Les JERC Vallès renoven la Permanent Regional\nLa regional de les JERC al Vallès convocàrem, el passat dissabte 15 de febrer, totes i tots els militants de les dues comarques vallesanes, l’Oriental i l’Occidental, a un congrés per tal de renovar la nostra Permanent\nLa candidatura única que s’hi presentà fou escollida per àmplia majoria, de tal manera que les responsabilitats quedaren distribuïdes amb Montserrat Ventura com a Portaveu, Laia Girós de Secretària d’Organització, Oriol Rodríguez a finances, Ariadna Martín a la secretaria de formació, Guillem Pujadas a càrrec de la política municipal i Ona Martínez com a Secretària de Comunicació.\nLa nova Permanent es presentà amb idees clares d’obertura i extensió de la participació a tota la militància, així com d’esforç i treball. La Montserrat Ventura, reelegida portaveu, recalcava que “ens espera un any decisiu pel país i, per tant, per a tots i totes nosaltres, que portem temps lluitant perquè arribi el moment. Ara no podem defallir i, per això, des del Vallès seguirem empenyent al màxim per assolir el nostre objectiu”. Afegia també que “igual que volem una renovació i modernització del sistema polític actual, amb una major participació i obertura a la ciutadania, nosaltres crearem comissions obertes a tota la militància. L’opinió, les ganes i l’esforç de tots els militants són la nostra base”.\nCongrés JERC Vallès\nURL CURTA: https://joventrepublica.cat/url/114180


Una tarda de club de lectura infantil amb la Duna\nLa tarda de dijous va ser una injecció de moral en un mes que a les llibreries ens costa de passar i que segur que ens fa pensar massa i qüestionar-nos moltes coses. Dijous vam tenir sessió de club de lectura infantil amb un grup d'una vintena de nens i nenes que són la bomba, són grans lectors, observadors i crítics. Si al mes anterior vam gaudir d'una sessió molt plàcida que ens va portar per terres etíops i a descobrir un país de l'Àfrica, ahir la lectura proposada era Duna, diari d'un estiu, amb l'al·licient que comptàvem amb la presència de l'editora, la Mar, l'autora, Muriel Villanueva, i l'il·lustrador en Ferran Orta.\nQuan durant el mes que tenen per llegir el llibre et van arribant comentaris, somriures, nens que entren a la llibreria i et diuen: "Fe, m'encanta el llibre" o quan mares t'ensenyen dibuixos fets arran del llibre... quan alguna mestra et diu: "Ostres Fe, el llibre d'aquest mes del club deu ser preciós perquè no paren de parlar-ne a l'escola..." per dins saps que s'augura una sessió com la de dijous. I sinó mireu les cares d'aquestes dues nenes durant la sessió, qui diu que la lectura és avorrida?\nSempre defenso que un bon llibre infantil ha d'agradar als adults també i Duna és d'aquells llibres que ha vingut per quedar-se i per ser un clàssic, que l'editi la Mar de Babulinka encara em fa més feliç. Muriel Villanueva aconsegueix el to, el contingut, la forma perfectes per convidar els nens a pensar, sentir i empatitzar amb el que senten els altres. La forma del dietari acompanyat de les il·lustracions úniques d'en Ferran Orta amb aquell punt oníric fan que sigui un llibre molt especial. Cada sessió de club és un aprenentatge per tots, petits i grans, però la de dijous va ser un regal.\nNens i nenes van omplir la sessió del club de paraules amb les respostes pausades de la Muriel i amb la mirada atenta del Ferran que es va passar la sessió fent un dibuix que ara lluirà a les parets de la llibreria. Parlar del dol, de l'amor, dels estius, l'amistat i veure'ls la mirada atenta... Jo que els observava des de la rereguarda per dins somreia, em mirava la Glòria i pensava no estem boges, estem fent una feina, incerta, però que estic segura que donarà fruits. Ahir vam sembrar una altra llavor en aquest camí que vam començar fa tres anys, els hem vist créixer com a persones i com a lectors, poder-los acompanyar és un privilegi.\nEls que teniu canalla al voltant dels 11 anys faríeu bé de llegir aquest llibre i comentar-lo amb els vostres fills. Visca la bona literatura tinguem l'edat que tinguem.\nGràcies a la Muriel, en Ferran, la Mar, la Glòria (ai la Glòria!) i a les famílies que mes rere mes ens feu confiança.\nMi maravillosa librería, 2a part\nHi ha setmanes que no donen per massa cosa i en canvi n'hi ha d'altres que les vius amb molta intensitat. Dimarts tens el privilegi de tenir dos grups de 5è d'una escola escoltant la Noemí Mercadé explicant-los què vol dir ser editora i dos grups de 6è amb en Jordi Martín Llorent explicant-los què vol dir ser traductor... quan s'acaba el temps de la visita i els nanos demanen de voler quedar-se perquè encara els queden preguntes per fer és simplement genial.\nDimecres vaig tenir el privilegi de ser convidada a dinar a casa de l'Editora amb majúscules, Siliva Querini, per conèixer una autora, la Julia Montejo i el seu proper llibre, i per fer un tastet de les novetats de Lumen de cara a la tardor. La trobada en un marc incomparable i amb maduixes amb xocolata va ser el preludi del que viuríem dijous al vespre. Com ja sabeu, un cop al mes tenim club de lectura, aquest era especial perquè llegíem Mi maravillosa librería de la Petra Hartlieb, una història molt personal d'obrir una llibreria. Per fer aquest llibre vaig voler fer-me acompanyar de llibreters perquè la gent del club ens poguessin preguntar tot allò que els passés pel cap (aquesta era la idea original, després t'adones que quan asseus uns quants llibreters a parlar del seu ofici podrien passar dos dies xerrant i encara hi seríem).\nVa ser un vespre molt bonic, no passa sovint que tot un grup nombrós de gent s'assegui a sentir parlar sobre la teva feina i és d'agrair com també ho és que companys llibreters deixessin el seu cau per poder ser a l'Espolsada. Va ser una vetllada molt intensa, plena de passió i anècdotes però també de reflexions interessants sobre el nostre ofici, el sector (editorials i distribuïdors inclosos) sobre la importància de la literatura infantil i juvenil com a base dels lectors del demà. Un vespre de molta complicitat, un punt terapèutic, vam riure molt i sobretot vam sentir-nos segurs, saber que no estem sols en aquesta dèria nostra de prescriure i recomanar els llibres que tant ens agraden, però també vam reivindicar el nostre negoci i la necessitat que la gent compri llibres a les llibreries com a eina de supervivència.\nMoltes gràcies per fer-ho possible "A seguir porque no nos queda más remedio. Porque no hay nada que sepamos hacer mejor. Porque no hay nada que nos guste hacer más." com diu la Petra Hartlieb, autora de Mi maravillosa librería.\nGràcies a tota la gent del club per fer que la màgia sigui possible un mes rere l'altre i no quedi en un somni. I gràcies al magazín cultural Catorze per haver-nos-hi acompanyat.


Estudi i difusió de la vil·la romana del Mas dels Frares (Constantí, Tarragonès). (Projecte Quadriennal. Generalitat de Catalunya. CLT009/18/00100)\nInvestigador/s principal/s: Josep M. Macias i Moisés Díaz (CODEX-ICAC)\nInvestigador/s participant/s: Anna Bertral, Juan Miguel Canals, Joan Canela, César Carreras, Joan Gómez Pallarès, Anna Gutièrrez, Ada Lasheras, Jordi López, Josep M. Puche, Francesc Rodríguez, Nicolàs Rozès i Fernando Zamora\nDates: 01/01/2018 - 31/12/2022\nFinançament: Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, Projectes quadriennals de recerca en matèria d'arqueologia i paleontologia per al període 2018-2021 (CLT009/18/00100)\nConsell Regulador Denominació d'Origen, Conveni\nAjuntament de Constantí, Conveni\nL’activitat vinícola desenvolupada al territori de l’Antiga Tarraco fou l’element fonamental en el desenvolupament de l’agricultura alt imperial i també un dels motius que es relacionen, més enllà del paper polític de la capital provincial, amb la presència de les elits econòmiques a la ciutat. La intensa explotació dels recursos econòmics de l’Ager és una de les constants de l’arqueologia tarraconense i els estudis desenvolupats en els darrers anys han corroborat aquesta realitat.\nAixí doncs els projectes de recerca promoguts per l’Institut Català d’Arqueologia Clàssica han tingut especial cura en la coneixença del territori Tarraconense. Prova d’això són els treballs de reconstrucció del paisatge en base a la seva morfologia cadastral, dirigits per Josep M. Palet, i als sistemes d’ocupació i explotació econòmica, “Projecte Ager Tarraconensis” conduït per Marta Prevosti. Aquestes línies de recerca s’ha desenvolupat fonamentalment en la banda dreta del riu Francolí i tot el terme municipal de Constantí ha estat inclòs. Posteriorment s’han desenvolupat altres projectes més específics centrats en l’estudi dels envasos amfòrics de la Tarraconense (dirigit per R. Járrega) i l’estudi epigràfic centrat en la identificació d’alguns d’aquests propietaris latifundistes (dirigit per D. Gorostidi). Aquesta recerca mostra la vinculació científica de l’ICAC amb el territori, a més de nombroses actuacions de camp i altres projectes vinculats al període ibèric. Finalment, l’investigador principal del projecte compta amb una àmplia experiència de camp en vil·les tarraconenses: El Munts, la Pineda/Callipolis, Els Hospitals, La Burguera, La Llosa, etc.\nLa vil·la romana s’ubica a 1,5 Km de Constantí, junt al celler experimental, en uns terrenys propis de la Universitat, tancats i vigilats per un masover, on fan les seves pràctiques els alumnes. Les restes romanes van ser objecte d’excavacions parcials fa 25 anys i ara, recentment. Han certificat la presència d’una gran construcció d’època d’August que es va mantenir fins el segle VII, que comprèn un luxós habitatge decorat amb marbres i proveït d’un conjunt termal i una gran bassa del segle I perfectament conservada (22 x 10 m). S’han localitzat també restes d’un magatzem agrícola amb grans tenalles, molt probablement per a la fermentació del vi que produirien els romans en aquest mateix lloc, cosa que enllaça perfectament amb la funció didàctica i pedagògica de l’actual celler. En efecte, la ubicació del jaciment arqueològic, tot just al costat del Celler Mas dels Frares de la Facultat d’Enologia ofereix la possibilitat de desenvolupar un projecte museogràfic que enllaci amb la tradició vinícola del país i que ampliï l’oferta cultural a l’interior de la costa Daurada en general, i en el seu municipi en particular. Per aquests motius s’ha desenvolupat aquest projecte: valoració arqueològica del jaciment per tal de conèixer la seva potencialitat i establir una estratègia global que inclogui també a les administracions públiques del territori.\nAmb aquesta nova iniciativa l’ICAC vol desenvolupar un projecte patrimonial integral, combinant la recerca científica, l’activitat pedagògica del treball de camp, l’arqueologia experimental amb la col·laboració de la Facultat d’Enologia i el desenvolupament de tasques de difusió i socialització amb la participació de l’Ajuntament de Constantí. Aquesta vil·la es va documentar inicialment pel Laboratori d’Arqueologia de la Universitat de Barcelona a Tarragona (de 1989 a 1993), però no deixava de ser un altre jaciment del ric patrimoni rural del Camp de Tarragona, amb els lògics problemes d’aïllament i dificultat d’integració social. I darrerament, l’ICAC hi ha intervingut arqueològicament per tal de restaurar i consolidar una sèrie d’estructures arquitectòniques en perill d’esfondrament (direcció de Jordi López).\nExcavacions arqueològiques a Mas dels Frares (Constantí)\nRodríguez, F.; Fortuny, K.\nVisites guiades al Mas dels Frares\nMacias, J. M.; Fortuny, F.\nEntrevista radiofònica al programa “Toquem Pedra” de Tarragona ràdio\nFortuny, K.; Lasheras, A.; Macias, J.M.; Rodríguez, F.\nExcavacions a Mas dels Frares (Constantí, Tarragona)


Vols barats de Vigo a Oujda a Iberia\nVols barats Marroc Oujda Vigo-Oujda\nVols barats de Vigo a Oujda (OUD) de Vigo a Oujda Vigo-Oujda, Marroc\nVols barats Vigo-Oran\nVols barats Vigo-Melilla\nConsulta l’oferta de vols de Vigo a Oujda i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Vigo a Oujda.\nEls preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Vigo a Oujda fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


Assistència lletrada - eSam\nAssistència Lletrada Assistència Lletrada\nDocumentació necessària per a l'assistència lletrada en tots els recursos contenciosos administratius interposats contra els ens locals, en qualsevol de les matèries de la seva competència. L'assistència també es presta en matèries de l'ordre civil, social i penal.\nPetició d'assistència lletrada\nDecret de l'Alcaldia o acord de la Junta de Govern Local o Ple, que encarrega la representació i defensa jurídica de l'ens als Serveis Jurídics de la Diputació, o als advocats i/o procuradors que aquests designin\nCòpia de l'expedient administratiu, correctament indexat i foliat.\nFotocòpia dels escrits rebuts del Jutjat o del Tribunal.\nPoders especials per a plets, si no s'han atorgat anteriorment.\nSubjecte a preu públic: Norma reguladora vigent del "Preu públic per l'assistència lletrada en els processos judicials als ens locals de la província de Tarragona".\nASSISTÈNCIA LLETRADA ALS ENS LOCALS\nNORMES D'ACTUACIÓ I MODELS DE DOCUMENTS\na) Quan l'ens local rep l'acord de la Diputació de concessió de l'assistència lletrada, ha de prendre l'acord o decret de personació i nomenament de procurador i lletrats d'acord amb el model que li lliuraran els Serveis Jurídics de la Diputació.\nL'alcalde ha d'atorgar escriptura notarial de poders especials per a plets a favor dels procuradors, lletrats i advocats que la Diputació li indica, de forma immediata (s'ha de demanar model directament als Serveis Jurídics).\nCal enviar als Serveis Jurídics de la Diputació:\ncòpia íntegra de l'expedient, degudament indexada i foliada.\ncertificat de la resolució de personació i nomenament de procurador i lletrats\nprimera còpia de l'escriptura notarial de poders especials per a plets\nb) En cas de recursos contenciosos administratius contra l'ens local presentem una sèrie de models i consells per enviar l'expedient al Jutjat o Tribunal (per a la resta de supòsits i jurisdiccions, poseu-vos en contacte amb els Serveis Jurídics):\n1. Citació a compareixença als interessats\nDocument model núm. 1\nLa notificació de la citació a compareixença s'ha de practicar a tots els que constin en l'expedient administratiu com a interessats, perquè puguin comparèixer com a demandats en el termini de nou dies. Aquesta notificació s'ha de fer en el termini de cinc dies a comptar de la data de la resolució per la qual s'acordi trametre l'expedient. (art. 49.1 LJCA)\nLa notificació de la citació a compareixença s'ha de practicar en la forma prevista a l'article 41 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre (art. 49.1 LJCA).\nLa justificació (avís de recepció o altres) de la citació a compareixença s'ha de trametre a l'òrgan judicial juntament amb l'expedient administratiu, llevat que no s'hagi pogut practicar dins el termini fixat per a la tramesa de l'expedient. En aquest darrer cas s'ha de lliurar a l'òrgan judicial la justificació de la citació a compareixença una vegada es rebi (art. 49.2 LJCA).\n2. Termini per enviar l'expedient administratiu\nDocument model núm. 2 – ofici de transmissió al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya\nDocument model núm. 3 – ofici de transmissió al Jutjat Contenciós Administratiu\nEl termini improrrogable per enviar l'expedient administratiu és de VINT dies , a comptar des de la data en què la comunicació judicial tingui entrada en el Registre General.\nCal indicar quin és l'acord, resolució, inactivitat o via de fet recorreguda per la part actora o demandant. Aquesta informació consta en l'escrit que ens remet l'òrgan judicial on se'ns informa de la interposició del recurs contenciós administratiu.\nEn el cas que es conegui l'existència d'altres recursos contenciosos administratius que estiguin relacionats, cal posar-hi: " Us indico que aquest Ajuntament té coneixement de l'existència del recurs contenciós administratiu núm ... del qual coneix el Jutjat contenciós administratiu núm... de ... ( o la Secció .... de la Sala contenciosa administrativa del TSJ de .........) i que té per objecte la següent activitat administrativa: ......."\n3. Responsabilitat i sancions\nSi en el termini de vint dies el Jutjat o Tribunal no rep l'expedient administratiu o aquest és incomplet, es tornarà a requerir l'Ajuntament perquè l'enviï o el completi en el termini de deu dies des de la recepció de la comunicació judicial en el Registre General.\nTranscorreguts aquest deu dies, es podrà imposar una multa coercitiva de 300 a 1.200 € a l'autoritat o empleat responsable (si no s'identifica, la multa recaurà sobre la corporació). En cas que es continuï incomplint l'enviament, cada vint dies es pot reiterar la multa imposada.\n4. Contingut i format de l'expedient\nDocument model núm. 4, a títol d'exemple\nLa còpia de l'expedient administratiu que es tramet al Jutjat o Tribunal:\nha d'estar ordenada per ordre cronològic: del document més antic al més nou\nha d'estar foliada i numerada foli a foli\nha de contenir un índex de documents\nha de ser autenticada\nEl més adequat és que l'Ajuntament es quedi amb l'original i al Jutjat o Tribunal s'enviï fotocòpia autenticada.\nS'ha d'acompanyar de l'índex de la documentació que també ha d'ésser autenticat (model de document núm. 4).\n5. Certificat del secretari\nModel document núm. 5\nCal acompanyar l'expedient d'un CERTIFICAT del secretari en què, entre d'altres coses, es faci constar que l'expedient s'envia complet.


Mascara Salsera Vol. 3 from United States Varios Salsa\nShown 2307 Times\nLabel : Asefra\nASIN : 601867100621\n1. Son para un Sonero - Elias Lopes\n2. Me Atracaron Anoche - El Clan de Victor\n3. Ojos Chinos - Combo de Ayer\n4. Pachangueando mi Son - Luo Perez\n5. La Toalla - Junior Gonzalez\n6. Vamos a Darnos Tiempos - Conjunto Chaney\n7. El Combo del Ayer - Combo del Ayer\n8. Ken Moussoul Guis Li - Africando. Sterns African\n9. Tuntuneco - Los Hijos de la Salsa\n10. Siempre Estuvimos Aqui - Combo del Ayer\nOrquesta La Paz Juan Carlos Formell


SONA A GUITARRA 2013 | DAVID MURGADAS\nQuè és el SONA A GUITARRA?\nÉs el nom que hem creat per denominar totes les activitats musicals que es realitzen a Òdena dins el marc del CURS INTERNACIONAL D’ORQUESTRA DE GUITARRES I ALTRES INSTRUMENTS i del CONCURS INTERNACIONAL D’INTERPRETACIÓ MUSICAL PER A JOVES que està adreçat a alumnes a partir dels 9 anys d’edat d’Escoles de Música i Conservatoris Professionals i Superiors d’arreu. El treball que es realitza és el treball del repertori d’orquestra adequat a l’alumnat participant i la tècnica de direcció amb el mestre David Murgadas. No hi ha límit d’edat.\nEnguany, i aprofitant el nostre cinquè aniversari, ampliem la participació, no només als guitarristes sinó també a alumnes d’altres instruments amb la idea de treballar i ampliar el ventall de timbres sonors i conèixer el funcionament d’altres instruments tot sent instrumentistes i directors d’orquestra.\nL’any passat i per incentivar el treball dels joves guitarristes vàrem crear el 1er CONCURS INTERNACIONAL DE GUITARRA PER A JOVES.\nAquest any amb motiu del cinquè aniversari repetim i fem el 2n CONCURS INTERNACIONAL D’INTERPRETACIÓ MUSICAL PER A JOVES incorporant el Concurs Internacional de Música de Cambra.\nTenim el plaer aquest any de tornar a convidar a la guitarrista mexicana (d’origen rus) Nadia Borislova que ens acompanyarà durant tot el curs i junt amb el guanyador del concurs de guitarra de la passada edició Adam Ruedas, realitzaran el concert inaugural. Cal dir la Nadia Borislova serà membre del jurat del SONA A GUITARRA, ÒDENA 2013.\nTambé convidem al guitarrista català Fernando Rodríguez, professor a l’Escola Luthier de Barcelona i al Conservatori de Vila-seca que junt amb la Nadia Borislova i el David Murgadas realitzaran classes magistrals on es treballarà la tècnica específica de les obres, la musicalitat, el fraseig i la comunicació\nInaugurem el Curs el dimecres dia 26 de juny a les 20 hores amb una Taula Rodona on, els artistes convidats parlaran i exposaran el paper de la guitarra a les Escoles i Conservatoris i la seva intervenció en formacions de cambra i orquestra experiències personals tot interactuant amb el públic assistent.\nEvidentment recomanem que no us perdeu els CONCERTS que s’organitzen dins el marc del SONA A GUITARRA, ÒDENA 2013. D’alta qualitat escènica i musical.\nPosted by murgadas on 11:46


Otto el oso de libroOtto l'ós de llibre - Revista el árbol rojo\nOtto el oso de libroOtto l’ós de llibre\n07 Ago 2017 ⋅ port admin ⋅ in Álbumes ilustrados, de 3 a 6, Libros, Por edades ⋅ 0 Comentarios\t⋅ Tags: de 3 a 6, katie Cleminson, libros\nOtto es un oso que vive dentro de un libro, pero Otto esconde un secreto. Cuando la casa está vacía sale del libro para explorar todo lo que le rodea: mira fotos, escribe y lee sus libros preferidos. Un buen día la familia se muda de casa y Otto se queda solo, fuera del libro. Entonces, tendrá que salir a la calle y buscar un nuevo espacio para vivir. También tendrá que hacerse con el nuevo entorno, para él desconocido y hostil. Otto nos enseñará que no hay que perder la esperanza y que al final encontraremos un lugar lleno de luz. Y ese lugar que Otto encuentra no podía ser otro que una bilbioteca, donde nuestro oso encontrará su nuevo hogar.\nUn libro precioso, ilustrado con trazos dulces y tiernos que no solamente hará las delicias de los más pequeños, sino también de los mayores.\nL’Otto és un ós que viu dins d’un llibre, però Otto amaga un secret. Quan la casa és buida surt del llibre per explorar tot el que l’envolta: mira fotos, escriu i llegeix els seus llibres preferits. Un bon dia la família es muda de casa i Otto es queda sol, fora del llibre. Llavors, haurà de sortir al carrer i buscar un nou espai per viure. També haurà de fer-se amb el nou entorn, per a ell desconegut i hostil. Otto ens ensenya que no s’ha de perdre l’esperança i que al final trobarem un lloc ple de llum. I aquest lloc que Otto troba no podia ser altre que una bilbioteca, on el nostre ós trobarà la seva nova llar.\nLLibre preciós amb unes il·lustracions de traç dolç i tendre que no solament farà les delicies dels més petits, sino també dels grans.\nOtto l’ós del llibre\nCol.lecció Àlbums il·lustrats\nCompra’l a la teva llibreria més propera\nCompra’l a Amazon\nMoma Lacing ShapesMoma Lacing Shapes\nMy granny’s purseMy granny’s purse...\nEl increíble viaje de la abuelaEl increíble viaje de la abuela...\nTilda Corazón de Manzana. ¡Qué bien que hayas venido!Tilda Corazón de Manzana...\nPor aire y por marPor aire y por mar...\n365 besos365 petons\nPomelo crece Pomelo crece\nAdivina cuánto te quieroEndevina com t’estimo


ELECTRICIDAD ISIDRO SANTOS, S.L\nC/ SAN AGUSTIN, 4 - C.P. 47430\nActividad del asociado: INSTALACIONES ELÉCTRICAS Y TELECOMUNICACIONES.Localidad: PEDRAJAS DE SAN ESTEBAN\nHEDILUX ALUMBRADO, S.L.\nCRTA. OLMEDO-CUELLAR, S/N - C.P. 47430


El bloc del menjador. Escola Sant Francesc d'Assís.: Desembre 2019\nPublicat per Menjador Sant Francesc a 4:55


- Keine Auswahl - Catalunya (D.O.) - ES Cava (D.O.) - ES Penedès (D.O.) - ES Vino de la Tierra de Castilla - ES\n- Keine Auswahl - Segura Viudas\n- Keine Auswahl - 2019\n>> Segura Viudas << wurde gefunden (10 Produkte gefunden).\nSegura Viudas Xarel-lo (2019)\nSegura Viudas Rosat (2019)\nSegura Viudas Cava Brut Rosé ()\nSegura Viudas Cava Brut Reserva ()\nSegura Viudas Cava Brut Reserva 1/4 Flasche ()\nSegura Viudas Cava Brut Reserva Heredad ()\nSegura Viudas Cava Brut Reserva Heredad Magnum ()\nOroya (Created for Sushi) (2019)\nSegura Viudas Cava Semi Seco Reserva ()\nSegura Viudas Brut Gran Cuvée Reserva ()


Teoritzar sobre l'amor\nEulàlia Presas (Barcelona, 1914) va traduir l'any 1965 The quiet american , de Graham Greene ( L'americà pacífic , Vergara). Gairebé dues dècades més tard va assumir la traducció del sisè volum de diàlegs de Plató, El convit (1983). A partir d'aquí, el seu currículum com a traductora creixeria a un ritme més alt: s'encarregaria d' Orgull i prejudici , de Jane Austen (1985), L'illa del tresor , de R.L. Stevenson (1994) i La violeta del prater , de Cristopher Isherwood (1995), entre d'altres.\nEl convit és narrat per Apol·lodor, que recorda un sopar commemoratiu de la victòria del poeta tràgic Agató. Sòcrates hi assisteix, "rentat i calçat amb sandàlies, cosa que feia poques vegades". Després de l'atipada preceptiva, els assistents discursegen. L'últim torn és per a Sòcrates, que en una altra exhibició de saviesa i murrieria rebat les exposicions orals prèvies i construeix la seva pròpia teoria amorosa. " El convit és la descripció de l'anhel que s'apodera de l'ànima per la contemplació de la Idea de la Bellesa, pura i eterna, de la qual, en aquest món nostre moridor, només en tenim una visió deficient i temporal", explica Presas a la notícia preliminar del volum. Després dels discursos arriba Alcibíades i una colla d'acompanyants alegres. S'han perdut la dosi de saviesa, però de camí han agafat una bona trompa.


SuperVIHvents – Infogai\n¿On la pots trobar?\nFes-te subscriptor de la revista\nPresident de Gais Positius\nFa uns mesos s’ha constituït a Barcelona un grup format per persones que van ser diagnosticades del VIH fa diverses dècades, fins i tot abans de l’arribada de la teràpia antiretroviral de gran activitat (TARGA). De fet als Estats Units, ja fa anys que ha sorgit un moviment activista que pretén donar visibilitat a les persones a les que anomenen supervivents de la sida i els seus problemes bio-psico-socials associats i aquest passat 5 de juny es va celebrar per cinquè any consecutiu un dia de conscienciació al voltant dels supervivents del VIH i la SIDA.\nA l’estat espanyol fins ara no hi havia cap moviment similar i es molt important donar visibilitat a aquesta realitat de persones amb VIH que es fan grans i han de fer front a molts i nous reptes.\nHi ha molts supervivents a llarg termini que comencen a viure aïllats, deprimits, que viuen en la pobresa i s’enfronten amb el que ja s’anomena, la Síndrome de Supervivència de la SIDA (ASS), que inclou depressió, ansietat i molts altres factors socials i mentals que afecten l’adherència al tractament, la qualitat de vida i el benestar. En definitiva comencen a viure espantats per les perspectives que envelleixen amb el VIH, un virus que va matar molta gent de la nostra comunitat.\nEls supervivents a llarg termini també són més susceptibles a malalties cardiovasculars, apoplexia, diabetis, càncer, osteoporosi, insuficiència renal, lipodistròfia, etc. No només son supervivents sinó que segueixen sobrevivint ja que encara no hi ha una cura definitiva. Parlem d’una malaltia amb un estigma molt gran, amb tot el que te a veure amb la sexualitat i la primera generació que està envellint amb el VIH. Ens diuen els estudis que l’any 2030 gairebé el 40% dels pacients de VIH tindran 60 o més anys.\nUna definició de Supervivent es refereix a aquells que han estat vivint amb el VIH abans de l’era moderna de medicaments efectius del VIH, o TARGA. De vegades es coneixen com pre-TARGA o «supervivents a llarg termini». Van adquirir el VIH quan la condició era, en la majoria dels casos, una sentència de mort. Sovint van passar les seves primeres vides adultes creient que moririen joves i veient com morien molts dels seus amics i amigues, companys i companyes. Aquest tipus d’ experiència traumàtica pot deixar una marca inesborrable en la vida de les persones i afectar la salut mental i física, així com l’estabilitat financera i la qualitat de vida global.\nUna altra definició de supervivent a llarg termini es refereix a persones que han estat vivint amb el VIH durant més de deu anys, i que van ser diagnosticades després de 1996. Aquest grup es coneix de vegades com post-TARGA. Es considera que aquesta experiència és molt diferent a la de diagnosticar abans en l’epidèmia.\nS’ha posat en marxa doncs un nou moviment imparable arreu i que properament ens sorprendrà amb notícies, un manifest i interessants propostes per a tothom.\nLLEGIR MARGUERITE YOURCENAR\nREFUGIO Y FRONTERA DE LOS DERECHOS LGBTI\nLLEI CONTRA L’LGTBI-FÒBIA. ON NO HI HA NO RAJA.\nAquest pròxim 2 d’octubre farà 4 anys de l’aprovació de la Llei 11/2014 en el Parlament de Catalunya.. Continue reading\nEl 23/08/2017, el Defensor del Pueblo hacia publica la recomendación: “SOLICITANTES DE PROTECCIÓN. Continue reading\nTal com constitueixen els fonaments de la literatura occidental: Giovanni Boccaccio, William Shakespeare,. Continue reading\nL’HOMOSEXUALITAT AL CINE NEGRE DE POSTGUERRA\nDespès del cody Hays i la Segona Guerra mundial, l'homosexualitat al cine va quedar relegada a l'àmbit de. Continue reading\nEditor: Associació 17 de Maig\nDipòsit legal: B-25886/81\nInfogai és una revista al servei\ndel Moviment afectiu, sexual,\nde gènere i d’alliberament LGTBI.\nL’opinió del Infogai es reflecteix\na l’editorial i articles sense signar.\nS’accepten i agraeixen col-laboracions:


Rugbi en femení | elCugatenc\nLaia Riu, Marta Valldeperes i Carla Arca, jugadores del Club de Rugby Sant Cugat. Foto: Lluís Bassa\nEl rugbi és un esport que, malgrat que es juga des de fa gairebé un segle al nostre país, ha trigat a calar en els camps i pavellons de les ciutats catalanes. I si bé és cert que en els darrers anys s’ha anat consolidant, la presència femenina en aquest esport encara és una assignatura pendent. Algunes jugadores de l’equip sènior femení del Club de Rugby Sant Cugat van participar a la tercera Jornada Feminista organitzada per Hora Bruixa amb l’objectiu d’acostar aquest esport a noies, i explicar-ne els valors.\n“Des de fora sempre es veu com un esport molt violent, d’homes”, explica Laia Riu, una de les jugadores. “Avui a la jornada precisament hem vingut a demostrar que no, que és un esport de conquesta, no de contacte”. Les jugadores, que van entrar en aquest món a partir de les lligues universitàries, reivindiquen el rugbi com un esport amb molts valors. “És una escola de vida; t’ensenya moltíssimes coses. A seguir lluitant després de caure o saber que tu pots fer el mateix que fa una persona que fa deu vegades tu”, explica Marta Valleperes. Valors que són aplicables tant a dins com fora del camp. I les jugadores parlen no només de fer exercici físic, sinó també mental. “Dins del camp et canses, però és sempre el cap el que et fa tirar endavant. Si una falla, les altres aguanten més pes”, explica Laia Riu.\nUns valors que es poden extrapolar a l’empoderament de les noies. “És una qüestió d’autoestima. Saber que pots arribar allà on vulguis; dins del món del rugbi passa exactament el mateix que fora, en el món laboral o on sigui”, explica Riu. “L’esport femení costa moltíssim de tirar endavant, costa molt que la gent et prengui seriosament”.\n“El nostre club hi aposta molt pel rugbi femení, però tots els clubs haurien d’apostar-hi”, conclou Riu. Des dels 8 anys fins al sub 16, els equips poden ser mixtes; a partir d’aquesta edat passen al sènior exclusivament femení. En el cas de l’equip de Sant Cugat, la proporció de noies és molt inferior a la de nois, i s’ha mantingut estable durant els darrers anys, tal com explica Vicenç Oteros, delegat del sènior femení. Una tònica que es repeteix a la resta d’equips de Catalunya.\nLes jugadores del Sant Cugat FC planten cara als prejudicis de gènere\nL’equip femení del Sant Cugat FC va participar per primera vegada en una competició a la Copa Pernod de l'any 1971.\nRaúl Martínez: “No es coneixen futbolistes homosexuals tot i que estadísticament en deu haver un munt”\nProfessor de comunicació a la Universitat de Vic, ha analitzat els discursos d’odi a l’esport, amb atenció especial al tractament mediàtic de les dones i de les persones racialitzades.


Barça B-Recreativo: Duel per les primeres places al Mini - FC Barcelona\nHomeFutbolBarça BNotíciesBarça B-Recreativo: Duel per les primeres places al Mini\nBarça B-Recreativo: Duel per les primeres places al Mini\nIgnasi Massafret - 26/10/2012 | 00:00\nBarça B i Recreativo de Huelva s’enfronten aquest divendres al Mini (21 hores, Esport 3), en un duel a la zona alta de la classificació de Segona A Ambdós tenen setze punts i el vencedor se situaria en els llocs de promoció d’ascens El duel enfrontarà Eusebio Sacristán i Sergi Barjuan, ara tècnics, i que van coincidir al primer equip del FC Barcelona entre els anys 1993 i 1995\nEl Barça B rep el Recreativo aquest divendres FOTO: ARXIU - FCB\nBarça B i Recreativo de Huelva es veuen les cares aquest divendres al Miniestadi (21 hores, Esport 3), en un matx que enfrontarà dos dels equips més en forma de la Segona A. Tant els blaugranes com el ‘Recre’ sumen setze punts i ocupen la setena i vuitena posició, respectivament. Els culers, però, estan amb un partit menys, el de l’Osca, que es va suspendre dissabte passat. L’enfrontament significa la tornada a la competició d’un filial que vol mantenir la línia de joc mostrada davant l’Sporting de Gijón i assolir la segona victòria consecutiva.\nDos vells coneguts\nEusebio Sacristán i Sergi Barjuan dirigeixen blaugranes i andalusos, respectivament. Són dos tècnics que aposten pel futbol combinatiu i per elaborar totes i cada una de les accions d’atac per arribar al gol. El de Valladolid ja fa dues temporades que s’asseu a la banqueta del filial i el català ha debutat, enguany, a la categoria de plata després del seu pas pel Juvenil B del Barça.\nL’última prova del fet que els dos tècnics tenen la filosofia Barça ben apresa és que van compartir vestidor al primer equip, entre els anys 1993 i 1995, sota les ordres de Johan Cruyff.\nSi el filial vol sumar els tres punts, doncs, haurà de desfer-se d’un rival que utilitza la mateixa medecina per guanyar. El paper dels homes d’atac serà clau en un conjunt culer que s’està mostrant més eficaç de cara a porteria que els andalusos, que, a més, presenten algunes carències defensives quan juguen lluny de la seva afició.\nUn Recreativo fort a casa, i fluix a fora\nL’equip de Sergi Barjuan és un dels conjunts més forts de la categoria a casa, ja que ha aconseguit sumar cinc victòries de cinc partits disputats al Nuevo Colombino. La història, però, canvia fora de casa, on el ‘Recre’ només ha aconseguit sumar un punt.\nEl degà, però, arriba al Mini ple de moral després de guanyar en l’última jornada de Lliga el Vila-real per 2-0. “Sergi Barjuan fa jugar el ‘Recre’ amb la filosofia que coneix, que és la del Barça, i ho està fent molt bé. Tenen una bona dinàmica de joc i serà un rival complicat”, ha comentat el de La Seca.\nPer la seva banda, així preveu que jugui el Barça B el tècnic del Recreativo: “M’espero el Barça B de sempre al Miniestadi. Amb molta possessió de la pilota, que pressiona quan la perd i que intenta, sobretot, jugar a camp contrari. Els seus jugadors són molt conscients que, com més ràpid recuperen la pilota, més forts són.”\nSergi Barjuan tindrà les baixes de Cabrero i Jesús Rubio per al partit d’aquest divendres a causa de les seves lesions.\nSobre les variacions que veu entre el FC Barcelona de Guardiola i el de Tito Vilanova, l’entrenador del Recreativo apunta que el joc de la plantilla “és força semblant”, just abans de comentar que l’arrencada d’aquesta temporada “està sent espectacular” i expressar en veu alta el seu desig “que continuï”.\nSergi valora l’actuació de Bartra a la Champions\nMarc Bartra va ser la gran novetat del partit contra el Celtic de dimarts. Es tractava del seu primer partit oficial d’aquesta temporada com a jugador del primer equip. En aquest sentit, Sergi Barjuan ressalta com el Barça ha gestionat molt bé el moment de fer-lo jugar: “S’han mesurat molt bé els temps per donar-li aquesta oportunitat, els conceptes de quan i per què. El Barça ho fa molt bé això. La premsa ja el volia al camp des de feia algunes setmanes. Al Marc el coneixem bé, sabem la seva capacitat, de com juga, de la força que té i de com controla la pilota”.\nEl Huesca-Barça B se jugará el miércoles 31


Oberta la preinscripció universitària per estudiar al CITM! | Blog CITM UPC\nPer formalitzar els tràmits de preinscripció universitària, els interessats ens estudis de grau en animació, multimèdia i videojocs del CITM hauran de triar les preferències d’estudi i lliurar la documentació requerida a través del web Accesnet de la Generalitat de Catalunya.\nAquests són els codis de preinscripció de cada Grau:\nGrau oficial en Disseny, Animació i Art Digital: 31093\nGrau oficial en Multimèdia: 31042\nGrau oficial en Disseny i Desenvolupament de Videojocs (Terrassa): 31074\nGrau oficial en Disseny i Desenvolupament de Videojocs (Barcelona): 31083\nCategories Uncategorized Tags matrícula universitària Post navigation


Apartments Résidence Louise Brussel•les Bèlgica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n4 rue de Suisse, Saint-Gilles / Sint-Gillis, Brussel•les, Bèlgica, 1060 - Veure al mapa\nPuntuació dels comentaris 5,5 (488 comentaris)\nExcel·lent 8,1 (4003 comentaris)\nNotable 7,2 (1809 comentaris)\nBarri Saint-Gilles / Sint-Gillis Brussels Centre Brussels Centre Saint-Gilles / Sint-Gillis Brussels Centre Brussels Centre Brussels Centre Elsene / Ixelles Saint-Gilles / Sint-Gillis Anderlecht\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Brussel•les, no busqui més enllà de Apartments Résidence Louise. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per opcions de turisme i atraccions locals, no es necessita anar enfora ja que l'hotel gaudeix proximitat a Tribunal de Justícia, Ascensor De Vidre, Casa Breugel.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Brussel•les. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, servei de cangur, ascensor.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, escriptori, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, nevera per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartments Résidence Louise és una elecció inteligents per a viatgers a Brussel•les, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nTots els tipus de viatgers (488) Parelles (199) Viatgers en solitari (201) Famílies amb infants petits (33) Famílies amb infants grans (5) Grups (50)


Esglésies del Maresme (II). Portades renaixentistes - Maresme - Pobles de Catalunya\nEsglésies del Maresme (II). Portades renaixentistes (Maresme)\n1 - La portada de Pineda i els seus referents (Foto: Albert Esteves, 2008)\n2 - Portades renaixentistes Maresme (Foto: Albert Esteves, 2007)\nPineda - Santa Maria (Foto: Albert Esteves, 2007)\nTeià - Sant Martí (Foto: Albert Esteves, 2007)\nSant Cebrià de Vallalta - Sant Cebrià (Foto: Albert Esteves, 2007)\nSant Vicenç de Montalt - Sant Vicenç (Foto: Albert Esteves, 2007)\n3 - Alella - Sant Feliu (Foto: Albert Esteves, 2007)\nA partir de mitjan segle XVI, coincidint amb l'accés al tron del rei Felip II, arriba al Maresme l'alenada renaixentista que ja havia deixat la seva empremta a altres indrets de Catalunya unes dècades abans. El primer exemple, i de fet un dels més remarcables de la comarca, el trobem a la portada de Santa Maria de Pineda, obrada per Joan de Tours. Es pot relacionar molt clarament amb altres portals com la Torre Vella de Badalona, la Casa de l'Ardiaca de Barcelona, o la Torre Pallaresa, de Santa Coloma de Gramenet (veure fotografia 1). Totes elles responen a un esquema comú: llinda monolítica, pilastres decorades amb grotescs, capitells fantasiosos i coronament amb timpà, que pot ser triangular o semicircular. La portada de Pineda té la particularitat de que la llinda no està ornamentada sinó que duu inscrita la crònica de l'atac corsari que va patir la vila l'any 1545.\nAquest esquema, clarament renovador, mantenia encara un cert substrat goticista, i no va tenir continuïtat a la comarca. L'estil que s'anirà imposant és el portal "a la romana", més classicista, més sobri i de línies més pures (veure fotografia 2). El primer exemple al Maresme és la portada de Sant Martí de Teià, encarregada a Antoni Mateu l'any 1574. Està flanquejada per dues columnes sobre pedestals, de fust estriat, i capçades amb capitells composts, que sostenen un entaulament amb frontó triangular. Una composició gairebé calcada és la que segueixen les portades de Sant Cebrià de Vallalta (1577) i de Sant Vicenç de Montalt, aquesta darrera obrada per Pierre Dalquer l'any 1598.\nConvencionalment, s'ha establert que l'etapa renaixentista s'allarga a Catalunya fins l'any 1625. Tanmateix, durant les primeres dècades del segle XVII, sobre aquest substrat renaixentista comencen a emergir símptomes inequívocs d'un canvi de tendència, els primers avisos de l'arribada del barroc. En aquest marc es construeix, l'any 1611, la portada de Sant Feliu d'Alella, el darrer exemple del renaixement al Maresme o, potser, el primer del barroc (veure fotografia 3).


Arriba la nevada més extensa de l'hivern | NacióManresa\nper Redacció , 26 de febrer de 2018 a les 09:35 |\nA partir d'aquest matí la massa d'aire fred siberià començarà a entrar pel nord del país i s'anirà estenen arreu a mesura que avanci la jornada. La nuvolositat cada cop serà més abundant i ja a migdia s'escaparan els primers ruixats al Pirineu de Girona i a punts de l'interior del nord-est amb una cota de neu inicial d'uns 700 metres que anirà baixant fins els 300 a la tarda. El Servei Meteorològic de Catalunya ja ha emès un avís per neu.\nAtenció perquè, ràpidament, a tota la meitat nord del país la cota es situarà pràcticament a nivell del mar. Serà llavors quan la nevada es farà més extensa i afectarà, principalment, l'interior de les comarques del nord-est, la Catalunya Central, el vessant sud del Pirineu i el Prepirineu, amb gruixos de fins a 2 centímetres a 400 metres. A la resta, les precipitacions seran, en principi, més febles o fins i tot inexistents. Altres zones on és probable que caiguin xàfecs de neu febles són el litoral i prelitoral de Barcelona i el nord de la costa de Tarragona.\nA partir de llavors, en arribarà una potent pertorbació provinent del sud de la península que portarà precipitacions arreu que s'estendran de sud a nord al llarg de la matinada i matí de dimecres. Atenció perquè la cota de neu, inicialment, es mourà al voltant dels 200 metres al sud del país i dels 100 o fins i tot per sota a la resta.\nAixò ens fa pensar que de matinada i fins a mig matí de dimecres podem tenir nevades transitòries però abundants fins pràcticament la mateixa costa al centre i sud del país. A partir de llavors, però, la massa d'aire més càlida associada a la pertorbació farà pujar les temperatures i també la cota de neu fins els 1.000 metres i fins itot els 1.500 a la tarda. Ja no nevaria fora de les cotes altes del Pirineu i les pluges es mantindrien ben bé fins dijous.


ILUSIONISTA AMARILLO, EL. MUNARI, BRUNO. Libro en papel. 9788494518911 Librería Chundarata


Però com que la violència genera més violència proposo una altra estratègia menys agressiva: que a partir d’ara ens dediquem a fer alguna cosa que demostri l’agraïment etern que sentim vers aquests aparells que vetllen per nosaltres. Per exemple, retent culte a aquests totems de ferro que ens ajuden a que la nostra vida sigui millor. Proposo que cada vegada que en veiem un, ens aturem, li recitem alguna cançoneta, encenguem una barra d’incens i hi deixem un pom de flors, un paquet d’arròs o senzillament una caixa plena de fotocòpies amb les multes que amablement ens fan arribar a casa sota amenaça de que si no la paguem hi haurà recàrrec. Amb una mica de sort, si la iniciativa es popularitzés, la pila d’ofrenes davant el radar seria tant gran que impediria que la maquineta pogués fer la fotografia.


Biocarburants | Idae\nD'acord amb la definició recollida en l'article 2 de l'ORDRE ITC/2877/2008, de 9 d'octubre, per la qual s'estableix un mecanisme de foment de l'ús de biocarburants i altres combustibles renovables amb finalitats de transport, els biocarburants són combustibles líquids o gasosos per al transport produïts a partir de la biomassa.\nS'entén per biomassa, segons s'indica en l'esmentada Ordre, la fracció biodegradable dels productes, el rebuig i els residus procedents de l'agricultura (incloses les substàncies d'origen vegetal i animal), de la silvicultura i de les indústries connexes, així com la fracció biodegradable dels residus industrials i municipals.\nEls principals biocarburants, tant a escala global com nacional, atenent al seu desenvolupament comercial, són actualment els següents:\nBioetanol, definit com alcohol etílic produït a partir de productes agrícoles o d'origen vegetal, tant si s'utilitza com a tal o prèvia modificació o transformació química.\nBiodièsel, és a dir, èster metílic o etílic produït a partir de greixos d'origen vegetal o animal.\nHidrobiodièsel (també denominat HVO, per les seves sigles en anglès, d'Hydrotreated Vegetable Oil), un hidrocarbur resultant del tractament d'olis vegetals o greixos animals amb hidrogen, tant si es tracta d'unitats dedicades a això com si és mitjançant tecnologies de coprocessat en refineries.\nEn els pròxims anys, altres biocarburants absents en aquest moment del mercat nacional de combustibles per al transport, com el biogàs (combustible gasós produït per digestió anaeròbia de biomassa) o els biocarburants sintètics (hidrocarburs sintètics produïts a partir de la biomassa mitjançant tecnologies de conversió tèrmica i catalítica), previsiblement adquiriran certa presència en aquest mercat.\nEls biocarburants presents a dia d'avui al mercat s'utilitzen principalment en el transport per carretera. No obstant això, cal destacar el seu creixent ús en el sector de l'aviació, cas en el qual es fa servir la denominació de bioquerosè.\nContingut energètic dels biocarburants\nL'Annex de l'esmentada Ordre ITC/2877/2008, en la seva redacció donada per la Resolució de 27 de desembre de 2013, de la Secretaria d'Estat d'Energia, estableix els valors aplicables per al contingut energètic i la densitat dels biocarburants, la benzina i el gasoil d'automoció (dièsel).\nContingut energètic per volum (tep/m3)\n0,6449 (del qual 37 % a partir de fonts renovables)\n0,6210 (del qual 22 % a partir de fonts renovables)\n0,6927 (del qual 29 % a partir de fonts renovables)\nGasoil de Fischer-Tropsch\nOli vegetal tractat amb hidrogen\nOli vegetal pur\nA més dels valors inclosos en la llista anterior es determina que el contingut energètic per pes del biogàs és de 50 MJ/kg.\nNota: Es considera que una tona equivalent de petroli (tep) són 41,868 GJ.\nReducció d'emissions de gasos d'efecte hivernacle\nL'ús de biocarburants, en lloc dels carburants d'origen fòssil, suposa una reducció en tot el cicle de vida de les emissions de gasos d'efecte hivernacle. La reducció obtinguda depèn de cada procés de producció i pot calcular-se utilitzant la metodologia establerta en la Directiva 28/2009, d'Energies renovables, i mitjançant eines de càlcul harmonitzades com la calculadora de gasos d'efecte hivernacle de l'IDAE, Calcugei. Independentment dels valors reals que puguin calcular-se per a cada cas, la Directiva 28/2009 reconeix uns nivells de reducció d'emissions de gasos d'efecte hivernacle aplicables amb caràcter genèric a una sèrie de processos comuns de producció de biocarburants.\nTAULA A: Valors típics (1) i valors per defecte (2) per als biocarburants produïts sense emissions netes de carboni a causa de canvis en l'ús del sòl.\nProcés de producció del biocarburant\nReducció d'emissions de gasos d'efecte hivernacle, valors típics\nReducció d'emissions de gasos d'efecte hivernacle, valors per defecte\nEtanol de bleda-rave sucrera\nEtanol de blat (combustible de procés no especificat)\nEtanol de blat (lignit com a combustible de procés en instal·lacions de cogeneració)\nEtanol de blat (gas natural com a combustible de procés en caldera convencional)\nEtanol de blat (gas natural com a combustible de procés en instal·lacions de cogeneració)\nEtanol de blat (palla com a combustible de procés en instal·lacions de cogeneració)\nEtanol de blat de moro, producció comunitària (gas natural com a combustible de procés en instal·lacions de cogeneració)\nEtanol de canya de sucre\nPart de l'etil-tert-butil-èter procedent de fonts renovables (ETBE)\nIguals que els del procés utilitzat de producció de l'etanol\nPart del tert-amil-etil-èter procedent de fonts renovables (TAEE)\nBiodièsel de colza\nBiodièsel de gira-sol\nBiodièsel de soja\nBiodièsel d'oli de palma (procés no especificat)\nBiodièsel d'oli de palma (procés amb captura de metà a l'almàssera)\nBiodièsel d'olis usats d'origen vegetal o animal(*)\nOli vegetal de colza tractat amb hidrogen\nOli vegetal de gira-sol tractat amb hidrogen\nOli vegetal de palma tractat amb hidrogen (procés no especificat)\nOli vegetal de palma tractat amb hidrogen (procés amb captura de metà a l'almàssera)\nOli vegetal pur de colza\nBiogàs produït a partir de residus orgànics urbans com gas natural comprimit\nBiogàs produït a partir de femta humida com gas natural comprimit\nBiogàs produït a partir de femta seca com gas natural comprimit\n(*) Exclòs l'oli d'origen animal produït pels subproductes animals classificats com a material de la categoria 3 de conformitat amb el Reglament (CE) núm. 1774/2002 del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.\nTAULA B: Valors típics i valors per defecte calculats per als futurs biocarburants que no es trobaven o només es trobaven en quantitats insignificants al mercat el mes de gener de 2008, produïts sense emissions netes de carboni a causa de canvis en l'ús del sòl.\nEtanol de palla de blat\nEtanol de residus de fusta\nEtanol de fusta cultivada\nGasoil Fischer-Tropsch procedent de residus de fusta\nGasoil Fischer-Tropsch procedent de fusta cultivada\nDimetil-èter de residus de fusta (DME)\nDME de fusta cultivada\nMetanol de residus de fusta\nMetanol de fusta cultivada\nPart del metil-tert-butil-èter procedent de fonts renovables (MTBE)\nIguals que els del procés utilitzat de producció del metanol\n(1) El valor típic és el càlcul de la reducció de les emissions representatives de gasos d'efecte hivernacle en un procés particular de producció de biocarburant. Aquest valor poden utilitzar-lo els Estats membres a l'hora de calcular la reducció neta de les emissions de gasos d'efecte hivernacle resultants de l'ús de biocarburants que s'han d'incloure en l'informe per a la CE sobre els progressos registrats en el foment i la utilització de l'energia procedent de fonts renovables.\n(2) El valor per defecte és el derivat d'un valor típic mitjançant l'aplicació de factors predeterminats amb la finalitat d'establir llindars conservadors en comparació amb els processos de producció normals. És el que els operadors econòmics, en les circumstàncies especificades en la Directiva 28/2009, poden fer servir en lloc d'un valor real.\n(3) Pel que fa a la reducció d'emissions de gasos d'efecte hivernacle dels biocarburants, el valor del combustible fòssil de referència serà el darrer valor disponible per a les emissions mitjanes reals procedents de la part fòssil de la benzina i del dièsel consumits a la Comunitat, notificades en el marc de la Directiva 98/70/CE. Si no es disposés d'aquestes dades, el valor utilitzat serà de 83,8 gCO2eq/MJ.\nMés informació: Departament de Biomassa i Residus de l'IDAE.


20 de juliol de 2021 - El triangle\n20 de juliol de 2021 per xavier\nEl cap d’I3Ventures, Carlos Ibáñez, ha confirmat que la campanya a les xarxes socials contra candidats opositors va ser encarregada per la Junta de Josep Maria Bartomeu. En la seva declaració, Ibáñez no esmenta però que els missatges també anessin dirigits contra futbolistes com Xavi Hernández o Gerard Piqué. En concret, assenyala Jaume Masferrer, braç … Llegiu més\nCategories Actualitat, Esports, Poders, Tribunals Etiquetes FC Barcelona, Josep Maria Bartomeu 1 comentari\nEl govern amplia la llista de municipis on vol aplicar el toc de queda. A partir del cap de setmana vinent, l’executiu proposa prorrogar aquesta mesura set dies més per 165 municipis, que suposen el 81,3% de la població. Ho ha anunciat la portaveu del govern, Patrícia Plaja, en la roda de premsa posterior al … Llegiu més\nLa patronal Foment del Treball entén que en el context política actual més calmat, el Govern ha de fer “el possible” perquè tornin les empreses que van traslladar la seva seu social fora de Catalunya després de l’1-O. Així ho va expressar el president de l’entitat Josep Sánchez Llibre a les jornades del Cercle d’Economia … Llegiu més\nCategories Actualitat, Economia, Poders Etiquetes Foment del Treball 1 comentari\n20 de juliol de 2021 per Jordi Oliveres\nA Catalunya corre per la tele i la ràdio una fauna d’homo sàpiens que es creu graciós. Aquests personatges, a més, compten amb el suport incondicional dels mitjans de comunicació públics. De tots ells, destaquen dos nois que es creuen que són divertits, graciosos, irreverents com l’italià Leo Bassi. No li arriben ni a la … Llegiu més\n20 de juliol de 2021 per david\nJaume Giró, el conseller d’Economia del govern català, ha reconegut aquest dimarts que no han aconseguit que cap entitat bancària avali el Fons Complementari de Riscos que ha creat la Generalitat de Catalunya per cobrir les fiances imposades pel Tribunal de Comptes, per un total de 5,4 milions d’euros, a 34 ex-alts càrrecs de la … Llegiu més\nCategories Actualitat, Poders Etiquetes Jaume Giró, Tribunal de Cuentas 1 comentari\n20 de juliol de 2021 per siscu\nEl Consell de l’Audiovisual de Catalunya (CAC) ha obert un expedient sancionador a la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA) per la publicitat indeguda emesa al programa Bricoheroes de TV3, realitzat per Lluís Jutglar (Peyu) i Jair Domínguez. L’Àrea de Continguts del CAC ha analitzat quatre edicions del programa emeses els dies 5 i 6 … Llegiu més\n20 de juliol de 2021 per Mireia Marquez\nEl Comitè d’Empresa de Barcelona Activa (BASA) ha convocat una vaga general el pròxim 23 de juliol per protestar contra el centenar d’acomiadaments que va anunciar la direcció el passat 29 de juny. Els sindicats UGT i CCOO tenen previst concentrar-se davant de l’Ajuntament de Barcelona, a la Plaça Sant Jaume, aprofitant que d’aquí a … Llegiu més\nCategories Actualitat, Al Carrer, Local Etiquetes Ajuntament de Barcelona, manifestació Deixa un comentari\nEl Consell de Ministres preveu aprovar aquest dimarts la Llei de Memòria Democràtica amb una fórmula que pot propiciar la il·legalització de la Fundació Francisco Franco i de qualsevol altra que enalteixi els dirigents del franquisme i ho faci amb “menyspreu i humiliació” de les víctimes del cop d’Estat del 1936, la Guerra Civil i … Llegiu més\nCategories Actualitat, Poders Etiquetes Fundació Franco, Valle de los Caídos 1 comentari\n22 de juliol de 2021 20 de juliol de 2021 per Angel\nEn pocs articles de la premsa esportiva catalana poden llegir-se opinions i anàlisis que se surtin del guió majoritari i del seguidisme de la gestió de Joan Laporta com la d’un president realment preocupat pels problemes del club i per la necessitat d’afrontar-los amb un equip de treball professional, qualificat i coordinat. L’excepció, aquest cap … Llegiu més\nRectificació de Jaume Roures\n21 de juliol de 2021 20 de juliol de 2021 per Angel\nReproduïm el burofax que ha enviat Jaume Roures, fundador i directiu de Mediapro: “A la vista de les afirmacions contingudes en l’article publicat en el diari digital EL TRIANGLE el passat 9 de juliol del 2021, titulat “Per què Roures li posa caducitat a l’aval de Joan Laporta”, on s’afirma que el Sr. Roures està … Llegiu més\n20 de juliol de 2021 per Jaume Reixach\nNo, aquest any tampoc no tindrem el “manà” salvador del turisme. La pèssima i irresponsable gestió menada pel nou conseller de Salut, el doctor Josep Maria Argimon, ha provocat que la cinquena onada de la pandèmia colpegi Catalunya amb una força devastadora. Amb la situació sanitària fora de control, és obvi que els europeus escolliran … Llegiu més\nLa majoria dels ex-alts càrrecs catalans encausats pel Tribunal de Comptes s’han acollit al Fons Complementari de Riscos, habilitat per la Generalitat per ajudar-los a dipositar els 5,4 milions d’euros de fiança que els reclama l’òrgan fiscalitzador del sector públic per despeses en l’acció exterior del govern català relacionades amb la internacionalització del procés. Segons … Llegiu més\nCategories Actualitat, Poders, Tribunals Etiquetes Tribunal de Comptes 1 comentari\n20 de juliol de 2021 20 de juliol de 2021 per Mireia Marquez\nEl Consell de Ministres aprova aquest dimarts la venda de tests d’antígens sense recepta a les farmàcies d’arreu d’Espanya. Una mesura que segons la ministra de Sanitat, Carolina Darias, permetrà “augmentar la capacitat diagnòstica per identificar més ràpidament la sospita de casos positius” de covid-19. Pel que fa al preu dels tests, Darias no va … Llegiu més\nCategories Actualitat, Sanitat Etiquetes covid-19, test d'antígens Deixa un comentari\nEl Departament de Salut ha informat aquest dimarts de 7.915 nous contagis de covid-19 en les darreres 24 hores, una xifra que tot i ser elevada és inferior a la que es va registrar la setmana passada. La pressió hospitalària, però, segueix incrementant i avui hi ha 1.823 pacients ingressats, 140 més que ahir. Les … Llegiu més\nLa presidenta de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA), Núria Llorach, va justificar que, el passat 12 de maig, el presentador del programa de Catalunya Ràdio La nit dels ignorants 3.0, Xavier Solà, li donés la raó a una oient que va telefonar a l’emissora per dir que estava enfadada perquè els partits independentistes … Llegiu més\nRamón Cotarelo, el politòleg madrileny afí a l’expresident Carles Puigdemont que diu sovint el nom del porc d’ERC, ha comparat a Twitter diversos cops el president de la Generalitat, Pere Aragonès, amb el dictador Francisco Franco perquè TV3 emetrà aquesta setmana un documental titulat Pere Aragonès, el president més jove. La pròxima emissió d’aquesta peça … Llegiu més


Propera parada | El bloc del TRAM de Barcelona - Part 58\nLa contaminació i la qualitat de l’aire: com influeixen en la nostra salut\nLes ciutats són un conglomerat de persones amb una àmplia oferta de serveis. Entre ells, el transport és un dels pilars del seu desenvolupament econòmic. Un dels costums més arrelats a la nostra cultura és el de disposar d’un vehicle propi. Sovint, conduïm per les ciutats sense ser conscients de les emissions de CO2 que […]\nTRAM 19 d'octubre de 2016 No comments yet\nRuta literària pel barri del Besòs\nVisita des de casa l’Ajuntament de Barcelona\nEls últims tramvies (antics) de Barcelona\nL’estiu shakesperià al Parc de l’Estació del Nord\nÉs temps de cinema a la fresca!


A Paris una nova llei permet que qualsevol pugui plantar jardins urbans. ‹ Habitat Natural Jardiners\nParís és sovint una llista de les ciutats més belles del món, però està a punt de ser encara més atractiva. Una nova llei va ser aprovada i ara els parisencs no només estan permesos, sinó també encoratjats a tenir els seus propis jardins urbans.\nEls residents podran rebre permisos renovables de tres anys per conrear hortalisses, fruites, flors i altres plantes. Segons el projecte de llei, aquests jardins s’han de mantenir utilitzant únicament mètodes sostenibles. Això vol dir que no hi ha pesticides. La ciutat de París també proporcionarà a cada nou jardiner un “kit de plantació” (que inclou llavors i terra vegetal) per posar en marxa els seus projectes.\nAquesta iniciativa és part del pla de l’alcalde Anne Hidalgo d’afegir 100 hectàrees d’espai verd a la ciutat per al 2020.


Política de Privacitat i Tractament de Dades – CHECA ADVOCATS\nEl responsable del tractament de les teves dades personals és Lorena Checa Serrano amb NIF número 47937048B. Adreça postal: C. Bernat de Vil·lamarí, número 2, 43500 Tortosa (Tarragona).\nAcceptant la Política de privacitat de CHECA ADVOCATS dones el teu consentiment a CHECA ADVOCATS per a enviar-te informació sobre les novetats del portal www.checaadvocats.com i també les novetats comercials i/o noves promocions dels seus productes i serveis.\nDisposes del dret a oposició, accés, rectificació o cancel·lació de les vostres dades. Per a exercir-lo, només cal que us poseu en contacte amb nosaltres a C. Bernat de Vil·lamarí, número 2, 43500 Tortosa (Tarragona), o per correu electrònic Correu electrònic: info@checaadvocats.com.\nPer a qualsevol consulta o suggeriment, pots adreçar-te a info@checaadvocats.com o al telèfon 622 494 999.\nLorena Checa Serrano, des d’ara RESPONSABLE, és el responsable del tractament de les dades personals de l’usuari i l’informa que aquestes dades seran tractades de conformitat amb el que disposen les normatives vigents en protecció de dades personals, el Reglament (UE) 2016/679 de 27 d’abril de 2016 (GDPR) relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d’aquestes dades pel que se li facilita la següent informació del tractament:\nLorena Checa Serrano amb NIF número 47937048B. Adreça postal: C. Bernat de Vil·lamarí, número 2, 43500 Tortosa (Tarragona).\nCorreu Electrònic: info@checaadvocats.com\nSense perjudici del que es preveu en tot allò que s’indica en cadascun dels formularis del web, quan l’usuari faciliti les seves dades de caràcter personal, està autoritzant expressament CHECA ADVOCATS al tractament de les seves dades personals per a les finalitats que s’hi indiquin i a la seva incorporació a les bases de dades de les empreses de CHECA ADVOCATS.\nCHECA ADVOCATS incorporarà les dades facilitades per l’usuari en un fitxer degudament legalitzat davant l’Agència de Protecció de Dades i establirà les mesures de seguretat tècniques i organitzatives per protegir la confidencialitat i integritat de la informació d’acord amb el que estableix la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal i la legislació addicional aplicable.\nSota determinades condicions, CHECA ADVOCATS pot sol·licitar dades personals addicionals en forma de fotocòpies de documents d’identitat o targetes de crèdit, per tal de verificar-ne la identitat o prevenir la fraudulència. Sempre que les dades esmentades siguin transmeses a CHECA ADVOCATS en relació a aquest lloc web, aquestes s’entendran igualment com a “dades personals”.\nCHECA ADVOCATS té el dret de transmetre dades personals i posar-les a disposició dels seus departaments i seccions i d’empreses associades (sense perjudici de l’estricte compliment per part d’aquesta de les lleis aplicables en matèria de protecció de dades).\nLes dades personals no seran donades a conèixer per CHECA ADVOCATS a subjectes jurídics i persones que no siguin empreses associades a aquesta sense la seva autorització, a excepció dels casos indicats a continuació.\nDades comercials: A l’efecte del que disposa la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal i la Llei 34/2002, d’11 de juliol, de serveis de la societat de la informació, i de conformitat amb les lleis esmentades, CHECA ADVOCATS informa l’usuari de l’existència d’un fitxer de dades de caràcter personal creat amb les dades aportades per l’usuari i, per tant, obtingudes al portal per Lorena Checa Serrano, del qual és responsable, amb les finalitats d’informació i prestació dels serveis oferts al portal, així com la realització d’activitats promocionals i publicitàries de productes comercialitzats per CHECA ADVOCATS a través de qualsevol mitjà, incloent-hi l’enviament de correus electrònics i de missatges mitjançant qualsevol sistema –incloent-hi SMS, UMTS, etc.–, que puguin servir per fer ofertes, enviar informació comercial, d’esdeveniments, etc. Les seves dades i, si escau, opinions, suggeriments, etc. podran ser utilitzats per a estudis comercials i/o de mercat, ampliar i millorar la nostra col•lecció, tot adequant les nostres ofertes a les seves preferències i/o necessitats, a partir de l’estudi i segmentació de la informació personal i comercial que figuri als nostres fitxers com a conseqüència del seu accés al portal, així com per permetre una navegació personalitzada. L’esmentat fitxer es troba degudament inscrit en el Registre General de l’Agència de Protecció de Dades.\nL’usuari accepta expressament el tractament i la inclusió de les dades recollides durant la navegació al portal, o proporcionades mitjançant l’emplenament de qualsevol formulari, així com les derivades de la relació comercial, en el fitxer automatitzat de dades de caràcter personal referit en l’apartat anterior. Durant el procés de recollida de dades, i en cada lloc del portal en què se sol•licitin les dades esmentades, l’usuari serà informat, mitjançant un hiperenllaç o bé la inclusió dels esments oportuns al mateix formulari, del caràcter obligatori o no de la recollida de les dades per al lliurament dels productes. S’adverteix des d’ara que, en la realització de comandes –cas en el qual CHECA ADVOCATS informa des d’aquest moment l’usuari que es considerarà de caràcter obligatori la seva inclusió per a la formalització de la prestació dels serveis–, caldrà proporcionar les dades relatives a la identitat (nom, dos cognoms, DNI), domicili, telèfon, adreça electrònica i, en cas que sigui necessari, el número de targeta de crèdit, data de caducitat i CVV, per efectuar el pagament, ja que aquestes dades són necessàries per a la formalització i prestació dels diferents serveis oferts al portal.\nL’usuari podrà exercir, respecte a les dades recollides, els drets reconeguts en la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, i especialment els drets d’accés, rectificació, cancel•lació i oposició, sempre que sigui legalment pertinent, així com el de revocació del consentiment per a la cessió de les seves dades o per a qualsevol dels usos abans esmentats. Els drets referits en el paràgraf precedent es podran exercir mitjançant sol•licitud escrita i signada, enviada per correu postal a l’adreça següent: Lorena Checa Serrano: C. Bernat de Vil·lamarí, número 2, 43500 Tortosa (Tarragona), o bé a través de la mateixa pàgina web.\nCHECA ADVOCATS es compromet, en la utilització de les dades incloses en els fitxers referits més amunt, a respectar-ne la confidencialitat i a fer-les servir d’acord amb la finalitat del fitxer, així com a complir la seva obligació de guardar-les i a prendre totes les mesures necessàries per evitar-ne l’alteració, pèrdua, tractament o accés no autoritzat.\nVeracitat de les dades: La responsabilitat de l’usuari sobre la veracitat de les dades introduïdes és exclusiva, per la qual cosa, en el cas d’haver facilitat dades falses o inexactes, CHECA ADVOCATS es reserva el dret a prohibir-li l’accés al portal, sense perjudici de les accions legals que estimi oportunes en defensa dels seus interessos. CHECA ADVOCATS tampoc no té l’obligació de verificar, i no verifica, la identitat dels usuaris, ni la veracitat, vigència, exhaustivitat i/o autenticitat de les dades que aquests proporcionen sobre ells mateixos o sobre altres usuaris. L’usuari és responsable d’informar CHECA ADVOCATS de qualsevol variació que es produeixi en les dades que hagi proporcionat anteriorment i garanteix i és responsable exclusiu de la seva veracitat.\nCHECA ADVOCATS es compromet a complir la seva obligació de mantenir en secret les dades de caràcter personal i el seu deure de guardar-les de forma confidencial, i adoptarà les mesures necessàries per a evitar-ne l’alteració, la pèrdua, el tractament o l’accés no autoritzat, tenint en compte a tota hora l’estat de la tecnologia.\nCHECA ADVOCATS informa l’usuari que el present lloc web utilitza cookies de registre per personalitzar l’experiència d’usuaris registrats, de manera que si tanca el navegador i en un altre moment o un altre dia torna a entrar al web, continuarà estant identificat, sense causar-li la molèstia d’haver de tornar a introduir la contrasenya i amb totes les preferències de visualització que hagi escollit al web. Aquesta possibilitat es pot eliminar si l’usuari fa clic a “Sortir”. En aquest cas, la cookie s’eliminarà i, la propera vegada que entri al web, l’usuari haurà d’iniciar la sessió per estar identificat.\nA més, CHECA ADVOCATS utilitza cookies d’analítica de Google Analytics. Serveixen per identificar de manera anònima el visitant i per comptabilitzar aproximadament el nombre de visitants i la seva tendència en el temps, així com per descobrir també de manera anònima quins continguts són més consumits, si és la primera vegada que es visita el web o bé si es tracta d’un usuari recurrent. Aquestes cookies únicament es fan servir amb propòsits estadístics per optimitzar l’experiència dels usuaris al lloc. Es pot trobar més informació sobre la política de privacitat d’aquestes eines d’analítica a Google Analytics.\nEn el cas que l’usuari no permeti l’ús de cookies durant la seva navegació per aquest lloc web, CHECA ADVOCATS no garanteix que la informació apareguda durant la navegació per aquest sigui exacta, completa o, fins i tot, que la navegació sigui tècnicament possible o viable.\nEl col·laborador garanteix que la informació, el material, els continguts o les observacions que no siguin les seves pròpies dades personals i que siguin facilitats a CHECA ADVOCATS a través del web, no infringeixen els drets de propietat intel·lectual o industrial de tercers, ni cap altra disposició legal. La informació, els materials, els continguts o les observacions de caràcter no personal que l’usuari faciliti a CHECA ADVOCATS, es consideraran no confidencials, i CHECA ADVOCATS es reservarà el dret a usar-les de la manera que consideri més adequada.\n🌍 C. Bernat de Vil·lamarí, 2\n📞 622 494 999\nDret matrimonial i família\nDespatx CHECA ADVOCATS – Despatx d’advocats multidisciplinari Tortosa


Miquel Puig. 'Amb els fons UE hem de fer un salt tecnològic'\nMiquel Puig: “Amb els fons UE hem de fer un salt tecnològic”\nEntrevista al nou president de Catalunya-Next Generation EU, que ha de promoure i identificar projectes empresarials que optin als fons covid europeus\nMiquel Puig, en una imatge d'arxiu (Foto: ERC)\nMiquel Puig (1954) acaba de ser nomenat pel govern català president del Catalunya-Next Generation EU (CONEXT CAT-EU). Aquest comitè d’experts ha d’aconsellar el govern sobre la millor manera de promoure i identificar projectes empresarials per accedir als fons covid-19 de la UE que, amb aturada a Madrid, podrien arribar a Catalunya. A l’estat espanyol li poden arribar a caure 140.000 milions d’euros, destinats a projectes lligats a la transició digital i la transició ecològica. Puig ho compara amb el Pla Marshall. En aquesta entrevista ens aclareix algunes males interpretacions (com ara que els fons europeus a Catalunya seran bàsicament per a les pimes), creu que de diners n’hi ha tants que el problema serà de projectes, no de diners, i ens parla amb coneixement de quins paràmetres i sectors pensa que hi podrien accedir. VilaWeb va entrevistar ahir per Zoom el senyor Puig, ara regidor d’ERC a Barcelona a temps parcial, i amb una llarga trajectòria de gestor públic.\n—Els fons europeus a Catalunya han d’anar a pimes de menys de 300 milions?\n—Això és un error, que surt de l’article del diari Ara ‘Objectiu: fer arribar els fons europeus a les pimes catalanes‘. Si es llegeix curosament, es veurà que la foto de l’article és meva, però qui respon les preguntes és el senyor Coello. El senyor Coello és un membre molt destacat d’aquest comitè, i considera, i ho comparteixo, que és important que aquests fons no beneficiïn tan sols les grans empreses, sinó també les petites i mitjanes. Però ni jo ni el comitè no hem circumscrit els fons a mitjanes o petites empreses. És una mala interpretació. Aquest comitè és per a assessorar la Generalitat sobre la millor utilització d’aquests fons en tots els àmbits: gran empresa, mitjana empresa, empreses emergents. Aquí hi són tots.\n—Els fons europeus que arribin, els decideix Madrid o Brussel·les?\n—Brussel·les transferirà els fons que li demani el govern espanyol, en un màxim de 140.000 milions. Que són molts diners. Molts diners. I l’administració central els administrarà com cregui oportú, amb el control de la UE. Al pressupost del 2021 ja hi ha assignació dels primers 27.000 milions. I Pedro Sánchez ha dit, i els papers que circulen així ho corroboren, que la meitat seran administrats per les comunitats autònomes. Uns 70.000 milions.\n—Deixeu-me que sigui mal pensat: ara el govern espanyol donarà la meitat dels diners a les comunitats autònomes?\n—No ho sé. Ja ho veurem. Però crec que això és bastant poc important. Comprenc que al govern de la Generalitat li importi molt. Però a Catalunya això no li ha d’importar tant. Allò que compta és que es facin projectes importants per a Catalunya. Si ens toquessin per població, seria el 17% de 70.000. I si el repartiment és competitiu, Catalunya pot obtenir més del 17%. Per què no? En recerca, per exemple, Catalunya obté més del 17%.\n—Sí, però en recerca decideix Brussel·les, no Madrid.\n—Sí. Cert. Cert. Però jo no actuaré de polític en aquest cas. Assessoro el govern, i la nostra funció és que ho administri la Generalitat, o l’estat central, aquests projectes és important que es facin. Direm al govern: utilitza la teva habilitat, ajuda a fer que es presentin, encoratja els empresaris, la col·laboració público-privada, però aquests projectes s’han de fer. Això és important.\n—La gent es pensa que aquests fons seran ajudes per al bar de baix, castigat per la covid. I no. Van lligats al canvi climàtic i la digitalització.\n—Es diu Next Generation per a preparar les economies europees per a la següent generació.\n—I això no té res a veure amb la covid-19.\n—La covid-19 ha proporcionat l’excusa. Amb la covid-19 s’han trencat dos tabús. Fins ara la UE recaptava diners i els gastava. Ara s’endeuta. Per primer cop la UE s’ha endeutat. 750.000 milions. No havia passat mai. El segon tabú és que la UE no permetia, ni ho feia, transferència directa de diners públics a empreses privades. Les regles són molt estrictes. Però França i Alemanya ja feia temps que deien que s’havien de posar diners públics a la indústria, per a poder competir amb els Estats Units i la Xina, en qüestions d’alta tecnologia i armament. La covid-19 ho amplia. Situació excepcional, mesures excepcionals: endeutem-nos, i que part dels diners públics vagin a empreses privades. Amb els fons UE hem de fer un salt tecnològic. Però aquests fons no són per a pagar els ERTO, lucre cessant dels restaurants, no.\n—Quins serien els vostres consells, des del comitè, a les empreses que vulguin fons?\n—Aquí hem de buscar tres paràmetres: és un projecte que augmenta la productivitat del país? Dos: augmenta la resiliència de les empreses, és a dir, ajuda que siguin resistents a les crisis econòmiques? I tres: és un canvi que ens fa més sostenibles? Aquests són els tres paràmetres amb els quals hem de jutjar els projectes. I no podem sortir d’allò que diu la UE: projectes de transició digital i de transició ecològica, amb una línia implícita, que és la reindustrialització.\n—No és el sector clarament objecte d’aquests ajuts, no.\n—Quins sectors ho són?\n—La UE posa molt d’èmfasi en la rehabilitació d’edificis. S’ha de fer un gran esforç per a rehabilitar edificis. I fer-los més sostenibles energèticament. Producció d’energia neta. Mobilitat, cotxe elèctric, hidrogen. Ara, el gran desafiament és la indústria. Canviar el model productiu.\n—Aigua. Hem de resoldre la falta crònica d’aigua a la conca mediterrània, que s’agreujarà amb el canvi climàtic. Això vol dir dessalinització o reutilització de l’aigua. I que l’aigua de la depuradora torni a la xarxa. Agroalimentari: s’ha de gastar menys aigua i generar menys recursos. La ramaderia ha de resoldre el problema dels purins definitivament. No pot ser que continuem fingint: la major part dels aqüífers catalans són contaminats. Això és insostenible. Ho hem de resoldre ara. Hem de procurar que es generi tecnologia i produir cotxe elèctric i sostenible, perquè una part molt important de les fàbriques de l’automòbil són amenaçades de mort. El motor elèctric és molt més senzill de fer que la combustió. Sobrarà capacitat. Serà la nostra? En medicina tenim una gran concentració en recerca i s’ha de construir una indústria sanitària entorn de la utilització de les dades anonimitzades per a atendre i curar millor. Una indústria al voltant de la robotització de l’assistència sanitària. Tenim l’oportunitat d’entrar en el món del maquinari, dissenyant el xip europeu que vol la UE. Hem de defensar la indústria basada en la ciència. Aquesta és la clau. I podem fer-ho, perquè fa anys que hem generat un dels ecosistemes més importants d’Europa en interacció indústria i ciència.\n—Digueu-me una xifra: quants projectes creieu possibles? Deu? Cent? Quin volum de projectes es podran presentar?\n—Faltaran projectes. Aquesta és una idea important: en faltaran. Al govern central ja s’ha instal·lat la idea que serà impossible de gastar-se els 140.000 milions. De moment, només se n’han demanat 27.000 milions per al primer any. 72.000 són subvenció, i 68.000 préstecs. Dels de préstec no se’n parla, i es diu que no tenim capacitat per a tornar-los. A Nadia Calviño, la idea d’augmentar el deute li fa por. Els 72.000 regalats, entesos, i si els administrem ja farem prou. Pensem que els projectes seran supervisats per Europa, no poden ser qualsevol cosa. Entre que els projectes seran exigents i que la capacitat per a gestionar des de l’administració és limitada, s’ha instal·lat la idea que no es gastaran tots. És a dir, que faltaran projectes. A Catalunya no li diran: només et toca el 14% perquè la resta ja està. No. No anirà així.\n—Veig que no patiu, pels diners, tot i que depèn del govern espanyol.\n—El problema no seran els diners. Seran la falta de projectes. O que nosaltres no fem els deures.\n—Aquests diners s’invertiran en la transició digital de les empreses. Si les empreses són més digitals, voldrà dir que tindran més màquines i menys treballadors. Donarem diners per perdre llocs de feina. Pot passar?\n—Sí. Si parlem de digitalitzar és això que dieu. Il va de soi. Obvi. Si dic digitalitzar, ja sabem què vol dir. Si dic productivitat, vol dir produir més amb menys hores. Ara, l’alternativa és pitjor. Si ets poc productiu el final resultant és que la fàbrica se’n va al Marroc. Has de ser més productiu que els marroquins.\n—Passem a l’Ajuntament de Barcelona. Aquesta experiència, com us va? Us la passeu bé?\n—No. No per la senzilla raó que a mi m’agrada estar al govern, no a l’oposició. Jo no sóc un polític, sóc un gestor. M’agrada això. Em vaig apuntar a aquesta llista perquè pensava que podríem guanyar, i podria gestionar. De fet, vam guanyar. Passa que no vam governar. El meu objectiu era participar en el govern de la ciutat. A l’oposició hi participes molt indirectament. Jo no volia això. I, de fet, per això he mantingut la feina a jornada completa. Dedico a l’ajuntament una part del temps petita del meu horari. Ara m’he deixat convèncer per coordinar aquest grup que em portarà molta feina entre ara i el març.\n—No. Ni l’Ajuntament ni el CONEXT no són feines remunerades. Jo em guanyo la vida com a director general d’un consorci d’universitats. Totes les públiques i dues de privades són integrades en un servei de serveis comuns. Comprem junts energia, equipament informàtic, material de laboratori, gestionem infrastructures de telecomunicacions comunes, biblioteques i activitats de recerca comunes. Infrastructura.\n—He vist un piulet vostre a Twitter. Aquest:\nA mi en passava el mateix i per això vaig actuar en conseqüència https://t.co/MSaRGe5nNf\n— miquel puig (@miquelpuigrapos) September 23, 2020\n—Això sí que ho sostinc. Efectivament, ERC, salvant totes les distàncies, fa el paper, ocupa l’espai que ocupava Convergència al principi. ERC en aquests moments és l’independentisme no gesticulant. Curiosament. Jo m’hi sento còmode, en aquesta decisió que ha fet ERC de dir: en el pla nacional som independentistes, però diem que això no passarà demà passat, i que no podem fer veure que la meitat de Catalunya, la no independentista, no existeix. I en l’eix esquerra-dreta, esquerra moderada.\n—M’agradaria emfasitzar que l’economia catalana i espanyola reben un cop molt dur. Que en sortiran molt empobrides, que les administracions en sortiran molt endeutades, i que aquesta oportunitat de la Next Generation és única, extraordinària. La meva generació ja no en veurà cap com aquesta. És vital que l’aprofitem. És lamentable que el debat polític no vagi entorn d’aquest tema. És com si a l’època del Pla Marshall els alemanys no n’haguessin parlat i s’haguessin dedicat a les baralles entre socialdemòcrates i demòcrata-cristians per la darrera remodelació del govern. No copsar l’oportunitat històrica que representa això, i la necessitat que ho fem bé, és un gran error.


Las dos primeras etapas de la revista D’Ací i d’Allà y el mundo del libro | negritasycursivas\nPosted on 16 marzo, 2018 por josepmengu\nEl número 179, publicado en diciembre de 1934, ha bastado para que la revista D’Ací i D’allà haya pasado a la historia de las artes gráficas como uno de los principales ejemplos y más logrados de publicación periódica vanguardista. Patricia Córdoba ha subrayado acerca de ese número la «extraordinaria calidad en la reproducción de las obras de arte, [que] tenía su complemento idóneo en los artículos de J.V. Foix, Carles Sindreu, Sebastià Gasch y Magí A. Cassanyes, entre otros» y acerca de las reproducciones fotográficas, tanto en blanco y negro como en color, destaca también la «óptima calidad que aún resaltaba más las obras de arte originales».\nPortada del famosísimo número extraordinario de invierno de 1934, con la encuadernación original mediante espiral metálica.\nVale la pena echar un vistazo a este extraordinario número de D’Ací i D’allà, dirigido por Josep Lluís Sert (1902-1983) y Joan Prats (1881-1970) para evaluar la justicia de esta valoración, pero, en cualquier caso, basta un repaso al índice de sus colaboradores para hacerse una idea de la ambición que alentaba este proyecto, que se proponía hacer un balance de la historia del arte en las tres primeras décadas del siglo XX: Tras una portada de Joan Miró (1893-1983), una pléyade de textos encabezados por uno del director de la revista, Carles Soldevila (1892-1967), a quien siguen el pintor de origen asturiano Luis Fernández (1900-1973), el crítico y editor, además de fundador de Cahiers d’art, Christian Zervos (1889-1970) , el mencionado arquitecto e impulsor del GATEPAC Josep Lluís Sert, el poeta y ensayista J.V. Foix (1893-1987), el publicista vinculado tanto al GATEPAC como al grupo ADLAN Carles Sindreu (1900-1974), el crítico Magí Albert Cassanyes (1893-1956), el crítico colaborador de Cahiers d’art Anatole Jakovski (1907-1983) y el también crítico Sebastià Gasch (1897-1980). Y en cuanto al arte, un compendio de lo que hoy son algunos de los nombres más representativos de las artes visuales del primer tercio del siglo XX: Tricomias de obras de Picasso, Braque, Gris, Léger, Kandinsky y Dalí, un pochoir original de Miró, y reproducciones en blanco y negro de obras de Ernst, Duchamp, Arp, Picasso, Matisse, Derain, Brancusi, Le Corbusier, Gris, Rousseau, Modrian, Léger, Giacometti…\nPáginas interiores, dedicadas a Miró, en el mismo número.\nCon este número, la revista que entonces dirigía Soldevila, con el apoyo de Antoni López Llausàs (1888-1979), se ganaba un puesto de honor en la historia de la prensa artística, pero para entonces D’Ací i D’allà ya tenía una notable trayectoria a sus espaldas y, de hecho, estaba afianzando una brillante tercera época que, como no podía ser de otra manera, quedaría truncada por la guerra civil española.\nCubierta del primer número, de Labarta, con el título original, D´Ací D´Allà.\nEl primer número, con el título ligeramente distinto (D’Ací D’allà, magazine mensual) se remontaba al 10 de enero de 1918, en el ámbito de Editorial Catalana, bajo la dirección del poeta Josep Carner (1884-1970) y con una estética claramente vinculada al art déco muy consecuente con el noucentisme que destila esta primera y breve etapa. El primer volumen, con portada de Francesc Labarta (1883-1963), un formato de 245 x 170 y 98 páginas, ya da un tono de lo que serán sus colaboradores y, por lo que atañe a los grafistas, muchos de ellos tendrán una implicación importante en el diseño e ilustración de libros, como es el caso de Joan d’Ivori (Joan Vila i Pujol, 1890-1947), Valentí Castanys (1898-1965), Pere Pruna (1904-197) o el nieto del impresor que inventó el submarino, Emili Pascual Monturriol (que firmaba Pal), quien llevaría a cabo una profunda renovación de la editorial Apolo.\nCabecera e índice del primer número.\nA finales de 1919 asume la dirección el también escritor y «pluma para todo» Ignasi M. Folch i Torres (1884-1927), y durante su dirección se produce un cambio de formato, que pasa a ser de 330 x 245 (en julio de 1924) y de maquetación (en enero de 1931), pero quizá lo más notable sea el progresivo cambio en las portadas y el cada vez mayor protagonismo de la fotografía, aspectos en los que probablemente tenga que ver la influencia de quien llegaría a figurar explícitamente como director de arte, Josep Sala Tarragó (1896-1962). De nuevo aparecen entre los diseñadores de portadas gente muy vinculada al mundo del libro, como los mencionados Junceda, Castanys o Pruna, a los que se añaden Lola Anglada (a quien Soldevila hizo una interesante entrevista en el número de agosto de 1924 y de quien es la portada Radiotelefonia, de enero de 1925), Apa (Feliu Elias), Dalí (de quien se reproduce Figura en una finestra, como portada del número 97, de enero de 1926), Quelus (Miquel Cardona i Martí, 1908-1964), Ramon Martí Alsina (1826-1894), el excelente grabador Enric C. Ricard (1893-1960), Feliu Elias (1878-1948), el pintor Joaquim Mir (1873-1940)…\nEn relación al mundo de la edición de libros, resulta notable el caso de la traducción del libro de Okakura Kakuzo El llibre del tè, que empieza a publicarse entre los números 104 y 108, con la firma de Carles Soldevila como traductor. Y es curioso porque existe una edición de este mismo libro en rústica como número 19 de la colección Bibiloteca Univers, publicada por la Llibreria Catalonia de López Llausàs, en la que el traductor se esconde bajo el seudónimo Marçal Pineda, y otra edición probablemente posterior ilustrada por quien sería uno de los colaboradores fundamentales de la tercera etapa de D’Ací i D’allà, Will Faber (1901-1987), numerada y encuadernada mediante un cordel de seda.\nPágina interior del número de junio de 1920.\nEn un sentido similar, en su afán por conseguir textos que poder publicar durante los duros tiempos de la guerra civil en sus benemérita Biblioteca de la Rosa dels Vents, Josep Janés se sirvió de algunas traducciones extraídas de números de la revista D’Ací i D’allà, llevadas a cabo por su amigo Josep Miracle (1904-1998), quien, antes de partir al frente, le entregó los volúmenes de dos años de esa publicación «para que pudiera seguir manteniendo la Biblioteca de la Rosa dels Vents a base de aprovechar las mejores o más extensas traducciones que allí había publicado», y de Miracle son las traducciones de Quasi blanca, de Claude McKay, y El pescador d´esponges de Istrati, El somni de Makar, de Vladímir Korolenko, números 209, 210 y 221 respectivamente de los Quaderns Literaris de Janés (correspondientes a los 62, 63 y 74 de Rosa dels Vents). Miracle, que había entrado en D´Ací i D´Allà inicialmente como corrector, se convirtió en poco menos que un chico para todo en la revista, sin redactores (que más que dirigir, Soldevila se limitaba a coordinar), y a él corresponden muchos de los seudónimos empleados en esos números, como es el caso por ejemplo de Josep Píus i Lluís, que firma una traducción de Joyce («Un nuvolet»). Por aquella época, Miracle trabajaba en el sótano de la calle Diputació donde la Catalònia tenía también la imprenta.\nIlustración de Apa para el número de agosto de 1924.\nUna última curiosidad es que, cuando el prestigioso diseñador Ricard Giralt-Miracle, tras su paso por los campos de refugiados franceses y unos inicios difíciles en el destrozado panorama de las artes gráficas en la posguerra, se estableció por su cuenta, recuperó una maquina plana en la que se habían impreso los últimos números de D’Ací i d’Allà.\nPortada de Ernest Santassussagna para el número de junio de 1930.\nEn el número de enero de 1931 se produce un nuevo cambio de maquetación, y en el de diciembre de ese mismo año se anuncia el final de la revista, que será más bien la apertura de una extensa pausa, pues en la primavera de 1932 reanuda su andadura con una estética que, si bien en algunos aspectos puede considerarse una evolución a partir de las dos anteriores, merecería una atención más detallada que fuera más allà del espectacular número 179 (diciembre de 1934) y un repaso a las portadas de Josep Obiols, Grau Sala, Lola Anglada, Xavier Nogués y sobre todo a las de Will Faber, de quien Camilo José Cela dejó escrito que «la historia hubiera sido diferente de no haber llevado la revista D’Ací i d’Allà ilustraciones de cubierta suyas».\nPortada del número aparecido en septiembre de 1932.\nCamilo José Cela, «Glosa a unas viejas palabras propias y ajenas sobre Will de Faber», en Los vasos comunicantes, Barcelona, Plaza & Janés, 1989, pp. 423-427.\nGalderic, «L’extraordinària revista D’Ací i D’Allà i el seu extraordinari número d’hivern (1934)», Piscolabis & Librorum, 13 de abril de 2010.\nJacqueline Hurtley, Josep Janés. El combat per la cultura, Barcelona, Curial (Biblioteca de Cultura Catala 60), 1986.\nJosep Miracle, “Sinopsi autobiográfica”, en AA.VV., Josep Miracle i la seva obra, Tàrrega-Andorra, F. Camps Calmet-Erosa, 1973.\nJoan Manuel Treserras, «D’Ací i d’Allà». Aparador de la modernitat (1918- 1936), Barcelona, Llibres de l’Índex, 1993.\nInterior del número de septiembre de 1930, que contiene el artículo «Un nou gran retaule català del Quatre-cents» firmado por Joan Sacs (Feliu Elias).\nEsta entrada fue publicada en Diseño gráfico, Editores, Encuadernadores, Escritores, Fotógrafos, Ilustradores, Impresores, Libreros, Traductores y etiquetada Antoni López Llausàs, Carles Soldevila, Ignasi M. Folch i Torres, Josep Carner, Josep Miracle, Ricard Giralt Miracle, Will Faber por josepmengu. Guarda enlace permanente.\n3 comentarios en “Las dos primeras etapas de la revista D’Ací i d’Allà y el mundo del libro”\nPingback: Un impresor de Granollers que contribuyó a modernizar las imprentas colombianas y chilenas | negritasycursivas


9 p, 405.6 KB Aceleración del algoritmo Wavefront Aligner para emparejamiento de secuencias genéticas / Hernández Chinappi, Ernesto ; Marco Sola, Santiago, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament d'Arquitectura de Computadors i Sistemes Operatius) ; Moure López, Juan Carlos, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament d'Arquitectura de Computadors i Sistemes Operatius) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Escola d'Enginyeria\n6 p, 110.6 KB Arquitectures Avançades  / Moure Lopez, Juan Carlos ; Senar Rosell, Miquel Àngel ; Universitat Autònoma de Barcelona. Escola d'Enginyeria


Com utilitzar endolls de Albània a St. Kitts i Nevis\nConnectors, preses de corrent, adaptadors i altra informació necessària per viatjar des de Albània a St. Kitts i Nevis en aquesta pàgina. Si voleu un informe per a altres països, torneu a iniciar l’ assistent per trobar a adaptadors elèctrics per al vostre viatge aquí .\nLa tensió no és exacta, però la diferència sol ser tolerable pels dispositius elèctrics. És molt segur connectar el vostre aparell elèctric de Albània a St. Kitts i Nevis sense un adaptador de tensió. Si teniu algun problema amb un dispositiu especial, és a dir, un dispositiu mèdic, probablement voldreu demanar més ajuda professional.


10 Mejores hoteles cerca de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nMejores hoteles cerca de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI, Santa Cristina d'Aro, España\nLeer opiniones de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\n644 de 2.266 alojamientos coinciden con tus filtros. Borrar todos los filtros\nFiltroA cualquier distancia de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nA 6,7 km de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nA 3,0 km de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nA 3,1 km de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nA 6,4 km de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nA 5,3 km de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nA 4,6 km de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nA 4,7 km de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nA 5,0 km de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nA 5,5 km de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nA 7,0 km de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nA 5,6 km de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nA 6,6 km de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nA 11,0 km de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nA 12,1 km de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nA 11,1 km de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nA 11,6 km de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nA 12,2 km de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\nA 12,3 km de La Casa Mágica, Col.lecció XEVI\n“Acogedor restaurante de hotel. Ofrecen, a pa


VII Premios Científico-Técnicos ?Ciutat d Álgemesí?\nEl director general de Industria, Rafa Miró, asiste a la entrega de estos galardones "que testimonian la apuesta de la ciudad de Algemesí por los jóvenes, por la I+D y por la economía del conocimiento" (26-3-12)\nLeer más: VII Premios Científico-Técnicos ?Ciutat d Álgemesí?\nPrimer encuentro Face to Face\nDiseñadores y empresas del sector del mueble intercambian experiencias, proyectos y necesidades. En las próximas semanas hay previstos encuentros con empresas del sector del plástico y el metal (22-3-12)\nLeer más: Primer encuentro Face to Face\nActividad del servicio de propiedad industrial en 2011\nHa tramitado el 36% de las solicitudes de propiedad industrial presentadas desde la Comunitat Valenciana a la Oficina Española de Patentes y Marcas (OEPM). En total han sido 5.725 las solicitudes presentadas en la OEPM de las cuales 2.024 han sido tramitadas desde el Instituto (17-3-12)\nLeer más: Actividad del servicio de propiedad industrial en 2011\nImpulsando la innovación no tecnológica\nEl Instituto de la Pequeña y Mediana Industria Valenciana (IMPIVA) facilitará a las empresas de la Comunitat Valenciana las fórmulas en innovación no tecnológica de las empresas de éxito autonómicas y nacionales a través del proyecto europeo INNOMOT (10-3-12)\nLeer más: Impulsando la innovación no tecnológica\nImpulso al diseño valenciano\nEl IMPIVA reune a 30 empresarios del sector del diseño para que mantengan reuniones y encuentros bilaterales con empresarios y representantes de instituciones chinas (4-3-12)\nLeer más: Impulso al diseño valenciano\nPresentación del Climate KIC\nReunión con la Asociación Valenciana de Empresarios del Calzado\nMediterrania Fashion Culture\nReunión con el Consejo de Colegios de Economistas de la Comunitat Valenciana


Diari de Girona 31/10/10 - Premi de Novel·la Curta Just M. Casero\nEl jove a l´atur Helder Farrés rep el Casero pel viatge interior “Novotsky”\nLa gironina Mercè Saurina queda finalista amb la història d’amor “Com dues llunes de Saturn”, explicada per una mare a la seva filla.Gala de proclamació amb aniversari. La cerimònia es va allargar fins a les 3 de la tarda.Guillem Terribas rep per sorpresa el pastís d’aniversari.Els dos guardonats, al final de la cerimònia.Narcís- Jordi Aragó va recordar Casero.La coral Xàntica va interpretar en clau d’humor peces conegudes.Unes 180 persones van omplir la sala La Planeta. Un jove barceloní de 36 anys d’edat, Helder Farrés, recentment caigut al pou de l’atur, es va proclamar ahir guanyador del premi Just Manuel Casero de novel·la curta amb Novotsky, la història d’un noi subjugat per una mare dominadora que inicia un viatge a les arrels familiars per descobrir la vida del seu avi.\nA jutjar per la confessió del propi autor, el premi ha arribat per a Helder Farrés com aigua de maig, ja que després de quinze anys de sacrificis llevant-se a les cinc de la matinada per escriure, sense obtenir resultats, quan ja pensava que “no servia” i es veia condemnat a treballar al “Mercadona o a l’Erosky”, ha sonat la campana en el seu tercer intent al Casero.\nCom a guanyador, Farrés s’emportarà els 2.200 euros del premi, la publicació de la seva obra a l’editorial Amsterdam que, com va dir el membre del jurat Vicençs Pagès, és una “bona editorial, no una simple impremta”, i també s’endú una escultura de Jordi Gispert. A patir d’aquest trentè aniversari, cada any el guanyador rebrà una obra d’art d’un artista diferent.\nEn canvi, Mercè Saurina s’haurà de conformar amb els 600 euros que el premi lliura al finalista, a excepció que l’editorial opti per la publicació de la història d’amor Com dues llunes de Saturn, cosa no ?exigida per les bases del premi.\nNascuda el 1966 en una família de Bàscara, Mercà Saurina, que va concórrer al premi amb el pseudònim de Ginebra Estany, va viure molts anys a Girona i actualment resideix a Quart. És professora de música de l’Institut Salvador Espriu de Salt.\nLa seva novel·la és una història d’amor explicada per una mare a la seva filla, amb flaixos històrics de l’exili i l’emigració republicana arran de l’arribada de les tropes feixistes.\nHelder Farrés i Mercè Saurina es van convertir ahir en les figures estel·lars d’una cerimònia de proclamació que també va donar protagonisme a la commemoració del trentè aniversari del premi, amb les actuacions de la coral Xàntica, l’acompanyament musical del mestre Joan Sadurní, lectures de poemes, la pertinent lectura del veredicte a càrrec del jurat, i tota una documentada conferència de Narcís Jordi-Aragó, que va evocar la figura de l’immigrant, seminarista, picapedrer, periodista, regidor i diputat Just Manuel Casero, mort prematurament l’any 1981.\nSegons Aragó, Casero va marxar amb els ideals intactes, sense temps de veure “el ràpid ascens dels aprofitats i la caiguda dels decebuts”.\nA llarg de la gala, fent ús del recurs a l’anècdota ilarant, Terribas va anar enumerant les figures dels guanyadors i també les dels presentadors que, amb noms com els de Gato Pérez, Jaime Gil de Biedma, Tisner, Teresa Gimpera o Quim Monzó, ha tingut en les seves trenta edicions un premi que, per Aragó, és ja una “fita essencial del panorama literari català”.\nEn representació del jurat, Vicenç Pagès va llegir el veredicte i va fer notar que és “tot un èxit” rebre 35 originals. “Això vol dir que 35 persones han escrit una novel·la curta en català i l’han enviat al Casero. Això és un èxit extraordinari. Aquest no és un premi gironí, sinó dels Països Catalans”, va afegir, en referència a la procedència de les obres. Segons Pagès, tants originals adreçats al Casero és un símptoma que “costa publicar en una bona editorial”.