES BAIDEZCRISTOBAL COLON 37, 08830 SANT BOI DE LLOBREGAT\nCRISTOBAL COLON 37, 08830 SANT BOI DE LLOBREGAT Afstand: 5,50 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 20,00\nBlai 24, 08004 Barcelona Afstand: 5,60 km | 0 comentariosVanaf prijs montage per band : € 20,00\nNeumáticos de coche en Vallirana\nNeumáticos de coche en Torrelles de Llobregat\nRevisa las opiniones de Kiyoh 17.269+ reviews


El no-res fet visible per Albert Camus a ‘La caiguda’ | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nEl no-res fet visible per Albert Camus a ‘La caiguda’\nEl pensament d’Albert Camus és tan necessari avui com en els anys en què es va escriure, i val la pena aprofitar aquesta nova edició de 'La caiguda' per tornar-lo a tenir present\n24 MAR 2022 - 22:06\tCET\nCamus té una visió negativa de l’existència humana. getty\nSegons explica Félix de Azúa, el 1970, quan les escombraries s’amuntegaven a París a conseqüència d’una llarga vaga, i la fermentació de les deixalles emboirava la ciutat, Samuel Beckett i Émile Cioran sortien a caminar cada vespre i, admirant-se de la grisor que ho envaïa tot, el primer li deia al segon: “Amic Cioran, París no havia estat mai tan bonic!”. La sensibilitat del francès Jean-Baptiste Clamence, el protagonista de La caiguda, surt de la mateixa soca que la de Beckett i, quan s’acosta passejant a un dels dics d’Amsterdam amb un company anònim que li escolta les confessions, pondera la bellesa infernal del panorama que se’ls obre als ulls: “Aquí té el paisatge negatiu més bonic del món! No troba? Miri, a la nostra esquerra, aquest munt de cendra que aquí anomenen duna, el dic gris a la dreta, la sorra lívida als nostres peus i, al davant, el mar de color lleixiu, el cel vast que reflecteix les aigües esblaimades. Un infern amorf, realment! Només horitzontals, cap esclat, un espai incolor, la vida morta. No troba que és l’anul·lació universal, el no-res fet visible?”. El goig que sent Clamence en contemplar el paisatge negatiu del dic d’Amsterdam és un reflex de la visió negativa de l’existència humana que el pensament de Camus comparteix amb el de Beckett i Cioran i que, a les pàgines de La caiguda, l’última novel·la que va publicar en vida, es fa més explícit que mai. És el goig d’haver entès, finalment, que la grisor del món és la de l’ànima humana i que les promeses d’embelliment no fan sinó deixar-la més bruta i devastada; el goig de contemplar les coses tal com són.\nLa caiguda s’escriu en un moment en què el record de l’Holocaust encara és molt viu, però s’erraria el lector que veiés en aquest pensament una simple reacció als horrors del segle més sanguinari de la història, perquè, si bé aquesta experiència l’empeny a un camí de no retorn, el seu abast moral es projecta sobre tota la condició humana. Amb la desaparició de Déu i el fracàs criminal dels seus succedanis ideològics, l’home apareix com l’únic responsable d’un destí diabòlicament absurd.\nJean-Baptiste Clamence és un advocat parisenc retirat a Amsterdam que una nit, en una taverna, es confessa a un company de barra. Com a advocat, s’havia dedicat a defensar abnegadament les viudes i els orfes; si eren pobres, no els cobrava, i quan en tenia ocasió ajudava tots els necessitats d’aquest món. Ara bé, tot això ho feia, i així ho reconeix, perquè d’aquesta manera se situava per damunt dels seus congèneres, perquè “la modèstia m’ajudava a brillar, la humilitat, a vèncer, i la virtut, a oprimir”. Així, confessant les verdaderes intencions del seu aparent altruisme, mostra les que tots els homes oculten. Si elogiem els morts és perquè, “la boca plena de terra”, ja no poden dir res; l’amor que sentim per un altre sempre és amor propi, perquè “l’home té dues cares: no pot estimar sense estimar-se”. Són consideracions que de vegades fa el judici popular, però a La caiguda, fent visible el no-res per la força de l’estil, s’eleven com una veritat revelada. Clamence, erigint-se en el que ell en diu “jutge penitent”, perquè només declarant les pròpies misèries pot jutjar les dels altres, desfà la coartada de la innocència que tothom exigeix que li sigui acceptada, fins i tot els més criminals, els canalles que “volen la gràcia, és a dir, la irresponsabilitat, i sense cap vergonya invoquen justificacions de la natura o excuses de les circumstàncies”.\nEl pensament d’Albert Camus és tan necessari avui com en els anys en què es va escriure, i val la pena aprofitar aquesta nova edició de La caiguda per tornar-lo a tenir present. La traducció, a càrrec d’Anna Casassas, és en general molt correcta i, en ocasions, brillant. No més brillant que la que, ja fa uns quants anys, va publicar Maria Bohigas i encara es pot trobar en algunes llibreries.


Secta - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nsubgrup d’una doctrina religiosa o ideològica determinada\nUna secta és un subgrup d'un sistema de creences religioses, polítiques, o filosòfiques, habitualment procedent d'un grup més gran. El terme originalment s'usava per indicar que es tractaven de grups religiosos separats, però es pot referir a qualsevol organització que es desvinculi d’una altra més gran per seguir un conjunt de regles i principis diferents. En la tradició índia una secta es refereix a una tradició organitzada." Les sectes, en un sentit més sociològic, són generalment tradicionalistes i conservadores i intenten tornar la seva religió d'origen a la puresa religiosa.\nCatacumbes a París. Els primers cristians varen ser perseguits, considerats com una secta, a l'època de l'antiga roma politeista.\nEs diferencien les sectes destructives de les sectes en general, sent les destructives aquelles en què el comportament que la gent externa al grup percep pot semblar alguna cosa que no és destructiu, de la mateixa manera que una família on ocorren abusos pot amagar aquesta realitat de cara l'exterior. La majoria de les sectes no són destructives. En la dècada de 1980 es va definir el concepte de nous moviments religiosos per diferenciar-los del concepte pejoratiu de les sectes, o per evitar la persecució de minories religioses.\n3 Secta religiosa\n4 Sectes demoníaques\n5 Secta destructiva\n5.1 Detecció de sectadependència\n6 Representació als mitjans de comunicació\nLa paraula secta prové del llatí secta: ‘senderol', ‘mètode’, ‘manera de viure’, ‘partit polític’, ‘escola de filosofia’ (d'on ve sectátor i sectatoris: ‘adherent’, ‘seguidor’) que ve de sequi: ‘seguir’. S'han plantejat dubtes que provingui del llatí secare (tallar, separar). De secare provenen les paraules insecte i sector. En ambdós casos està present la idea de separació. A Europa la paraula secta s'ha concebut derivada principalment de sequi: seguir. Es tracta de seguir a un mestre, a un líder. En moltes sectes així és com passa.\nEn anglès els sociòlegs empren el mot sect per referir-se a un grup religiós amb un alt grau de tensió amb la societat dels voltants, però la creença de la qual és (dins el context d'aquesta societat) en gran part tradicional. El terme pejoratiu en anglès cult (equivalent al català: secta) també té un alt grau de tensió amb la societat dels voltants, però la seva creença és (dins el context d'aquella societat) nova i innovadora.\nSecta (del llatí sectum: allò tallat, separat;) és una paraula amb distints significats i connotacions:\nEn llatí tardà significava "grup religiós o escola filosòfica".\nA mitjans del segle xiv tenia el significat de "sistema de creences o pràctiques diferents" i "escola dins d'una religió".\nRegistrada l'any 1570 com a "cos organitzat religiós separat".\nEs considera generalment com un grup de persones amb afinitats comuns (culturals, religioses, polítiques, esotèriques, etc.) cohesionat per damunt de qualsevol relació social baix un Lideratge carismàtic messiànic o profeta.\nLa pèrdua del significat neutre i el guany de la seua connotació negativa ha causat que hui en dia els grups socials, tant si són sectes com si no ho són, en qualsevol dels seus significats troben desagradable que se'ls denomine així.\nMax Weber, en 1916 va distingir entre secta i església segons el seu mecanisme de creixement, considerant una secta una comunitat dinàmica en la què l'individu després d'un examen, s'hi afilia a partir d'una decisió personal, en contraposició a les esglésies, en què s'hereta la identitat cultural. Les sectes es diferencien i independitzen com a moviment cismàtic d'una religió establerta, mantenint moltes creences i pràctiques en comú amb la religió de la qual s'han separat, però es distingeixen pel nombre de diferències doctrinals, que es converteixen en allò que necessiten els seu membres, i quan no s'aconsegueixen les seves fites tendeixen a crear nous cismes.\nLes sectes religioses són grups religiosos, generalment petits, plens d'entusiasme, integrats per homes i dones, associats voluntàriament, després d'una conversió, que creuen detectar la veritat i la solució, exclouen radicalment a la resta de la gent, es col·loquen contra la religió majoritària i contra el món i obeeixen cegament als seus fundadors. Són moviments religiosos que poden ser lliures i voluntaris, amb tendència a l'exclusivitat, que sorgeixen i creixen fonamentalment en sectors populars, desenvolupen forts vincles comunitaris i manquen d'un grup de funcionaris altament especialitzats. A més es poden confondre amb moviments socials, grups de "protesta" contra l'ordre social, les societats religioses dominants i que sovint responen a un perfil doctrinal dualista, apocalíptic i premil·lenarista i a una inspiració bíblica fonamentalista.\nEntre la dècada de 1960 i la dècada de 1980 es consideraven les sectes com una religió de joves, ja que inicialment molts s'hi van afiliar seguint l'exemple de personatges populars i fins i tot motivats per l'impacte de moviments contraculturals dels New Age, gestat la dècada anterior amb el moviment de la generació beat Aquests moviments es troben amb l'aversió anomenada sectofòbia. Les sectes són atractives per als joves en el context de la societat contemporània perquè ofereixen característiques que solen ser considerades pels joves com a desitjables (siguin d'aspecte útil o d'oci) de manera fàcil en contrast a fora de les sectes. A més coincideix que molts joves i les sectes es mostren oposades a la realitat institucional.\nLes sectes demoníaques se subdivideixen en sectes satàniques i sectes luciferines.\nQuan el lideratge sobre un grup que constitueix una secta es torna abusiu s'empra el terme secta destructiva. El que fa que siga especialment considerada perillosa és el fet de captar persones insatisfetes amb la vida utilitzant un marc ideològic, uns recursos i unes activitats públiques. El fet d'acabar formant el grup liderat una majoria de persones amb "situació de vulnerabilitat emocional fa que el lideratge abusiu ho tinga més fàcil que en altres circumstàncies.\nLes víctimes de les sectes destructives són anomenats sectadependents addictes a la secta la qual estan afiliats "per a reduir la seua angoixa vital" mitjançant els usos de la secta que resulten que al no practicar-los li provoquen síndrome d'abstinència. La sectadependència és una addicció a conductes amb moltes característiques comunes amb les altres addiccions. Cal matisar que no totes les sectes amb sectadependents són necessàriament sectes destructives.\nÉs un grup que es presenta sota una associació que aparentment abasta temes culturals, polítics, religiosos o fins i tot de tractament davant malalties o problemes socials. Es caracteritza principalment per emprar tècniques de persuasió coercitiva com a mètode d'influència social, prèviament s'usen mètodes de seducció i a més compten amb un o diversos líders. És molt freqüent una jerarquia piramidal d'ordre. Acostumen a emprar a més situacions de desorientació social com desastres naturals, de guerra o terrorisme, per reafirmar la fi generalment apocalíptica del món i la seva falsedat, molts cops també amb fins lucratius. Sovint actuen sota clandestinitat i hi ha sectes en alguns països prohibides i catalogades com destructives o perilloses.\nEs torna perillosa quan per la seva filiació a aquesta secta hom desenvolupa problemes d'adaptació social, laboral o familiar, i, fins i tot, es coarta la llibertat o la dependència d'aquesta. Alguns psicòlegs i especialistes afirmen que més d'un terç acaba abandonant-les, tot i que si posseeixen una personalitat feble i "presectària" tenen un risc elevat de tornar-hi, com una addicció.\nL'Assemblea Nacional de França, es va preocupar molt aviat de la situació de les sectes a França l'any 1992. Va catalogar 172 associacions o grups com sectes destructives i que destrueixen la personalitat dels seus adeptes a l'expedient parlamentari del 1995. La comissió d'investigacions presidida per Alain Gest i Jacques Guyard, va definir 10 criteris per caracteritzar a les sectes destructives o fenomen sectari: desestabilització mental, caràcter desorbitat de les exigències financeres als seus adeptes, ruptura induïda amb l'entorn o ambient d'origen, atemptats contra la integritat física, reclutament de mainada, discurs antisocial, disturbis d'ordre públic, importància de querelles judicials contra els afectats o ex adeptes, eventual desviament dels circuits econòmics tradicionals i temptatives d'enfrontament en els poders públics. El 1999 l'Assemblea Nacional va editar un nou expedient sobre "la situació patrimonial i financera de les sectes a França".\nEl Congrés dels Diputats considerà el 1988 les sectes destructives com un problema social important que calia combatre amb polítiques de control específiques per a aquest. A l'Estat Espanyol hi havia unes cent sectes destructives l'any 2000 amb uns 200.000 seguidors. L'any 2007 es varen publicar les últimes investigacions parlamentàries amb l'"expedient 3507 La infantesa violada".\nEl tema de les sectes perilloses ha assolit en certes èpoques una notorietat que en algunes llengües la paraula secta es fa servir per referir-se a aquest tipus de grups religiosos alienants sense entrar en altres significats.\nDetecció de sectadependènciaModifica\nQuan un individu pateix una profunda transformació brusca (canvi d'amistats, maneres de parlar, maneres de vestir, tipus d'obres que llig i altres canvis de conductes) pot implicar un contacte amb una secta. Davant la detecció d'aquest canvi es tracta d'esbrinar les causes, l'orientació (quina finalitat pretén) i l'abast per determinar si el canvi és beneficiós o perjudicial.\nEs prescriu que no es tracte de forçar l'abandó de la secta o recriminar-li-ho a qui estiga en una secta destructiva si es vol que finalment aconseguisca trencar la relació amb aquesta. Alhora es prescriu que es tracta de comprendre les causes (mancances) i tractar de mantindre el contacte amb la persona víctima perquè la secta destructiva no siga l'únic que tinga en compte la víctima.\nLa captació d'una persona requereix de complir quatre condicions simultàniament per a ser captat amb alta probabilitat. Si no es compleix alguna de les quatre la probabilitat disminueix. Les condicions són: "tenir un perfil de personalitat presectària" (constituïda per una interrelació de cinquanta factors); passar una crisi d'angoixa que supera la capacitat per combatre l'ansietat i l'estrés; ser contactat segons un mètode efectiu per un reclutador i que el missatge del captador encaixe amb la voluntat de la potencial víctima.\nEl periodista Pepe Rodríguez explica que la imatge que donen els mitjans de comunicació de les sectes és esbiaixada i exagerada perquè fan notícia solament dels casos més extrems. La imatge que donen és la de:\n"Gent més o menys estranya a la qual han manipulat [es]calfant-los el cap fins a convertir-los en una mena de robots idiotitzats, que treballen dia i nit com esclaus, que són víctimes d'abusos sexuals de tota classe, o que són forçats a participar en pintorescos rituals sexuals, i que estan a punt de ser llançats cap al suïcidi col·lectiu per líders sense escrúpols".\nLa conseqüència d'una representació tan deformada d'allò que és una secta porta a la dificultat del reconeixement d'allò que és i allò que no ho és.\n↑ Michaels, Axel. Hinduism past and Present (2004) translated from German "Der Hinduismus" (1998). Princeton University Press, 2004. ISBN 0-691-08952-3.\n↑ 2,0 2,1 2,2 Longarela, 2000, p. 4.\n↑ 3,0 3,1 Rodríguez, 2005, p. 156.\n↑ Núñez Sánchez, 2020, p. 417.\n↑ «Secta». DCVB. [Consulta: 22 novembre 2021].\n↑ 6,0 6,1 Rodríguez Santidrián, Pedro. Diccionario de las religiones. Madrid: Alianza, 1994, p. 384. ISBN 84-7838-400-6.\n↑ 7,0 7,1 7,2 7,3 Harper, Douglas. «sect (n.)» (en anglès). Online Etymology Dictionary. [Consulta: 24 juny 2015].\n↑ «secta». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 24 juny 2015].\n↑ Núñez Sánchez, 2020, p. 418-419.\n↑ Núñez Sánchez, 2020, p. 4189.\n↑ 11,0 11,1 Prat Carós, 2001, p. 95.\n↑ Prat Carós, 2001, p. 94-96.\n↑ 13,0 13,1 13,2 Rodríguez, 2005, p. 164.\n↑ Rodríguez, 2005, p. 165.\n↑ Longarela, 2000, p. 176.\n↑ Rodríguez, 2005, p. 157.\n↑ Rodríguez, 2005, p. 160.\n↑ Rodríguez, 2005, p. 162.\n↑ Rodríguez, 2005, p. 162-163.\n↑ Rodríguez, 2005, p. 161-162.\n↑ Richardson, James T; Bellanger, François. Legal Cases, New Religious Movements, and Minority Faiths (en anglès). Ashgate Publishing, 2014, p. 180. ISBN 1472428749.\n↑ Commission d'enquête sur les sectes (en francès). Assemblée nationale.\n↑ «la situació patrimonial i financera de les sectes a França» (en francès), 1999.\n↑ «expedient 3507 La infantesa violada» (en francès), 1999.\n↑ Rodríguez, 2005, p. 163.\n↑ 26,0 26,1 Rodríguez, 2005, p. 168.\n↑ Rodríguez, 2005, p. 167.\n↑ Rodríguez, 2005, p. 155.\nLongarela, Carlos. Las Sectas Destructivas y Demoníacas en España, 2000.\nNúñez Sánchez, Elisa María. «La indefinición jurídico-conceptual de secta. La persuasión coercitiva y el concepto extrapenal de "secta coercitiva"». A: Ricardo García García, Jaime Rossell Granados. Derecho y religión (en castellà), 2020, p. 418. ISBN 978-84-15276-90-6.\nPrat Carós, Joan «Nuevos movimientos religiosos: lecturas e interpretaciones». Estudios de Juventud, 53, 2001, pàg. 93-115.\nRodríguez, Pepe. «Sectes: un camí fàcil a enlloc». A: Barrots daurats. Alzira: Bromera, 2005, p. 153-184. ISBN 84-9824-041-7.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Secta\nFECRIS federació europea de centres de recerca sobre el sectarisme\nREdUNE federació espanyola de prevenció de la manipulació mental\nAIS associació de víctimes i lluita contra les socio-addiccions\nXarxa parental Europa associació de suport a la parentalitat i de protecció a l'infant\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Secta&oldid=29651209»\nDarrera modificació: 11 març 2022 a les 18:02\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 11 març 2022 a les 18:02.


ACN Sabadell Actualitzada el 31/01/2012 11:38\nLa policia espanyola ha destapat una xarxa que acordava matrimonis de conveniència a Sabadell entre ciutadans de l'Estat i de nacionalitat dominicana que es trobaven en situació irregular. Durant dos anys, es van arribar a celebrar 29 casaments en quatre parròquies de la ciutat. En total, s'han detingut 38 persones a qui se li imputen delictes de falsedat documental, fals testimoni i contra els drets dels treballadors.\nLes investigacions van començar el setembre del 2010 quan es van detectar algunes irregularitats i que els contraents presentaven el perfil de persones que, per la seva precària condició econòmica, accepten cobrar (fins a 3.500 euros) a canvi de casar-se o fer de testimoni. L'objectiu de la trama era legalitzar la situació administrativa irregular de ciutadans d'origen dominicà, sobretot dones que exerceixen la prostitució en un bordell de Sabadell. Els enllaços s'acordaven en un marc de la mateixa ciutat.\nEn l'operació, s'ha inspeccionat el bordell i el bar, a més d'un locutori, on es va obtenir abundant informació sobre el cas. En total, s'han detingut 38 persones, tot i que no es descarten noves detencions. Tots ells han quedat en llibertat a l'espera de judici.


Tast de Cabernets Sauvignon del món per presentar L'Estació de Sant Josep de Bot - Como Pomona\nActualitat | Viatges | Vins\nTast de Cabernets Sauvignon del món per presentar L’Estació de Sant Josep de Bot\n22 / agost /, 2021\nEl vi monovarietal només s’hi pot adquirir a la cooperativa a un preu de 25 euros\nEl celler cooperatiu Sant Josep de Bot, a la Terra Alta, ha presentat aquest dissabte el nou vi L’Estació 2016, en el marc d’un tast amb altres quatre vins monovarietals de Cabernet Sauvignon de diferents indrets del món com Bordeus (França), Napa Valley (Califòrnia, EUA), Mendoza (Argentina) o el Penedès (Catalunya). L’Estació 2016, un monovarietal de Cabernet Sauvignon amb Denominació d’Origen Catalunya, vol reivindicar el terrer mediterrani de la Terra Alta; l’elaboració de vins negres en una zona de blancs, i l’excepcional anyada 2016, segons van explicar els responsables del celler.\nJaume Martí, soci i director general de la cooperativa; i Amparo Amaro, enòloga i directora tècnica del celler; van presentar l’activitat i el vi, respectivament. Mentre que el periodista i sommelier, Ramon Francàs, va comentar els diferents vins del tast: Zuccardi Los Membrillos 2016; Robert Mondavi Napa Valley Cabernet Sauvignon 2015; Mas La plana Família Torres 2015; Chateau La Tour Pauillac 2011; i L’Estació 2016 Sant Josep de Bot.\nAmaro va explicar que L’Estació prové d’unes finques amb reg de suport i un rendiment de 9.102 kg/ha; tot i que d’aquest vi d’anyada 2016 només s’ha fet una tirada numerada de 1.217 ampolles. Veremat a finals de setembre, L’Estació va fermentar de manera tradicional per després tenir una criança durant dotze mesos en bótes de roure francès noves i de segon ús.\nAl tast, L’Estació 2016 es va mostrar com un vi de capa mitjana, color cirera picota, i amb llàgrima densa i tintada. “Un vi selecte d’una gran anyada. Un negre de guarda amb cos. Un Cabernet Sauvignon molt mediterrani…”, van ser alguns dels comentaris. Amb aromes equilibrats entre les fruites vermelles, els balsàmics i notes refrescants d’una acidesa amable. Notes de cafè i cacau, derivades del torrat mitjà-alt de la bóta. I un final persistent, amb un resultat molt gastronòmic.\nDe la resta de vins, sense fer cap mena de comparació competitiva, se’n van anar comentant les seves característiques més destacades. L’argentí Los Membillos destacà per la seva frescor i notes vegetals; el Robert Mondavi, per traslladar en la copa el terrer càlid de Napa Valley; el Mas la Plana, pel seu equilibri entre cos, acidesa i grau alcohòlic; i el Pauillac, per la seva bona evolució en ampolla deu anys després.\nEl vi singular L’Estació només es podrà adquirir al celler de Sant Josep a un preu de 25 euros, com incentiu o recompensa pel visitants que es desplacen fins a Bot.\nPrevAnteriorLa Gula Bar, tapes, torrades, entrepans i amanides a Pardinyes\nSegüentLa Nit dels Xarel·los torna el 18 de setembre al Claustre de Sant Francesc de VilafrancaNext


04_PDP_4a_sessio_web by Sinapsis - issuu\nPUNT DE PARTIDA Taula de treball\nPunt de partida és un procés de treball que respon a l’encàrrec de la Regidoria de Cultura de l’Ajuntament de Terrassa per obrir un procés de reflexió al voltant de la programació d’Arts Visuals i la seva interrelació amb el territori. El procés de treball és conduït per Sinapsis (Cristian Añó + Lídia Dalmau) + Informació: 93 783 27 11 / www.terrassa.cat/artsvisuals / puntdepartida@terrassa.cat 4a sessió : 6. 05.08 / 18:3 0h – 2 1h / I M C ET\nPunt de Partida és una Taula de treball constituïda per diferents persones del context de Terrassa vinculades a les Arts Visuals i al món de la Cultura en general. Està estructurada en 7 sessions de treball, de les quals s’aniran penjant els resums a la web de l’Ajuntament (www.terrassa.cat/artsvisuals). Aquest document correspon al resum de la quarta sessió de treball. L’objectiu al fer públic les actes-resums d’aquestes sessions és compartir els temes que es tracten i obrir un espai a la participació per part de altres persones que puguin llegir aquest document. Tal com s’apunta a la capçalera d’aquest butlletí podeu enviar les vostres opinions a l’adreça puntdepartida@terrassa.cat\n1. En aquesta 4a sessió es posen en relació 3 blocs de treball amb l’objectiu de realitzar una DAFO (debilitats, amenaces, fortaleses i oportunitats). Els blocs de treball són els següents: 1. Anàlisis del context de Terrassa en relació a les arts visuals. Elements que la defineixen (punts forts, punts febles, oportunitats i amenaces).\n2. Punts forts, punts febles, oportunitats i amenaces de les línies de treball del Departament d’Arts Visuals en relació a les infraestructures, organització i gestió, programes i serveis, i comunicació i interlocució amb el context.\n3. Posar-ho en relació a possibles línies de treball de recolzament a la creacióproducció, difusió, formació, creació de públics.\n2. A continuació apuntem els resultats de l’exercici de la DAFO, el qual recull les aportacions ‘individuals’ dels diferents membres de la taula de treball de Punt de Partida. Aquests resultats ens ajudaran properament a definir possibles accions i propostes en matèria d’arts visuals per la ciutat de Terrassa:\nEXERCICI: ANÀLISIS DEL CONTEXT DE TERRASSA EN RELACIÓ A LES ARTS VISUALS ELEMENTS QUE LA DEFINEIXEN (PUNTS FORTS, PUNTS FEBLES, OPORTUNITATS I AMENACES)\n///// PUNTS FORTS -\nA Terrassa hi ha molts artistes / molta diversitat disciplinar / diferents nivells. Terrassa compta amb una memòria històrica important en matèria d’Arts Visuals. Potencialitats de Terrassa en matèria de formació: universitats, escoles (CITM, ESCAC, Escola d’Art). Abans Terrassa era coneguda per la ciutat cultural. Gran nombre d’entitats amb potencial per treballar conjuntament o paral·lelament amb l’ajuntament.\n///// PUNTS FEBLES -\nEls artistes no s’articulen com a plataformes estables. En relació al punt fort en que Terrassa compta amb una memòria històrica important en matèria d’Arts Visuals, el Departament d’Arts Visuals compta amb un pressupost limitat per acomplir aquesta funció. A Terrassa no hi ha relleu generacional en termes d’experts en arts (curadors, historiadors). La proximitat amb Barcelona. La poca professionalitat dels artistes egarencs. La premsa i tv local no dedica prous espais, o millor dit, no amb la qualitat desitjada a temes relacionats amb les arts visuals. Només existeix un crític d’art a Terrassa i només un diari que publica les seves crítiques. Es nota el poc pressupost dedicat a la difusió del Departament d’Arts Visuals dins la ciutat. També falten recursos humans, no pot ser que tot Arts Visuals de la ciutat (+ de 200.000 habitants) depenguin d’una sola persona, per molt capaç que sigui aquesta.\n///// ELEMENTS EXTERNS QUE PODEN EMPITJORAR LA SITUACIÓ: -\nManca de públic (que al mateix temps genera una dinàmica de poca aposta política per les Arts Visuals, pocs diners…). Hi ha molta cultura de l’oci. Que una de les ciutats properes de la comarca desperti abans que la nostra i s’emporti el poc públic que queda i també als artistes. I el que s’ha dit “hi ha molta cultura de l’oci”, o almenys de l’oci més popular (per anomenar-lo d’alguna forma).\n///// ELEMENTS EXTERNS QUE PODEN AJUDAR A MILLORAR LA SITUACIÓ:\nQue l’ajuntament generi dinàmiques positives per afavorir l’articulació de plataformes estables. La creació del Consell Municipal de les Arts. Hi ha noves generacions interessants, sobretot en el terreny de la música experimental. Cal vetllar perquè les noves generacions, el caldo jove que hi ha a Terrassa, deixi un pòsit a la ciutat (ex: ara es comença a notar la petjada que està deixant l’ESCAC en matèria de cinema). Que existeixi un verdader augment del pressupost i de personal en Arts Visuals. Enriquir les relacions amb entitats, col·lectius i individus egarencs amb capacitat per enriquir el panorama artístic de la ciutat.\nEXERCICI: PUNTS FORTS, PUNTS FEBLES, OPORTUNITATS I AMENACES DE LES LÍNIES DE TREBALL I ACCIONS DEL DEPARTAMENT D’ARTS VISUALS EN RELACIÓ A : LES INFRASTUCTURES, ORGANITZACIÓ I GESTIÓ, PROGRAMES I SERVEIS, I COMUNICACIÓ I INTERLOCUCIÓ AMB EL CONTEXT. Anàlisis de les INFRAESTRUCTURES en relació: a) Accions de suport a la creació i la producció. b) Accions de suport a la difusió. c) Accions de suport a la formació. d) Accions de suport a la creació de públics. ///// PUNTS FORTS a + c) Hi ha molts equipaments de formació. a) No hi ha espais per produir (bé, hi ha el espai BIT2). a) Si que hi ha alguns projectes en concret que són produïts per l’ajuntament. d) Plataformes de festivals existents: han creat nous públics (Festival Baumann…). a) No estic gaire assabentada però pel que m’ha semblat aquests dies és que existeix ajuda en la producció a joves, però no per a artistes en general. b) Considero que la sala Soler i Palet, malgrat estar “amagada” és un bon centre de suport a l’art emergent. c) Els desconec o ara no els relaciono amb les infraestructures, com no sigui casa Baumann. Perquè està l’Escola d’Art Municipal, la qual no sé si depèn d’Arts Visuals o d’educació. d) Casa Baumann pel Festival de Curtmetratges i Cinema Catalunya pel festival de cinema Gai i Lèsbic (però ara no sé si realment depenen d’Arts Visuals...) el cas és que portava durant uns dies nou públic malgrat durés poc, perquè el segon s’està estenent a altres ciutats i acabaran traient-nos-el. ///// PUNTS FEBLES a) Irregularitat amb les convocatòries (Sala Muncunill + Sala Soler i Palet). b) Sala Soler i Palet: no té visibilitat (a l’exterior, a l’interior). c) Poca senyalètica en general de les infraestructures (exterior, interior). d) No hi ha logos identificatius dels espais. e) No hi ha web externa i pròpia del Departament d’Arts Visuals. f) Un espai concret per l’art contemporani i que s’identifiqui com a tal. a) Al meu parer no és bo que a la sala Muncunill es barregin exposicions d’art amb exposicions de cultura general, temes cívics, polítics, etc. O una cosa o una altra. I com a cosa negativa també veig que és una sala que es menja molt del pressupost assignat a Arts Visuals. I estic d’acord en que la Sala Soler i Palet no té visibilitat des de l’exterior. b) Falta una publicitat més esmerada (no en qualitat si no en idees) tant en targetons com en rètols. c) Poques o nul·les. d) Falta un estudi per saber quina quantitat i de quin tipus és el públic de la ciutat. ///// AMENACES. ELEMENTS EXTERNS QUE PODEN EMPITJORAR LA SITUACIÓ - Que la crisi econòmica vagi a més i aquest àmbit es vegi afectat. - Que no es vegi la necessitat política de donar-li suport. - Que es facin equipaments que no s’amortitzin perquè s’allunyin dels artistes. a+b+c+d) Lligams temporals amb situacions polítiques concretes. a-d) Que no s’aboqui un pressupost considerable al Departament d’Arts Visuals. - Els espais d’exposició, en moltes ocasions no conviden a ser visitats pel public aliè als grups habituals, això sectaritza determinats espais. ///// OPORTUNITATS. ELEMENTS EXTERNS QUE PODEN FACILITAR QUE MILLORI LA SITUACIÓ a) Crear una ‘Oficina de producció’, que reordeni els recursos i serveis. Però caldria crear la demana en període d’uns cincs anys vista. Caldria triar un bon lloc per ubicar-la, i que potser anés acompanyada de tallers per artistes. b) Crear senyalètica que dongués visibilitat als espais. b) Crear una web pròpia d’Arts Visuals a Terrassa. a+c+d) Aprofitar les universitats i escoles per fer-hi coses.\na) Creació d’una infraestructura dedicada integralment a la divulgació de l’art contemporani. No només amb exposicions si no amb un centre de producció amb un estil diferent dels que hi ha fins ara. b) Els rètols haurien de ser més nombrosos per tota la ciutat. I per què no, que hi hagi presència dels actes terrassencs a la Tv autònoma (no en publicitat si no en programes de divulgació cultural i notícies). - Banderoles a l’exterior de la Sala Soler i Palet. - Algun tipus de banderoles molt grans que estiguessin més a prop de la vorera de la Rasa anunciant la Sala Muncunill, que es noti que allà hi ha una gran sala. c) Per una banda hi hauria d’haver més interacció entre el Departament d’Educació i el d’Arts Visual i per una altra, potser s’hauria de fer arribar la carrera de Belles Arts a la ciutat. d) Tenir una infraestructura per l’art contemporani, però que no només albergui exposicions, si no també concerts, teatre, etc. O una altra manera de fer-ho, ja que això és somiar truites, seria tenir un consens amb diferents infraestructures de la ciutat (municipals o no) i llavors s’hauria d’emmarcar un moviment dins un calendari.\nANÀLISIS DE LA GESTIÓ I ORGANITZACIÓ EN RELACIÓ: a) Accions de suport a la creació i la producció. b) Accions de suport a la difusió. c) Accions de suport a la formació. d) Accions de suport a la creació de públics. (Tinguem en compte elements com la coordinació amb altres entitats, amb altres departaments de la regidoria, amb altres regidories...)\n///// PUNTS FORTS - Festival de Curtmetratges de la Baumann: amb el temps s’ha reforçat una bona capacitat organitzativa, s’ha aconseguit un seguit de recursos que es plasma amb els resultats). - Els departaments de Cultura, Joventut i Educació estan en la mateixa àrea dins de l’ajuntament. - PEE (Pla Educatiu d’Entorn): contempla programar activitats relacionades amb les arts visuals. a) Bones relacions entre el Departament de Joventut i el d’Arts Visuals. El ajuts econòmics de la Sala Muncunill (encara que jo els considero molt escassos). b) Els programes d’art emergent a la Soler i Palet. c) Escola Municipal d’Art al Vapor (Interferències). - El PAME proporciona unes activitats a les escoles que ajuden a que la formació d’aquestes no només es dediqui a “matemàtiques i llengües”. d) Potser si que aquí hauríem d’incloure els festivals de Curtmetratges de Baumann i el de Cinema Gai i Lèsbic) - TAC (Terrassa Acció Creativa): b) i d) Tot i ésser una proposta autònoma i independent, gestiona i organitza tenint espais i recursos del propi Ajuntament o altres entitats com Amics de les Arts i diversos col·lectius i artistes col·laboradors. Intenta crear lligams inclouent-hi links d´altres festivals i propostes (Sincronia, festival de vj o Festival Curtmetratges de la Baumann). ///// PUNTS FEBLES Falta de transversalitat entre les regidories (hi ha d’haver més voluntat tècnica i política per assolirho). a) Falta de personal i de recursos econòmics. Relació pobre entre PAME i Arts Visuals b) Faltarien nous programes, però que sense recursos no es poden assolir. c) Hi ha activitats de l’Escola Municipal d’Art que no funcionen i potser hauria d’haver un estudi intern que esbrinés el per què. d) Crec que fins ara no s’ha estudiat realment quin tipus de públic és l’egarenc. - I afegiria que, en general pels quatre punts, els departaments de la ciutat depenen de la persona que està en aquell moment, no és el sistema el que imposa una manera de treballar si no l’esforç d’aquells individus que els agrada fer bé les coses. - Falta de recolzament a aquelles entitats o propostes independents que organitzen i tenen certa repercussió.\n///// AMENACES. ELEMENTS EXTERNS QUE PODEN EMPITJORAR LA SITUACIÓ: - Falta de voluntat de transversalitat tècnica i política. - Creació de Bolets: generació d’activitats que no responen a necessitats. - Potenciació d’artistes foranis i no de locals. a+b) Que altres estaments de la ciutat prenguin la iniciativa en matèria de cultura sense ser exactament la seva competència. a,b) Retall de pressupostos. c) Canvis de personal i/o polítics. c) Que d’altres ciutats s’avancin en un nou projecte i els surti bé. - Pensar que només els esdeveniments multitudinaris són l´unic que la ciutat necessita i creant un desequilibri a l’hora de recolzar i impulsar altres propostes que necessiten de maduració i injecció econòmica i divulgativa per arribar a arrelar a la ciutat. - La focalització de la premsa local en aquests esdeveniments donant l´esquena a d´altres emergents. - Les activitats gestionades i suportades des del sector privat, a la fi distorsiona qualsevol possible programació o gestió des de l’administració, en aquest cas l’ajuntament. L’ajuntament té que ser capaç d’ajudar-se de la empresa privada o associar-se i assessorar a les entitats de com aliar-se amb el sector privat per arribar on l’ajuntament no pot arribar. (sinèrgies de recursos privat/ajuntament). ///// OPORTUNITATS. ELEMENTS EXTERNS QUE PODEN FACILITAR QUE MILLORI LA SITUACIÓ - Millores en la transversalitat entre departaments municipals i entre administracions. - Que les Universitats de disciplines vinculades a les Arts Visuals no s’impliquin en projectes de ciutat - Que cada agent continuï fent la seva. a+b+c+d) El futur Consell Municipal de les Arts pot ser l’instrument idoni per tal de generar un equip de treball fixe i escollit des del concens. a) Que hi hagi programes de formació a les persones que treballen en els diferents departaments municipals i relacionar-los entre ells (per això es necessita més personal, no es tracta de que els que estan hagin de fer més hores). b,d) Que existeixi un departament a l’ajuntament encarregat exclusivament de la difusió de l’art als mitjans de comunicació i públic en general (com una mena de departament de “marketing”). c) Més relació entre PAME i Arts Visuals. - L´assistència de públics foranis, la inclusió en webs i canals de difusió alternatius, de propostes anàlogues a altres ciutats. - Curiosament l’entrada de recursos i capital privat, a més d’una amenaça, ben entesa, és també una excel·lent oportunitat. L’ajuntament ha de col·laborar, gestionar i assessorar les entitats, col·lectius, individus de la ciutat perquè logrin els seus objectius i puguin assolir l’èxit en els seus projectes, a través de xarxes de col·laboració amb l’empresa privada. L’ajuntament, independentment de la regidoria, ha de servir també de pont entre elles.\nANÀLISIS DELS PROGRAMES EN RELACIÓ A: a) Accions de suport a la creació i la producció. b) Accions de suport a la difusió. c) Accions de suport a la formació. d) Accions de suport a la creació de públics.\n///// PUNTS FORTS - Processos Oberts: ha estat un bon projecte. Ha creat discurs i qualitat, una marca i una imatge de la ciutat de cara enfora, la qual beneficia a la ciutat, com també als creadors locals. - Criteris d’Art. - Interferències. d) Aquests programes han arrossegat públic nou encara que en molta poca quantitat. b) + d) Terrassa Acció Creativa (TAC) - Criteri, sel·lecció, idees principals.\n///// PUNTS FEBLES Poc públic aconseguit. Hi ha hagut una problema de comunicació i d’informació de cara al context, com també dins dels propis departaments de l’ajuntament. Processos oberts. La comunicació de Processos Oberts. En l'entorn egarenc. a,d) No han acabat de quallar en el públic egarenc perquè al meu parer no quedava clar el paper dels artistes locals i la publicitat no ha sabut arribar als possibles seguidors. b) La publicitat no era clara. c) Que no hi ha programes a part d’Interferències (o els desconec). - Poca continuïtat, i en els casos que existeixi continuïtat sovint es troba a faltar una manca clara d’objectiu a nivell més abstracte, el saber on es vol anar. Per exemple amb el festival de la BAUMANN: aquest festival gaudeix d’un excel·lent concepte de festival, però que trobant-se ara en el seu punt de maduresa i havent demostrat que és un format i tipus de festival que interessa al gran públic, necessita fer el salt a primera divisió, i no sembla tingui visió de fer-ho. Si no ho fa, el festival sobreviurà, però queda com un event que es fa per inèrcia, però sense objectius ni missió clara definida d’on es vol arribar. -\n///// AMENACES. ELEMENTS EXTERNS QUE PODEN EMPITJORAR LA SITUACIÓ - Els canvis polítics. - Processos oberts. El fet de tallar-lo en sec sense donar explicacions. a-d) Retalls de pressupostos i canvis d’interessos polítics. - Hi ha tendències emergents que se´ns poden escapar per no saber detectar-les o convocar-les comptant amb elles, amb risc de que no madurin ni tinguin el seu espai. - Manca d’il·lusió dels col·lectius i entitats que emprenen projectes a la ciutat degut al poc suport rebut, o a la falta de sintonia amb l’ajuntament. ///// OPORTUNITATS. ELEMENTS EXTERNS QUE PODEN FACILITAR QUE MILLORI LA SITUACIÓ - Processos oberts / Interferències / TAC / Criteri d’Art: la bona acceptació d’aquests projectes de cara enfora. - La riquesa en diferents disciplines pot generar un bon programa. a) Creació de “tutories” per guiar als artistes (emergents o no) en el seus projectes (amb un procés de sel·lecció si cal). b) Mantenir estrets contactes amb municipis de la comarca i de la capital (intercanvi d’artistes, préstecs d’equips o de personal, etc.). c) Motivar amb un concurs o beca als estudiants d’art de l’últim curs per començar a obrir-lis les portes. El premi podria ser cedir-lis una sala per fer la seva primera exposició i editar-li un book. d) Si es fa cap concurs o beca que sigui obert realment a qualsevol tendència i sempre exigint molta qualitat en els projectes presentats. - Una cosa que ens ha funcionat a Amics de les Arts és el POE (portes obertes d’estudis d’art) on en dues setmanes 140 persones van visitar 9 estudis d’artistes (penseu que hi havia 3 estudis que només van obrir un dia de les dues setmanes i la resta, menys un, van obrir dos dies a la setmana). És una manera d’apropar directament l’autor amb “el ciutadà”. - Existeixen diversos col·lectius i artistes amb ganes de participar, crear i organitzar. S´ha de comptar amb ells tant a l´hora de crear els programes com per formar-hi part. La gent porta a la gent. - Que determinades tendències internacionals vagin amb sintonia amb la creació local. O sigui, que en un determinat moment, el focus ens il·lumini i mostri el que es fa aquí com a punta de llança en alguna o altra disciplina creativa. Amb la música parlem del so de Colònia, Terrassa té un so? Potser...\nANÀLISIS DELS SERVEIS EN RELACIÓ A: a) Accions de suport a la creació i la producció. b) Accions de suport a la difusió. c) Accions de suport a la formació. d) Accions de suport a la creació de públics. ///// PUNTS FORTS - La possibilitat d’un Centre de Creació a Terrassa a les dependències del Servei de Joventut. - Les ganes de l’ajuntament per poder crear un marc de treball, o això vull pensar. - Les instal·lacions públiques i privades de gran qüalitat (cine, multimèdia etc....). a,b) La persona que s’encarrega d’Arts Visuals en l’actualitat (el problema és que només és una). - Casa Baumann en favor del joves. c) Escola d’Art Municipal, d’Art Escèniques, ESCAC i Guia d’activitats del PAME. d) Desconec si hi ha cap. c) Les Escoles i l´entorn universitari. a, b i c) Espai BIT2 i propostes del Consell de Joventut. a i b) Departament d´Arts Visuals. b i d) Cinema Catalunya i Amics de les Arts. a) Som una ciutat gran, en teoria amb un volum important de serveis a disposició de la societat, i per extensió del creador i dels col·lectius/entitats que vulguin fer coses a la ciutat. a) Som la ciutat núm. 27 al ranking de població a Espanya, just per davant de Pamplona, i sabeu que som la 4a ciutat més poblada de Catalunya? Ja ho sé que estem eclipsats en gran part per Barcelona a nivell mediàtic, però a nivell de serveis, podem disfrutar d’un excel·lent nivell de serveis, hem de saber orientar-los i utilitzar-los. ///// PUNTS FEBLES - La possible desvinculació d’aquest centre amb el teixit artístic de la ciutat per la suposada llunyania institucional. - La possible desvinculació d’aquest centre amb el teixit universitari de la ciutat per indiferència. - Els límits que el propi espai dispensa. - No tenir un centre de pensament contemporani i pensar que no el necessitem. - El cost que suposa sense beneficis un centre d'aquestes característiques. a,b) Falta personal en el Departament d’Arts Visuals. c) Sembla que no hi hagi prou coneixença de la tasca dels centres educatius relacionats amb l’art a la ciutat. d) No se li dóna gaire importància al tipus de públic que podria tenir la ciutat. - Manca de centre fisic de producció o manca de centre neuràlgic de pensament i activitat artística contemporània reconeixible. (Departament d´Arts Visuals existeix i no existeix). - Manca de web atractiva i independent de fàcil accés que doni info dels serveis existents. - Existeix bústia de reclamacions i propostes? - Manca d’aprofitament dels serveis disponibles. - Manca d’espai de creació/producció. - Els serveis de difusió i comunicació són en ocasions incomplerts i en ocasions no connecten amb les necessitats reals. ///// AMENACES. ELEMENTS EXTERNS QUE PODEN EMPITJORAR LA SITUACIÓ. - Que no es faci. - Que no es pugui gestionar còmodament. - El pensament global de que Terrassa pot fer servir d'altres centres d'arreu de Catalunya sense pensar que són els propis centres que generen diàleg en el seu context. a,b) Que els artistes bons locals marxin a la capital o a altres ciutats. c) El retall de pressupost que es xiuxiueja que hi haurà a educació per part de la Generalitat per l’any vinent. d) Que ciutats de les rodalies s’avancin amb projectes nous. - Els centres de producció són a Barcelona. Es té la idea de que aquí no els necessitem. Un centre d´aquestes caraterítiques pot ser el motor de molts moviments i tendències. - El Departament d’Arts Visuals compta amb poc personal.\n- La gent tendeix a utilitzar i cada cop més els serveis formatius i de creació de Barcelona. ///// OPORTUNITATS. ELEMENTS EXTERNS QUE PODEN FACILITAR QUE MILLORI LA SITUACIÓ - La implicació dels artistes locals i dels i les joves. - El recolzament i la coordinació amb altres departaments. - El recolzament d’altres administracions. - El volum d'estudiants de la ciutat podria fer que aquests serveis tinguessin més utilitat de la imaginada. a,b) Una oficina visible al públic d’Arts Visuals. c) Potser s’hauria de donar més a conèixer la tasca dels centres de formació relacionats amb l’art que hi ha a la ciutat. d) Potser podria relacionar-ho amb allò de fer com un departament de marketing. - Aprofitament de models de gestió dels serveis adaptable en part a les característiques de la ciutat.\nANÀLISIS DE LES COMUNICACIÓ I INTERLOCUCIÓ AMB EL CONTEXT EN RELACIÓ: a) Accions de suport a la creació i la producció. b) Accions de suport a la difusió. c) Accions de suport a la formació. d) Accions de suport a la creació de públics.\n///// PUNTS FORTS - Hi ha bons dissenyadors i publicistes gràfics i bones campanyes. - La forma de treballar la comunicació del Festival de Curtmetratges. - Alguns terrassencs estan treballant en les més creatives agències de publicitat i disseny de Catalunya, de segur que estarien encantats d'ajudar i assesorar per trobar les millors vies de comunicació. a) La diversitat d’artistes a Terrassa. b) Sembla que la Regidoria de Cultura amb el ‘Punt de partida’ està començant un nova via de comunicació. c) El PAME intenta arribar a totes les escoles de la ciutat, sense deixar de banda les escoles dels afores i escoles d’educació especial. d) Hi ha molta gent a Terrassa que li agrada l’art. b i d) L´existència de webs de festivals (Baumann) que funcionen és un bon camp a tenir en compte per crear links i banners, així com fer ús de les webs d´artistes que poden servir de plataformes divulgatives entre els seus creant un nexe d´intercanvi i benefici divulgatiu. - Terrassa és perfectament capaç de fer servir els seus propis creatius i recursos per crear un canal atractiu de comunicació i interlocució. c) Actualment existeixen recursos que ja s´utilitzen amb aquestes finalitats (banderoles promocionant formació professional, també poden promocionar la formació artística donant-li una visió de futur garantit). - Alt nivell d’evolució de nous projectes. - Bon nombre de públic interessat en les activitats i, sobretot, vivim en una ciutat molt gran, podem arribar a generar interès, trobant els canals de comunicació correctes i els continguts adequats. ///// PUNTS FEBLES - La web municipal. - Pensar massa en les webs. - No tenir sistemes propis de comunicació, com una web pròpia, o un lloc on trobar-ho tot de forma ràpida i atractiva. a,b,d) Un web d’Arts Visuals, encara que hagi d’estar vinculada a la de l’ajuntament, més atractiva. Només existeix un tipus de diari i una tv a Terrassa i, amb tots els respectes i amb molt de “carinyo” que els hi tinc, haig de dir que els falta molt per arribar a ser una plataforma de llançament per a la cultura egarenca. També està e-newsterrassa, però no té gaires adictes i tampoc una informació detallada d’art.\nc) Hauria de sortir més en els mitjans de comunicació els programes que fan als centres d’educació en matèria d’art (local i provincial). c i d) Sobresaturació de follets, díptics, anuncis. Manca d´impacte i estètica a l´hora d´arribar a la gent. Sobresaturació en certs espais i manca en d´altres de més fluxe assistencial. - Es comunica per inèrcia, perquè s’ha de comunicar. - Existeix una manca de comunicació clara inclús a nivell intern entre regidories. Amb un intercanvi de díptics no n’hi ha prou. - A nivell general, la gent que viu a Terrassa no té ni idea del que programa l’ajuntament. Els que ho coneixen són una minoria que estan habituats als seus canals de comunicació, ja sigui perquè viuen més al centre, o perquè són part implicada, o interessats per l’art. Resumint-ho: amb les polítiques de comunicació actuals no sortirem del perfil de gent que tenim actualment que assisteix a les activitats realitzades des de l’ajuntament. ///// AMENACES. ELEMENTS EXTERNS QUE PODEN EMPITJORAR LA SITUACIÓ. - L’excés d’activitats que deriva en un excés d’informació. - El poc interès inicial de la pròpia ciutat en matèria d'art contemporani. - La centralització a Barcelona dels projectes més interessants. a,b) Creure que com hi ha poc públic interessat en l’art contemporani a la ciutat, no es faci un esforç polític perquè això pugui canviar. c) El poc interès dels mateixos estudiants per prendre’s la seva feina seriosament. d) La centralització de Barcelona i altres ciutats que s’estan avançant. (Ho torno a repetir, però és que tinc la sensació de com quan Terrassa no tenia res per oferir en matèria d’oci a la ciutat i tothom marxava a Sabadell perquè realment van fer una aposta per atraure públic). - Sobresaturació d´informació, informació dispersa. - En un món saturat d’informació, no n’hi ha prou amb fer soroll, has de fer el soroll indicat al lloc indicat i amb el volum indicat. Imprimint díptics i posant-los als centres cívics i espais municipals o dels barris no anem enlloc a dia d’avui. ///// OPORTUNITATS. ELEMENTS EXTERNS QUE PODEN FACILITAR QUE MILLORI LA SITUACIÓ - Amb la creació una plataforma d’artistes organitzada, es podria crear una espècie de revista, agenda d’arts visuals. - A la vegada, la creació d’aquesta revista afavoriria que la gent s’anés aglutinant. - Posar anuncis al Cinema Catalunya. a-d) La revista artística seria ideal, però també podria haver un canvi seriós en el Diario de Terrassa i apostar fortament per un departament de cultura amb qualitat. - Gestió de determinats espais públics per empreses de comunicació o premsa privades que saben molt millor com acostar-se i arribar al públic desitjat. Aquestes empreses poden ser inclús de Terrassa.


consum Eixarcolant model agroalimentari\n'Impossible és no fer res per canviar-ho tot', el vídeo promocional de la gira d'Eixarcolant.\nEl dilluns 14 de juny el Col·lectiu Eixarcolant, entitat sense ànim de lucre, va iniciar una gira per tot el territori català per posar sobre la taula, a través de conferències, la necessitat de construir un nou model agroalimentari basat en tres eixos: sostenibilitat real, traçabilitat i justícia social.\nEn aquesta gira, que visitarà més d’una vintena de pobles i ciutats, i que s’allargarà fins el 23 de juliol, hi presenten la conferència “El model agroalimentari a debat. A què estem contribuint amb el nostre consum?”.\nLa conferència (gratuïta i de lliure accés) va a càrrec de Marc Talavera, president del Col·lectiu Eixarcolant i doctor en biologia i comptarà amb la participació dels nodes territorials del Col·lectiu Eixarcolant.\nDurant la jornada es parlarà del model agroalimentari actual, dels problemes que aquest representa, d’anècdotes, curiositats i es mostraran dades importants per tal d’explicar a tothom que el canvi és necessari i possible. Finalment, presentaran la proposta de l’entitat: la línia d’alimentació d’Eixarcolant i la campanya de micromecenatge iniciada el 13 de juny a través de la plataforma Goteo per fer-ho possible.\n'Lleida, vola de nou', la nova campanya turística de la Diputació de Lleida\nterritoris.cat / ACN 28/07/21


inspecció xarxa de clavegueram de Sant Boi de Llobregat Archivos - MNH Licitaciones\nEtiqueta: inspecció xarxa de clavegueram de Sant Boi de Llobregat\nLicitación inspecció xarxa de clavegueram de Sant Boi de Llobregat, Barcelona\nObjetivo: servei d’inspecció amb càmera de televisió per la millora del manteniment de la xarxa de clavegueram municipal. Entidad: Ajuntament de Sant Boi de Llobregat Presupuesto: 25.516,00 € Plazo: 02/10/2018 Se convoca concurso público para el servei d’inspecció amb càmera de televisió per la millora del manteniment de la xarxa de clavegueram municipal. A continuación, […]


marfanta.com: Deltebre es proclama 'territori català lliure i sobirà' amb els vots d'ERC, CiU i PSC\nDeltebre es proclama 'territori català lliure i sobirà' amb els vots d'ERC, CiU i PSC\nDELTEBRE (Baix Ebre).- L'Ajuntament de Deltebre s'ha declarat aquest dimecres al matí "territori català lliure i sobirà". Ha estat a partir d'una moció presentada pels grups municipals d'ERC -a l'equip de govern- i de CiU -a l'oposició-, que també ha rebut el vot afirmatiu dels regidors del PSC. De fet, la moció que defensava Catalunya com a "nou estat d'Europa" ha rebut el vot favorable de 15 dels 17 regidors de Deltebre, ja que els dos regidors del PP hi han votat en contra. La proposta, a diferència d'altres que s'han aprovat a diversos municipis catalans, també inclou que aquesta declaració s'inscriga en el panell informatiu que marca l'inici del terme municipal; així com que l'estelada estigui present en tots els actes oficials que organitzi l'Ajuntament. La moció també insta el Parlament a sotmetre a votació la declaració "unilateral" de sobirania nacional de Catalunya.\nL'alcalde de Deltebre, el republicà Gervasi Aspa, havia qualificat dimarts a la tarda "d'important" l'aprovació que "per àmplia majoria" es farà aquest dimecres a l'Ajuntament. Aspa ha explicat que, més enllà del moment "engrescador" que hi ha després de la manifestació de l'Onze de setembre, la moció reflectirà "el canvi sociològic" que hi ha hagut a Deltebre.\nEn el mateix sentit s'ha posicionat el portaveu de CiU a l'Ajuntament de Deltebre, Lluís Soler, que s'ha mostrat "satisfet" d'haver pactat aquesta moció que reivindica l'assoliment d'un estat propi. "La moció és una aposta i un punt d'inflexió important pel municipi", ha afegit. Soler també ha destacat que Deltebre ha patit durant anys la "inacció" en la preservació efectiva del delta de l'Ebre per part dels diversos governs espanyols.\nEn concret, la moció consta de set punts: la declaració com a territori català, lliure i sobirà; que el panell informatiu que marca l'inici del terme municipal inclogui aquesta declaració; i el compromís a treballar conjuntament amb la ciutadania i entitats de municipi per ampliar la majoria social i econòmica "essencial" per assolir l'estat propi.\nAixí mateix, també insta el Parlament a sotmetre a votació la declaració "unilateral" de sobirania nacional de Catalunya i, quan s'escaigui, que convoqui un referèndum sobre la independència de Catalunya; i, a la vegada, insta el Govern i el Parlament a què s'acordin les mesures i accions que es creguin convenients per ordenar la transició fins a la constitució formal de l'estat català en el sí de la Unió Europea.\nEn un altre dels punts es referma el compromís d'adhesió de l'Ajuntament a l'Associació de Municipis per la Independència (AMI) i, alhora, donarà suport explícit i coordinarà totes les accions que s'emprendran amb la finalitat de la plena sobirania amb l'Assemblea Nacional Catalana (ANC). També planteja que mentre duri el procés de la transició nacional cap a la plena consecució de l'estat propi, l'Ajuntament de Deltebre estableix l'estelada com un símbol addicional en caràcter municipal als símbols legalment establerts fins al moment. Així, l'estelada figurarà a la façana de la casa consistorial, a la sala de plens, i als diferents actes oficials que organitze l'Ajuntament.\nVia ACN (Anna Mayor)\nImatge Adam Deosdad\nPublicat per Gustau Moreno Pérez a 26.9.12\nadeosdad 6:43 a. m.\nPodries posar la foto d'ara https://fbcdn-sphotos-g-a.akamaihd.net/hphotos-ak-ash4/313023_185060021626057_514282999_n.jpg\nadeosdad 11:00 a. m.\nsi ha sumat també el PSC.\npesteta 1:16 p. m.\nAlguinet i Bertomeu, l'estelada és igual que sigui blava o groga ? Au pos, a la feina.......\nPerò ho portaveu una mica amagat. Ningú ho hauria dit veien-vos eufòrics al míting de la Chacón al vostre poble. Fin i tot li vau fer un regalo.\nESTELS AL VENT 14 - Bon dia!\nVersos contra la violència a Amposta, Ràpita poètica, Mostra oberta de Poesia a Alcanar - Aquesta setmana serà poètica i serà del Montsià; d'una manera o altra estaré a Amposta a la Ràpita i a Alcanar.\nBLACANOVA - "Regiones Devastadas" (El Genio Equivocado, 15) - ¿Dispuesto a pasarte una hora en compañía de letras perturbadoras y sonidos entre la ensoñadora placidez y la cruda aspereza? Al no darte tiempo para la r...\n[Noticia] Palencia Sonora va dando forma a su cartel - *Palencia Sonora* llega a su* XV* edición consolidado como uno de los festivales de mediano formato de referencia de nuestro país. Se trata de un evento qu...\nXARIM ARESTÉ I MARCEL BAGÉS -\nBases Concurs Fotografia Digital Sant Jordi 2018 - Bases Concurs Fotografia Digital Sant Jordi 2018 Aquest Sant Jordi volem convertir la Biblioteca, en un jardí! Us proposem un concurs per descobrir ide...\nDELTEBRE (Baix Ebre).- L'Ajuntament de Deltebre s'ha declarat aquest dimecres al matí "territori català lliure i sobirà&qu...\nAznar, convidat d'excepció en una boda a la catedral de Tortosa\nL’expresident del govern espanyol, José Maria Aznar, va visitar Tortosa aquest dissabte passat. Aznar estava convidat al casament d’una fil...\nEl candidat del PSC d'Amposta, Antoni Espanya , és un dels blocaires polítics més actius a les Terres de l'Ebre. Però amb la incorpo...\nPastissets de Tortosa, el dolç ebrenc més universal\nSón uns dels productes més habituals a les sobretaules de Tortosa i de la resta de les Terres de l'Ebre, sovint acompanyats amb una copa...\nEl campus de la URV organitza el segon Fòrum d’Ocupació, per posar en contacte professionals i empreses\nTORTOSA (Baix Ebre).- Un total de 24 empreses i institucions, una desena més que l’any passat, s’han inscrit en la segona edició del ‘Fòr...\nNou tríptic del parc del Delta sobre la ruta de les llacunes\nEl Parc Natural del Delta de l'Ebre va informar ahir que ha editat un nou tríptic sobre la ruta de les llacunes, el clàssic itinerari en...\n[Història] Dos germans assassinats a Tortosa pels anarquistes, el 1936\nPer motius de feina, he passat aquest migdia pel cementiri de Tortosa a prendre algunes imatges de la diada de Tots Sants. Com que el cement...


La Fundació Leo Messi finança la investigació de càncer infantil a la Vall d'Hebron - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nLa Fundació Leo Messi finança la investigació de càncer infantil a la Vall d'Hebron\nLa fundació del jugador del Barça finançarà el sou d'un any d'una doctora que s'incorporarà al grup de recerca en càncer infantil de l'hospital de la Vall d'Hebron de Barcelona\n15/02/2016 - 15.01\nLeo Messi, rodejat de nens, en un dels actes de la fundació (fundacionleomessi.org)\nEl jugador del Barça Leo Messi és solidari amb el càncer infantil. La fundació del blaugrana finançarà el sou d'una doctora per donar suport durant aquest any al grup de Recerca Translacional en Càncer de la Infància i l'Adolescència de la Vall d'Hebron de l'Institut de Recerca (VHIR), liderat pel doctor Josep Sánchez de Toledo.\nLa tasca de la doctora Míriam Vidal serà gestionar les dades dels pacients que s'han d'incorporar en un assaig clínic: com es troben, antecedents, quina és la seva resposta al tractament, etc. Per a ella, el seu treball és "molt gratificant" perquè, segons ha assegurat: "Amb la meva petita aportació estic contribuint a millorar la vida dels nens, que per als que treballem aquí són el més important".\nEl doctor Josep Sánchez de Toledo ha comentat que aquesta aportació de la Fundació Leo Messi complementa els esforços del Servei d'Oncologia i Hematologia Pediàtrica de l'hospital, del VHIR i d'altres associacions "per millorar la qualitat assistencial, la recerca i el benestar dels nens i adolescents afectats pel càncer, així com de les seves famílies ".\nAquesta no ha estat la primera vegada que la fundació de Leo Messi ajuda els nens ingressats a l'Hospital Universitari Vall d'Hebron. L'any passat ja va finançar la construcció de l'Espai Barça: una àrea lúdica de 45 metres quadrats situada a l'Àrea Maternoinfantil de l'hospital per millorar l'estada i la recuperació dels nens i adolescents ingressats, entre altres accions.


MEDINAIT JBE 180 ML | Farmacia Morales\nInicio / Antigripales y antitusígenos / MEDINAIT JBE 180 ML\nMEDINAIT JBE 180 ML\nSKU: 963520 Categoría: Antigripales y antitusígenos Etiqueta: OTRAS\nAntitussigen. Dextrometorfà / Doxilamina / Efedrina / Paracetamol. Indicat per al tractament simptomàtic de grip i processos catarrals que cursin amb tos seca, sobretot en aquella de naturalesa irritativa o nerviosa, i congestió nasal.\nPots descarregar-te el prospecte a : https://www.farmaciamorales.cat/wp-content/upload/prospectos/963520.pdf


La Fundación Blasco de Alagón reflotará el complejo turístico de la Fábrica Giner de Morella - Levante-EMV\nlevante de castelló | morella 07.12.2015 | 18:52\nCarmen Amoraga presidirá una entidad que aprueba la incorporación de nuevos patronos de la comarca\nLa directora general de Cultura y Patrimonio de la Generalitat, Carmen Amoraga, ha sido elegida nueva presidenta del Patronato de la Fundación Blasco de Alagón.El nombramiento y toma de posesión de Amoraga ha tenido lugar en el transcurso de la reunión del Patronato celebrada hoy en la sede de la Fundación, en Morella, y que ha sido presidida por el president de la Generalitat, Ximo Puig, ha informado la institución.\nDurante la sesión, además de elegir a la nueva presidenta (Puig mantendrá la presidencia de honor), también se ha aprobado la incorporación como nuevos "patrones" de la Associació d'Empresaris Turístics de Morella i Comarca, el presidente de la Mancomunitat de Els Ports, Santiago Pérez, y del alcalde de Morella, Rhamsés Ripollés, que desde hoy asume la secretaría del Patronat. Al finalizar el patronato, Ximo Puig ha señalado que "era una anomalía" que no estuvieran representadas en el Patronato de una Fundación que es de Morella las entidades representativas de la comarca.\nEn el pleno se ha aprobado asimismo el nuevo consejo rector de la fundación, que se amplía a 5 miembros: Carmen Amoraga, como directora general de Cultura y Patrimonio; Javier Moliner, como presidente de la Diputación de Castellón; Rhamsés Ripollés, como alcalde de Morella, y los representantes de la Mancomunitat dels Ports y de la Associació d'Empresaris de Morella i Comarca. La Fundación Blasco de Alagón es una entidad sin ánimo de lucro que centra su actividad en la "conservación, estudio y búsqueda, defensa, restauración y rehabilitación del patrimonio artístico, arquitectónico, arqueológico, paisajístico y medioambiental de la Comunitat Valenciana y Aragón".\nEntre los objetivos del Patronato de la Fundación Blasco de Alagón se encuentra "impulsar la fundación para que pueda ser un punto de enlace entre los diferentes territorios de la antigua Corona de Aragón para fortalecer la presencia y la voluntad de la Comunitat Valenciana". Sobre la conocida como 'Fábrica Giner', sede del Patronato, Puig ha destacado que la voluntad de la Generalitat es "revitalizarla para que tenga un nuevo impulso tras 25 años de decadencia".\nEl primer edil morellano, Rhamsés Ripollés, señalaba que "hoy hemos asistido a un acto importante para nuestra localidad. Desde Morella se ha exigido en numerosas ocasiones que se solucionara lo que era un sinsentido, que era que la gente de este territorio no estuviera representada en la Fundación Blasco de Alagón". Por ello, hace una "valoración positiva" del encuentro, ya que ahora "existe una voluntad de todos de trabajar desde el diálogo y el acuerdo, pero escuchando al territorio y que éste sea protagonista de los proyectos que se lleven a cabo", indicaba.


Reclamacions i recursos del Tribut metropolità - Àrea Metropolitana de Barcelona\nFormulari de recurs i reclamacions\nEl tribut metropolità (TM) constitueix un recurs amb què ha estat dotada l'Àrea Metropolitana de Barcelona en la Llei 31/2010 del Parlament de Catalunya amb l'objecte de finançar els serveis prestats en l'àmbit de l'àrea metropolitana de Barcelona.\nÉs previst actualment en l'article 153 del text refós de la Llei reguladora de les hisendes locals com a recurs de les àrees metropolitanes en la forma d'un recàrrec sobre l'impost de béns immobles (IBI), recàrrec que és objecte de desplegament a l'ordenança fiscal reguladora del tribut metropolità.\nÉs un tribut directe, de caràcter real, que grava el valor dels béns immobles de naturalesa urbana o de característiques especials, que s'exigeix en els municipis metropolitans.\nEl Tribut Metropolità pren com a base de referència el tribut sobre el qual s'estableix, l'IBI. Per tant, s'exigeix en els mateixos casos que l'impost de béns immobles i als mateixos subjectes passius.\nA tots aquells ciutadans que tenen una propietat immobiliària, o més d'una, en un dels municipis metropolitans.\nEl contribuent o el seu representat poden presentar a la institució reclamacions contra els rebuts del tribut metropolità tant en període voluntari com en període executiu, dins del mes següent a la pràctica de la notificació o a la finalització del període voluntari.\nCal adjuntar a la reclamació tota la documentació que pugui justificar la petició i presentar-la o enviar-la per correu a l'Oficina del contribuent de l'AMB.\nEl fet de recórrer un rebut o liquidació no suspèn l'obligació de pagament, llevat que l'interessat sol·liciti la suspensió i presenti una garantia que cobreixi la totalitat del deute tributari, amb els interessos de demora que generi la suspensió i els recàrrecs que escaiguin en el moment de la sol·licitud. Aquesta garantia es pot constituir mitjançant aval, dipòsit en efectiu o en valors públics.\nEs pot descarregar el formulari i realitzar el tràmit presencialment a les oficines de l'AMB. També es pot lliurar la sol·licitud i la documentació corresponents per correu a la següent adreça postal:\nOficina d'Atenció al Contribuent de l'AMB\nC. 62, núm. 16-18\nSi en el termini d'un mes no s'ha rebut cap resolució, es considera desestimada i queda oberta la via contenciosa administrativa.