El segon pis d’una casa privada: 100 fotos de solucions preparades + instruccions de construcció de bricolatge\nVistes: 31 315\nEls propietaris d’un edifici residencial tenen grans oportunitats. Això s'aplica principalment a l'expansió de l'àrea. Si voleu, podeu construir un segon pis. Val la pena considerar els principals punts de disseny i el flux de treball en si.\nLa construcció del segon pis o golfes\nFoto del segon pis en una casa particular\nAquestes són dues opcions per dissenyar la part superior. Després d’haver examinat cada opció amb més detall, les principals característiques per separat, podeu fer la tria definitiva.\nTé una gran importància l’àrea del local. A la foto del segon pis d’una casa privada hi ha parets planes, amb l’absència de cantonades bisellades. Aquestes característiques afecten l'expansió visual de la zona.\nEn triar construir un àtic, també podeu aconseguir aquest efecte. En aquest cas, pareu atenció al projecte de la casa, feu bisells no des del punt més baix, sinó reculant una mica de distància. Així, l’habitació serà el més còmoda i funcional possible. És possible equipar el sostre de la cúpula.\nVal la pena determinar l'objectiu de l'extensió. Trieu amb quina finalitat s’utilitzarà l’habitació. Pot ser un dormitori o un viver, una sala d’estar.\nSovint aquest lloc s’utilitza com a taller o com a oficina independent. També podeu equipar un bany o un bany. En aquest cas, la millor solució serà una ampliació completa del segon pis.\nMolts consideren el cost de dues opcions. Basat en experiència pràctica, les golfes són molt més barates que un segon pis complet. Estalviar diners pot incloure la compra de materials que s’utilitzen per decorar parets.\nBàsicament, la major part dels fons es destinen a arranjar, després escalfar l’habitació, sistema de ventilació. També cal instal·lar claraboies especials. En el cas de construir una casa, paga la pena reforçar la base, és a dir, la base de la casa. Tot això augmenta el cost final de l'estructura.\nDes d’un punt de vista visual, aquestes opcions es perceben de manera diferent. Si l’objectiu és l’aspecte estricte i sòlid de l’edifici, haureu d’escollir una extensió de ple dret. Més universal en aquest cas és l’opció d’àtic.\nEscollint una opció àtic, podeu realitzar diverses idees de disseny d'estil, decorar amb components decoratius, decoracions inusuals a l'exterior general.\nEn cas que encara decidiu construir-la i us pregunteu com fer el segon pis en una casa privada, haureu de valorar els riscos. En primer lloc, es tracta de la inspecció tècnica de l’edifici.\nHi ha diverses organitzacions que poden proporcionar aquests serveis. Fixeu-vos en la llicència i el certificat corresponent, que permet a l’empresa dur a terme aquest tipus d’activitats.\nAmb aquest procediment, coneixereu:\nsobre l’estat tècnic no només del fonament, sinó també de les parets, les golfes;\nsobre la manera de reforçar l'estructura;\nconeixerà la necessitat d’utilitzar l’estoc de rigidesa. És possible que necessiteu reforçar el disseny.\nDesprés d’això, rebrà un informe d’inspecció, una conclusió sobre les especificacions tècniques i un passaport. Se li proporcionarà càlculs de verificació i recomanacions d’ús, reconstrucció. Si hi ha certs defectes, se us demanaran recomanacions per resoldre’ls.\nImportant! En triar una bona empresa, l’expert calcularà el cost del complement. Les seves recomanacions ajudaran a fer una extensió de qualitat.\nPodeu distingir aquests tipus del segon pis d’una casa privada:\nL’opció de la maçoneria es considera força habitual. És important conèixer totes les característiques de com es pot construir al segon pis d’una casa de maó;\ntipus de quadre de bastidor;\nla fusta s'utilitza activament per a aquest propòsit;\nutilitzar estructures prefabricades o tecnologia per a l'ús d'estructures de formigó armat o.\nLes dues primeres opcions només es poden utilitzar després de reforçar les parets, la base s'ha reforçat correctament. Quan s’utilitza tecnologia de fusta, convé recordar el càlcul de la fusta. Els acabats només són possibles al cap d'un any.\nÉs important reforçar l'estructura. Aquest treball és prou dur, però necessari per obtenir un bon resultat. Si no us podeu permetre des del punt de vista financer o el guany de temps, utilitzeu les dues últimes opcions.\nHi ha diversos avantatges d’utilitzar un marc en segon pis:\nsegur des del punt de vista d’un possible incendi;\nbaix cost de materials per al rendiment del treball;\nEntre els avantatges, també es pot destacar el fet que els treballs es realitzen, malgrat el clima. Fins i tot en condicions de mal temps, es pot fer una cosa.\nEn cas que tingueu temps i ganes, munteu-lo des dels components. Per fer-ho, utilitzeu marcs, fustes de fusta. Si això no és possible, podeu adquirir una estructura prefabricada ja preparada.\nPareu atenció! Doblats per tipus de disseny es consideren pràctic d’utilitzar. Entre els seus principals desavantatges hi ha els costos elevats. A causa del seu elevat cost, poques vegades s'utilitzen per a usos domèstics.\nEl bastidor i les estructures metàl·liques tenen també diversos avantatges. S'utilitzen molt més sovint en la construcció massiva. La seva disponibilitat, fiabilitat et permet fer-ho. Entre les mancances, només es pot distingir la difícil pujada dels elements directament al segon pis. A aquests efectes, s’ha d’utilitzar equip addicional.\nEl seu disseny ha de ser el més fiable, el més durador possible i servir durant molt de temps. Per fer-ho, no us oblideu de l’enfortiment de les parets i el fonament: la fonamentació. Hi ha diverses maneres de fer-ho.\nPer a una casa de fusta, val la pena substituir una paret de suport, o fins i tot dues. Si treballes sols, hauríeu de convidar a un company. Cal alliberar-se dels mobles innecessaris, altres elements de tota l’habitació. S’haurien de retirar les portes, mentre es desmunta el sòl. Amb l’ajuda d’aparells addicionals, s’aixeca l’edifici, es posa la base a la base.\nLa següent opció és utilitzar un cinturó reforçat. És una cinta de formigó armat tancat. A la part inferior es col·loca una capa especial, és a dir, un "coixí" format per una barreja de sorra, grava i grava. Els seus contraxapats i runes erigeixen una caixa. Després d’aplicar aquest mètode, haureu d’esperar almenys un any. En cas contrari, només cal que la base de la construcció.\nA més, també es poden reforçar els angles. S'excaven fins a una profunditat aproximada de 0,5 m, el diàmetre és d'1 m. Aleshores, la gelosia es bull fins a la zona de la reixa metàl·lica. S’ha d’abocar l’espai lliure amb formigó.\nPer tal de descarregar les parets, la base de la casa es pot construir un marc intern i extern.\nLa tecnologia del marc extern sembla així: l’ús de bigues, columnes permet fer particions. És important tenir en compte els contorns de la casa. El primer i el segon pis estan comunicats mitjançant comunicacions unificades.\nA l’interior de la casa s’aixeca un marc interior per reforçar l’estructura.\nFet en forma de golfes, el segon pis s’utilitza com a sala d’estar. Aquesta elecció s’explica sovint per l’amplitud, la bona il·luminació de l’habitació.\nTambé podeu fer un dormitori. En aquest cas, hi hauria d’haver ombres clares per refrescar visualment l’habitació. Per tant, sovint s’acaba el segon pis d’una casa privada es fa amb fusta o folre.\nUna altra opció interessant és l’arranjament d’un home theater. S'utilitzen materials naturals per a l'atmosfera. La fusta destaca la bellesa de l’habitació. Brillants en els seus colors, cadires o coixins, les bosses aportaran calidesa i acolliment a l’ambient general.\nPer a una ampliació visual addicional de l’espai, la sensació de llibertat utilitza miralls. En dissenyar, presteu atenció a les tonalitats càlides i clares.\nUna casa privada té molts avantatges. Entre ells es troba un ampli espai habitable que es pot ampliar, encarnant les idees més increïbles de la vida.\nPer fer una ampliació en forma de segon pis, hauríeu de tenir en compte totes les opcions, escollir el propòsit d’ús. La fase preparatòria és de gran importància. Si l'utilitzeu, no només estalvieu diners, sinó també garantireu la construcció a llarg termini.\nMiró de bricolatge: 105 fotos de l’edifici i recomanacions expertes


Bonviure: 5- 13 setembre. CRETA, senderisme i banys a l´illa dels Deus.\n5- 13 setembre. CRETA, senderisme i banys a l´illa dels Deus.\nTitle: 5- 13 setembre. CRETA, senderisme i banys a l´illa dels Deus.\n, suplement per habitació individual (disponible durant 6 nits)\nDIA 1, dilluns 5 de setembre.\nDIA 2, dimarts 6 de setembre. Chania.\nDIA 3, dimecres 7 de setembre. Sougia – Agios Antonios- Platja de Tripiti- retorn per mar amb barca.\nDIA 4, dijous 8 de setembre. Sougia – Omalos.\nDIA 5, divendres 9 de setembre. Lefka Ori, les muntanyes blanques. Cim de Melindaou, 2135m\nDIA 6, dissabte 10 de setembre. Omalos – Agia Roumeli. Gorges de Samaria.\nDIA 7, diumenge 11 de setembre. Agia Roumeli - Loutro. Ferry a Chora Sfakion.\nDIA 8, dilluns 12 de setembre. Knossos i Heraklion.\nDIA 9, dimarts 13 de setembre.\n(preus si el grup és de 13 persones o més)\nSuplement per habitació individual (disponible durant 6 nits, totes menys les 2 nits a Sougia): 140€ (places limitades, si us plau, consulta’ns disponibilitat).\nTos els allotjaments i esmorzars de tots els dies, en total 8 nits. Esmorzar continental.\nLes taxes aèries (94€ a 5/11/15). Les begudes o consumicions que no estiguin incloses en els menús. Les entrades a jaciments, museus o monuments. Els transports dins Heraklion i els que opteu per utilitzar pel vostre compte. Tot allò no especificat en l’apartat “Inclou”.\nBonviure inclou, en aquest viatge una assegurança d´accidents en muntanya, que cobreix únicament els primers auxilis i trasllat de l´accidentat a un centre hospitalari o mèdic (amb quanties de cobertura limitades i sense que s’inclogui a priori la assistència d’un acompanyant). És una pòlissa de reemborsament que podeu emprar en cas d’accident, primer abonant els diners i després amb les factures i informe mèdic pertinent us retornaran les quanties incloses per l’assegurança. Es necessari que en consulteu la a http://www.bonviure.com/documents/81842021.pdf\nIgualment, si esteu interessats en contractar una ASSEGURANÇA DE CANCEL.LACIÓ DEL VIATGE, Bonviure us la pot proporcionar (cost a partir de 30€). Per tal que tingui validesa legal, CAL QUE ENS LA SOL.LICITEU AL MATEIX MOMENT EN QUÈ FEU EL PAGAMENT DE LA PRIMERA BESTRETA O COM A MÀXIM 4 DIES MÉS TARD. Cliqueu aquí per saber-ne la cobertura i condicions: http://www.bonviure.com/documents/63712697.pdf


La Guardia Civil de la Región de Murcia, en el marco de la operación 'Burete', desarrollada para esclarecer el rapto de una persona en Caravaca de la Cruz, ha detenido a los tres presuntos captores, a los que se les imputan los delitos de detención ilegal, amenazas, robo con violencia e intimidación y tráfico de drogas. Leer más...\nCampo del Director de Seguridad Erda Pesca . Detective Privado Erda Pesca Marítimo. Detective


Noticies - Un nou muntatge expositiu al Museu de la Tècnica ens explicarà la relació entre “Les Matemàtiques i la Vida”\nLa inauguració de l’exposició, el 31 de gener, donarà el tret de sortida a tota una sèrie d’activitats STEAM (Science, Technology, Engineering, Art and Mathematics) que giraran a l’entorn de la mostra i de les matemàtiques.\nAquest dimecres 29 de desembre ha tingut lloc al Museu de la Tècnica de Manresa, la roda de premsa de presentació de l’exposició “Les Matemàtiques i la Vida”.\nEl proper divendres 31 de gener es portarà a terme la inauguració de l’exposició. A les 17.30h començarà “Les matemàtiques a la màgia i viceversa” de Sergio Belmonte. I a les 18.30h es portarà a terme la inauguració institucional, seguida d’una visita oberta a la mostra.


[PodCast] El racó del hacker - Programa 2\nDes de HackLabValls, tornem de vacances amb el segon programa d'El racó del hacker. Aquest programa serà emès per Alcover Radio en les properes setmanes.\nAquest segon episodi tracta sobe El programari Lliure dia a dia i aquí us deixem el podcast per que us el pogueu escoltar i compartir.\nEls programes que es mencionen a l'audio i molts d'altres, els podreu trobar a els repositoris de la vostra distribució, a les pàgines oficials i a pàgines que els referencien com: http://freealts.com\nEl racó del hacker (PR2 - El Programari Lliure dia a dia):


» LLAR I P-3 E.INF. Reunió de pares | Col·legi concertat a Bellaterra\nPaloma Doménech, psicoterapeuta familiar i professora del col·legi, us parlarà sobre “Construir un nosaltres que els faci feliços."\n> dijous 18 de gener\nEns dirigim a vosaltres per recordar-vos que, tal com us vàrem comunicar a través de la informació general, el proper dia 18 a 2/4 de 9 del vespre, tindrà lloc, a l’Auditori, la reunió trimestral per a pares d’alumnes d’Educació Infantil Llar i P/3.\nEn primer lloc, Paloma Doménech, psicoterapeuta familiar i professora del col·legi, us parlarà sobre “Construir un nosaltres que els faci feliços”. Seguidament, tindreu una sessió amb la tutora a les aules. En acabar hi haurà un sopar fred.\nNos dirigimos a vosotros para recordaros que, tal como os comunicamos a través de la información general, el próximo día 18 a las 20.30 h tendrá lugar, en el Auditorio, la reunión trimestral para padres de alumnos/as de Educación Infantil Llar y P/3.\nEn primer lugar, Paloma Doménech, psicoterapeuta familiar y profesora del colegio, os hablará sobre “Construir un nosotros que los haga felices”. Seguidamente, tendréis una sesión con la tutora en las aulas. Al finalizar habrá una cena fría.


Curs d’Iniciació Teològica (CIT): «Com creure avui» - Preinscripció | Cristianisme i Justicia\nCurs d’Iniciació Teològica (CIT): «Com creure avui» - Preinscripció\nEn un context de creixent secularització i pluralitat religiosa, es fa necessari revisar els elements fonamentals de la proposta cristiana avui. Per això, i per setena vegada, oferim aquest curs d’iniciació a la teologia que vol ser una síntesi dels fonaments de la fe cristiana des de la perspectiva pròpia de Cristianisme i Justícia. Durant el curs, farem aquest recorregut guiats pels professors i professores de l’àrea teològica del centre i a través d’una metodologia que combina l’exposició magistral amb el treball personal i en grup.\nEn el moment de formalitzar la preinscripció es sol·licita a totes les persones que responguin un breu qüestionari previ a l’acceptació al curs. A partir de la segona quinzena de setembre, es notificarà mitjançant correu electrònic les persones admeses al curs perquè puguin formalitzar la inscripció i el pagament.\nJoaquín Menacho i Tere Iribarren\nSessions en dissabte, de 10 a 14 h\nPrimera setmana d’octubre\nEspecialment per a persones que ja no es conformen amb les explicacions mítiques i simplificadores rebudes en la infància. És obert també a no creients o a persones d’altres religions que cerquin la raonabilitat del cristianisme actual.\nTarifa normal: 170€\nPersones en atur i estudiants: 150€\nPrimera part: CREURE AVUI\n20 d’octubre. Creure en Déu en una societat agnòstica. F. Javier Vitoria\nDéu ha deixat de ser “evident” per a la nostra cultura occidental que, més que atea, és simplement agnòstica: Viu sense tenir a Déu com a referent, viu, com si Déu no existís. El discurs de fe en aquesta època nostra no pot consistir en refugiar-se en els encara inexplicables científics que encara queden per fer-hi un lloc a Déu, sino en acceptar que Déu és tan gratuït que ni tan sols és necessari per a les nostres vides. Déu no és necessari però no deixa de ser essencial per a la vida del creient.\n17 de novembre. Tornar al Jesús dels Evangelis. José I. González Faus\nLa fe del cristià d’avui no pot edificar-se més que tornant al Jesús dels Evangelis. Es tracta de refer la vida apassionant d’aquest home on el discurs del Regne i dels pobres va ser central, per a dir amb Leonardo Boff: “un home que va viure i morir així no podia ser un altre que Déu”.\n15 de desembre. Creure avui en Crist enmig d’altres ofertes de salvació. Jaume Flaquer\nEl primer “afectat” pel fet d’haver una pluralitat d’ofertes de salvació és la fe en Crist. Cada religió interpel.la les altres i és interpel.lada a la vegada. El cristianisme interpel.la sempre des d’allò que és més nuclear d’ell degut a l’encarnació: el proïsme com a absolut. “Què fas del teu germà?” és la pregunta essencial cristiana.\nSegona part: FONAMENTS BÍBLICS\n12 de gener. L’Antic Testament: de la Paraula dictada a la Paraula historitzada. Joaquín Menacho\nFa poc més d’un segle l’Església llegia la Bíblia quasi com a Paraula dictada. L’estudi de la història de la redacció dels textos ens ha obert a tota una altra manera d’entendre la revelació que correspon molt millor amb la fe en l’encarnació. Déu, quan Parla, ho fa sempre a través de la història, cultura i psicologia humanes, és a dir, encarnadament. Aprendrem aquí la llarga història de la formació de l’Antic Testament.\n16 de febrer. Com llegir avui la Bíblia. Llorenç Puig\nLa Bíblia està plena de gèneres literaris diversos. Cal conéixer-los per poder gaudir en profunditat de la saviesa que s’hi amaga. En aquesta sessió farem un tast d’alguns textos de l’Antic Testament.\n16 de març. Creure en l’Església, en Església, i fins i tot malgrat l’Església. Jesús Martínez Gordo\nL’Església s’entén com la comunitat que camina junta vers el Crist però el cert és que per a molts ha esdevingut un obstacle per a aquesta mateixa fe. En aquesta sessió veurem quin nou sentit pot tenir l’Església per al creient d’avui en dia.\nTercera part: FE I COMPROMÍS\n27 d’abril. Per a què serveix l’Ètica. Joan Carrera\nL’ètica és molt més complexa que una simple resposta binària: fer el bé i evitar el mal. Què passa quan cap de les opcions possibles és bona? L’Etica té també a veure amb la creació d’un sistema social just, però això no esdevé fàcil quan en una societat plura hi ha diverses escales de valors. En aquesta sessió es donaran les claus essencials per a decidir correctament.\n18 de maig. Conclusió: La justícia que brolla de la fe. Perspectiva teològica de Cristianisme i Justícia. Lucía Ramón\nCristianisme i Justícia reflexiona sempre els temes teològics des del punt de vista de la justícia i els temes socials des de la fe. La justícia evita que la fe caigui en l’espiritualisme, i la mirada cap a la realitat que inspira la fe en Jesús lliura al treball per la justícia del perill ideologitzant. En aquesta sessió ajudarem a integrar aquests dos elements.\nOctober 20th, 2018 1:00 AM hasta May 18th, 2019 2:00 PM\nPor favor, ayúdenos a que sus amigos, colegas y seguidores sepan sobre nuestra página.: Curs d’Iniciació Teològica (CIT): «Com creure avui» - Preinscripció


Antiga casa de camp del s.XIX amb ampli jardí. Ideal per passar uns dies envoltats de natura.\nCasa rural a la Cerdanya situada en el petit poble d'Urús. Antiga casa de camp del segle XIX en un entorn ideal per gaudir del meravellós paisatge i de totes les activitats que podrem realitzar al costat de la família o els amics. La capacitat màxima de la casa és de 6 persones.\nConserva els components arquitectònics tradicionals de les cases de la Cerdanya, combinant mobiliari rústic i modern. Totalment reformat i equipat per passar uns fantàstics dies al costat de la natura i la tranquil·litat que ens regala la comarca.\nLa casa rural compta amb tot tipus de serveis, una cuina totalment equipada, un altell, un saló-menjador amb sofàs, TV, taula per a tots els comensals i una llar de foc. Disposa de 2 banys complets i de 3 habitacions.\n- 1 habitació suite amb llit de matrimoni.\n- 2 Habitacions dobles llits individuals.\nA l'exterior de la casa rural trobem un ampli jardí amb porxo i mobiliari de exterior i una barbacoa, en la qual podrem preparar un agradable menjar a les brases i degustar els productes de la zona.\nLa casa rural està ubicada en una zona meravellosa de la qual podem aprofitar el seu paisatge en qualsevol època de l'any, a l'hivern tenim les estacions d'esquí de la Molina i Masella a pocs quilòmetres de la casa, ia l'estiu es poden fer rutes en BTT , senderisme i infinitat d'activitats esportives i culturals.\nPer A Proper a Parc Natural Rústica Familiar / Nens Encant Proper a Riu/Llac Muntanya Pistes d'Esquí\nRegistre Turisme: PG0000539


Anuncios: ANUNCIOS: SEGONA MA - Publica tu anuncio GRATIS - Classificats.net\nANUNCIOS: SEGONA MA\n02 / 08 - € 250.000\nCasa adossada amb façana de (VUIT METRES), nova i molt ben cuidada, en un ambient molt acollidor i amb molt espai. Té una superfície útil de 270 m2, més un jardí de 80 m2, en una parcel·la de 180 m2. La planta baixa està distribuïda en garatge box gr...\nVenc sofàs de segona mà\n02 / 08 - € 79\nVenc quatre sofàs de segona mà. Diferents amplades exterior: 234 cm i 269 cm. Preu 79 €/u\n27 / 07 - € 280.000\nCasa adossada en venda a tona a la canal, de 210 m² construïts en una parcel·la 1400 m². Amb piscina i zones enjardinades comunitàries. En molt bon estat de conservació, planta semi sota, està distribuïda en un garatge 2/3 cotxes, un traster i un amp...\nVenc teules àrabs\n24 / 07 - € 0.39\nVenc teules àrabs molt antigues, fetes a mà. Ideal constructors. De segona mà, en molt bon estat. Mides: 45 cm llarg 16 cm el costat més estret 20 cm el costat més ample. Estoc 1000 unitats. Preu: 0.39 €/una peces seleccionades 0.49 €/una. Compra mín...\nCASA EN VENDA A TORELLO\n20 / 07 - € 233.000\nCasa adossada amb façana de (SIS METRES) de tres plantes semi nova, tot exterior. Té una superfície de 260 metres i un jardí de 64, en una parcel·la de 130 metres. La planta baixa està distribuïda amb una sala d´estar amb llar de foc i sortida direct...\nVenc grup electrogen ELECTRA MOLINS\n19 / 07 - € 9800\nVenc un grup electrogen ELECTRA MOLINS tipo EMJ-110, seminou segona mà, construcció INSONORITZAT AUTOMÀTIC, de 110 kVA, 88 kW de potència en servei d´emergència per fallada de xarxa segons ISO 8528-1. Format per: MOTOR DIESEL JOHN DEERE tipus 4045HF...\nDúplex d´obra nova en venda\n19 / 07 - € 258000\nRef. 60320 - TARADELL - Impressionant dúplex invertit d´obra nova de 136 m2 ubicat a la segona planta de l´edifici amb el privilegi de tenir l´accés amb l´ascensor a les dues plantes. Consta de 3 habitacions, lavabo, 2 banys, safareig, cuina office i...\nPis d´obra nova en venda\n19 / 07 - € 191000\nRef. 60319 - TARADELL - Pis d´obra nova de 120 m2 ubicat a la segona planta de l´edifici amb ascensor. Consta de 3 habitacions dobles, 2 banys complerts, safareig, cuina office amb sortida a balcó i menjador estar. Construït amb materials i acabats d...\nRef. 60318 - TARADELL - Impressionant dúplex invertit d´obra nova de 133 m2 ubicat a la segona planta de l´edifici amb el privilegi de tenir l´accés amb ascensor a les dues plantes. Consta de 3 habitacions, lavabo, 2 banys, safareig, cuina oberta i m...\nANUNCIOS: SEGONA MA - De 1 a 10 de 62 anuncios\nAnuncios Anuncios: SEGONA MA\nConsulta anuncios clasificados de Anuncios: SEGONA MA. Publica tu anuncio de Anuncios: SEGONA MA, es gratis en Classificats.net. Contacta con los anuncios de Anuncios: SEGONA MA directamente, por teléfono o correo electrónico.\nConsulta todos los anuncios de Anuncios: SEGONA MA que han publicado los usuarios\nEstás en la sección de Anuncios: SEGONA MA del portal de anuncios gratis de Cataluña, Baleares y Comunidad Valenciana. Todos los anuncios de Anuncios: SEGONA MA son gratis. Busca y contacta.


41. 'en base a' o 'sobre la base de'?\n42. El tractament de 'vós' / Concordança de 'vós'\n43. És correcte 'de la mà de' en català?\n47. Ortografia de 'c' i 'g' a final de mot i a final de síl·laba


Cas típic 1205: noi li agrada noia, noi es disfressa de futurama | Pons's blog\n2012-02-17 a les 7:08\nEstà clar que el nadó no sembla massa satisfet del paper que li ha tocat fer!\n2012-02-17 a les 7:46\njo tambe em decanto per els pits…..quina passada\n2012-02-17 a les 16:46\naquest jovent sempre pensant en el mateix…\n2012-02-19 a les 22:56\nFan gràcia vistos així, però si m’hagués d’estar tot el dia enganxat a algú… No és pràctic per a ballar, ni per anar al lavabo, ni per posar les banyes…\n2012-02-17 a les 8:37\nEl primer paio ha d’anar buscant portes tota l’estona, no?\nveig que no has fet clic a l’enllaç…\n2012-02-17 a les 23:21\nDoncs no, fins ara no he tingut temps per fer click a l’enllaç. És el que té prendre’s posts Pons al matí amb el te. hehehe\n2012-02-17 a les 8:39\nO és que té alguna camara muntada i un iPad per dins? :-D\n2012-02-17 a les 8:57\nNo sé si és per la versió d’internet que tenim a l’escola, però no pùc veure la foto dels pits. Esperaré a arribar a casa. Igualment, la disfressa del pollet alien és increïble. El xaval fliparà quan vegi la foto de més gran.\n2012-02-17 a les 16:47\nno s’ha de veure blocs a l’escola…\n2012-02-17 a les 17:17\nDes de casa l’he pogut veure, però em cotinuo quedant amb la disfressa de l’alien.\nTens raó, no hauria de veure blocs des de l’escola, i menys quan es tracta de pits gegants. jejeje\n2012-02-17 a les 9:20\nPobre nen, no m’estranya que posi aquesta cara! I com a friki que sóc, m’ha fascinat la disfrassa de cap en conserva de futrama. Ha de ser una mica agobiant anar amb això tot el dia, però és força fidedigne. I la de pits, què dir… encara més agobiant anar amb un altre tot el dia enganxat, però fan bo de veure…\n2012-02-17 a les 16:48\nes perillosa la de futurama, potser t’ofegues xD\n2012-02-17 a les 10:03\nAlien, m’agrada aquest!\n2012-02-17 a les 13:35\nPobre! jo em disfressaré de tisora per allò de passa desapercebuda!\n2012-02-18 a les 0:01\n*humor negre ;)*\n2012-02-17 a les 16:36\nAi, pobre nen! No, jo em disfressaria segur de Lady Gaga, amb fuets penjant i trossos de xoriço per espantar els admiradors ocasionals…\n2012-02-17 a les 16:49\nesperem la teva foto de la disfressa\n2012-02-17 a les 23:18\nMortadel·la d’olives i cansalada de l’Àrea de Guisona? Ai, que n’és de dur això de disfressar-se en època de crisi. :-(\n2012-02-18 a les 12:24\nla teva disfressa es més elaborada? pernil de jabugo potser?\n2012-02-17 a les 23:23\nNo sé jo si el nen està massa content amb la seva disfressa d’alien. La de Lady Gaga està clar que va a la caça de queixalada!\n2012-02-17 a les 23:47\ni tu et disfresses?\n2012-02-18 a les 12:25\ni tant! una disfressa grupal molt guai! però no penjaré pas les fotos…\n2012-02-18 a les 0:02\nEl nen alien està a punt de posar-se a plorar, pobret, però la veritat és que està molt gracióóós!!\n2012-02-18 a les 17:51\nargghh!!! quin fàstig la de lady gaga!!! :S la de les tetes és bonissima!! és molt original! perquè sempre surten fotos que hi ha alguna cosa canadenca?? :P\n2012-02-19 a les 14:10\nsi es que en el fons Canadà es el centre del mon…\n2012-02-19 a les 13:33\nA les majoria de les disfreses sempre els hi trobo alguna cosa semblant als circs baratos.\nveig que aquest any tampoc ets disfresses…\n2012-02-20 a les 22:01\nOsti quines coses més rares que trobes!!!


Two-Bedroom Apartment Rovinj 08 Rovinj Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Two-Bedroom Apartment Rovinj 08\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Rovinj, Two-Bedroom Apartment Rovinj 08 és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Two-Bedroom Apartment Rovinj 08 asseguren una estada plaentera als seus clients. Els clients de l'hotel poden gaudir de habitació familiar.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Two-Bedroom Apartment Rovinj 08 és una selecció idònia per a la vostra estada a Rovinj.


Ajust automàtic de la gradació\nAjust automàtic de la gradació\nPodeu recalibrar l'equip quan detecteu irregularitats en el color de les còpies o impressions, com quan les còpies o impressions són diferents de l'original en gradació, densitat o color.\nEs poden realitzar els dos tipus següents d'ajust automàtic de gradació:\nEs tracta d'un recalibratge precís que es fa a les opcions de gradació, densitat i color de l'equip. El procediment inclou la impressió de pàgines de prova i la lectura d'aquestes pàgines amb la Duplex Color Image Reader Unit-M o el Auto Gradation Sensor-A. Un cop s'ha completat, l'equip corregeix les irregularitats de manera automàtica.\nEs tracta d'un recalibratge ràpid i precís que es fa a les opcions de gradació, densitat i color de l'equip. Els recalibratges es fan internament, sense imprimir cap pàgina de prova.\nAssegureu-vos de portar a terme aquesta funció en una sala on l'ambient (és a dir, la temperatura i la humitat) sigui estable. El color pot resultar inestable a causa dels canvis ràpids de l'ambient de la sala, especialment poc després de posar en marxa un equip d'aire condicionat a l'estiu o a l'hivern.\nEs recomana seleccionar l'opció [Ajust complet] quan es realitzi un ajust automàtic de gradació. Seleccioneu [Ajust ràpid] si voleu realitzar un ajust ràpid però menys complet entre recalibratges normals d'ajust complet.\nAquest equip ajusta la velocitat de tòner i d'impressió d'acord amb el tipus de paper. Per fer ajusts efectius, seleccioneu el tipus de paper adequat.\nAssegureu-vos que col·loqueu correctament les pàgines de prova. No és possible recalibrar amb precisió les opcions de gradació, de densitat i de color de l'equip si no es llegeixen correctament les pàgines de prova.\nLes pàgines de prova no es comptabilitzen com a part del total de còpies i impressions.\nDesament del paper per al calibratge\nSelecció del paper per al calibratge\nCanvi del nivell d'ajust\nInicialització dels valors estàndard per al calibratge\nPodeu seleccionar els dos tipus següents de procediment per a l'ajust automàtic de gradació (ajust complet):\nUtilitzeu la Duplex Color Image Reader Unit-M\nEn aquest procediment, heu de llegir les pàgines de prova impreses tres cops. Heu de col·locar les pàgines de prova al vidre per a la lectura, però costa menys temps pel que fa a l'ajust en comparació amb l'ús de l'Auto Gradation Sensor-A. El nombre de fulls necessari per a l'ajust és de 3 a 11.\nUtilitzeu l'Auto Gradation Sensor-A\nEn aquest procediment, l'equip porta a terme automàticament l'ajust imprimint pàgines de prova deu cops. No cal que prepareu pàgines de prova per a la lectura, però costa més temps pel que fa a l'ajust en comparació amb l'ús de la Duplex Color Image Reader Unit-M. El nombre de fulls necessari per a l'ajust és de 10 a 42.\nL'ajust complet només es pot portar a terme si la Duplex Color Image Reader Unit-M o el Auto Gradation Sensor-A opcionals estan instal·lats.\nSi tant el Duplex Color Image Reader Unit-M com el Auto Gradation Sensor-A estan instal·lats, seleccioneu el mètode d'ajust automàtic de gradació que utilitzeu a[Selecció mètode] prèviament. Seleccioneu [Usar escàner] per utilitzar la Duplex Color Image Reader Unit-M o [No usar lector] per utilitzar el Auto Gradation Sensor-A. Per portar a terme aquest procediment, heu d'iniciar sessió a l'equip com a administrador. (Vegeu "Logging In to the Machine as an Administrator").\nConfirmeu que la mida i el tipus de paper següents estiguin establerts a l'origen del paper abans d'iniciar aquest procediment.\nQuan utilitzeu Duplex Color Image Reader Unit-M\nQuan utilitzeu Auto Gradation Sensor-A\nA3 o 11" x 17"\nA3, 11" x 17", 320 mm x 450 mm (SRA3), 12" x 18" o 13" x 19"\nGramatge del paper/Acabat/Blancor\nSAT023 Top Colour Zero FSC (100 g/m2)* o el tipus de paper desat/seleccionat com a paper que cal ajustar\n* El nom del paper pot canviar sense avís previ. Per obtenir-ne més informació, poseu-vos en contacte amb el vostre distribuïdor local autoritzat de Canon.\nPer millorar la precisió del ajust complet, premeu [Nombre fulls per imprimir pàg. prova] i augmenteu el nombre de fulls que cal imprimir per a la pàgina de prova. La taula següent mostra la relació entre el valor de l'opció i el nombre real de fulls que cal imprimir per a la pàgina de prova. Per portar a terme aquest procediment, heu d'iniciar sessió a l'equip com a administrador. (Vegeu "Logging In to the Machine as an Administrator").\nIntroduïu el nombre de fulls que cal imprimir per a la pàgina de prova quan utilitzeu la Duplex Color Image Reader Unit-M.\nValor de l'opció\nPrimera pàgina de prova\nSegona pàgina de prova\nTercera pàgina de prova\nTotal de pàgines de prova\nIntroduïu el nombre de fulls que cal imprimir per a la pàgina de prova quan utilitzeu la Auto Gradation Sensor-A.\nQuarta pàgina de prova\nPremeu [Ajust/Manteniment] → [Ajustar qualitat d'imatge] → [Ajust auto de gradació].\nPremeu [Ajust complet].\nSeleccioneu l'origen del paper en què es troba el tipus de paper que cal utilitzar per a la pàgina de prova → premeu [Acceptar].\nEls procediments següents són necessaris quan utilitzeu la Duplex Color Image Reader Unit-M com a mètode d'ajust automàtic de gradació. Quan utilitzeu el Auto Gradation Sensor-A, no cal que llegiu les pàgines de prova, i quan premeu [Iniciar impressió], l'equip imprimeix pàgines de prova i porta a terme l'ajust complet automàticament.\nS'imprimirà la primera pàgina de prova.\nCol·loqueu la primera pàgina de prova al vidre → premeu [Iniciar lectura].\nCol·loqueu la primera pàgina de prova amb l'anvers cap avall al vidre de còpia i la banda negra al llarg de la vora esquerra del vidre.\nRetireu la primera pàgina de prova del vidre → premeu [Iniciar impressió].\nS'imprimirà la segona pàgina de prova.\nCol·loqueu la segona pàgina de prova al vidre → premeu [Iniciar lectura].\nCol·loqueu la segona pàgina de prova amb l'anvers cap avall al vidre de còpia i la banda negra al llarg de la vora posterior superior del vidre.\nAssegureu-vos que col·loqueu la darrera impressió si s'imprimeixen les múltiples segones pàgines de prova. Per portar a terme un ajust complet més precís, podeu augmentar el nombre de fulls per a les pàgines de prova a [Nombre fulls per imprimir pàg. prova]. En aquest cas, s'imprimiran múltiples segones pàgines de prova.\nRetireu la segona pàgina de prova del vidre → premeu [Iniciar impressió].\nS'imprimirà la tercera pàgina de prova.\nCol·loqueu la tercera pàgina de prova al vidre → premeu [Iniciar lectura].\nCol·loqueu la tercera pàgina de prova amb l'anvers cap avall al vidre de còpia i la banda negra al llarg de la vora posterior superior del vidre.\nAssegureu-vos que col·loqueu la darrera impressió si s'imprimeixen les múltiples terceres pàgines de prova. Per portar a terme un ajust complet més precís, podeu augmentar el nombre de fulls per a les pàgines de prova a [Nombre fulls per imprimir pàg. prova]. En aquest cas, s'imprimiran múltiples terceres pàgines de prova.\nTraieu la tercera pàgina de prova del vidre de còpia.\nPremeu [Ajust ràpid] → [Inici].\nSi porteu a terme l'ajust automàtic de gradació per a un tipus de paper personalitzat, cal desar un tipus de paper personalitzat per al calibratge prèviament. Podeu desar el paper per al calibratge en els dos tipus de procediment que s'indiquen a continuació.\nUtilitzeu el Duplex Color Image Reader Unit-M\nEn aquest procediment, heu de llegir les pàgines de prova impreses dos cops, un cop per al paper base i un altre per al tipus de paper personalitzat. Heu de col·locar les pàgines de prova al vidre per a la lectura, però costa menys temps pel que fa a l'ajust en comparació amb l'ús de l'Auto Gradation Sensor-A. El nombre de fulls necessari per al desament és de 2.\nEn aquest procediment, l'equip porta a terme automàticament el desament imprimint pàgines de prova. No cal que llegiu pàgines de prova, però costa més temps pel que fa al desament en comparació amb l'ús de la Duplex Color Image Reader Unit-M. El nombre de fulls necessari per a l'ajust és de 4. Per a les pàgines de prova, s'imprimeixen dos papers base i dos tipus de paper personalitzat per a calibrar.\nAssegureu-vos de desar el paper que cal ajustar en una sala on l'ambient (és a dir, la temperatura i la humitat) sigui estable.\nSi es produeixen canvis ràpids en l'ambient de la sala després de desar el paper que cal ajustar, no és possible recalibrar amb precisió les opcions de gradació, de densitat i de color de l'equip per a paper que ja s'hagi desat per ajustar-lo. En aquest cas, torneu a desar el paper que cal ajustar.\nAssegureu-vos de desar paper amb un acabat i una blancor que siguin equivalents als del paper SAT023 Top Colour Zero FSC (100 g/m2) com a paper que cal ajustar. No és possible recalibrar amb precisió les opcions de gradació, de densitat i de color de l'equip si deseu i utilitzeu paper que no tingui aquests condicions com a paper per ajustar.\nPer dur a terme el procediment que es descriu en aquest apartat, heu d'iniciar sessió a l'equip com a administrador. (Vegeu "Logging In to the Machine as an Administrator").\nSi tant el Duplex Color Image Reader Unit-M com el Auto Gradation Sensor-A estan instal·lats, seleccioneu el mètode d'ajust automàtic de gradació que utilitzeu a[Selecció mètode] prèviament. Seleccioneu [Usar escàner] per utilitzar la Duplex Color Image Reader Unit-M o [No usar lector] per utilitzar el Auto Gradation Sensor-A.\nConfirmeu que el paper que cal utilitzar com a paper base i com a tipus de paper personalitzat per desar per ajustar, descrits a la taula següent, estiguin col·locats correctament en orígens del paper abans d'iniciar aquest procediment.\nPaper que cal utilitzar com a base:\nPaper Fi 1, Normal 1, Normal 2 o Gruixut 1 a Gruixut 6/No estucat que tingui la mateixa blancor que el paper SAT023 Top Colour Zero FSC (100 g/m2) i ja estigui desat com a paper que cal ajustar\nTipus de paper personalitzat amb gramatge/acabat/blancor equivalent a l'anterior i que ja estigui desat com a paper que cal ajustar\nTipus de paper personalitzat per desar per ajustar:\nTipus de paper personalitzat amb gramatge/acabat/blancor equivalent al del paper que cal utilitzar com a base\nAbans de carregar tipus de paper personalitzat, heu de desar les característiques del tipus de paper personalitzat i desar l'origen de paper en què heu carregat tipus de paper personalitzat. (Vegeu " Descripció d'aquesta funció" i "Desament de la mida i el tipus de paper de l'origen de paper").)\nMentre deseu el tipus de paper personalitzat com a paper que cal ajustar, les opcions de tipus de paper estan protegides i no podeu canviar la informació detallada per al tipus personalitzat ni eliminar el tipus personalitzat a [Opcions de gestió de tipus de paper] a [Preferències] (Configuració).\nPremeu [Desar paper per ajustar].\nSeleccioneu la destinació per desar el paper nou que cal ajustar → premeu [Següent].\nPodeu desar fins a tres tipus de paper per ajustar i podeu sobreescriure'ls. Si els sobreescriviu, no podeu restaurar les opcions de paper desades anteriorment.\nSeleccioneu el tipus de paper que cal utilitzar com a base → premeu [Següent].\nSeleccioneu l'origen del paper que conté el tipus de paper que cal utilitzar com a base → premeu [Següent].\nSi utilitzeu el Auto Gradation Sensor-A, els passos 8 i 9 no són necessaris. Aneu al pas 10.\nCol·loqueu la primera pàgina de prova amb l'anvers cap avall al vidre de còpia i la banda negra al llarg de la vora posterior superior del vidre.\nTraieu la primera pàgina de prova del vidre de còpia.\nSeleccioneu l'origen del paper que contingui el tipus de paper personalitzat que cal ajustar → premeu [Següent].\nSi utilitzeu el Auto Gradation Sensor-A, els passos següents no són necessaris.\nTraieu la segona pàgina de prova del vidre de còpia.\nPodeu seleccionar el tipus de paper per al calibratge.\nPremeu [Seleccionar paper per ajustar] → seleccioneu el tipus de paper que cal ajustar → premeu [Acceptar].\nPer portar a terme l'ajust automàtic de gradació per a algun tipus de paper personalitzat, seleccioneu el tipus de paper personalitzat, que s'ha desat prèviament, per al paper que cal ajustar.\nPodeu canviar el nivell de l'ajust automàtic de gradació.\nQuan establiu [Per grup de tipus paper] per a [Nivell d'ajust], podeu seleccionar el tipus de paper i fer ajusts efectius segons el tipus de paper que seleccioneu a [Fi 1/Normal/Gruixut 1-4], [Gruixut 5] o [Gruixut 6-8].\nPremeu [Nivell d'ajust] → seleccioneu el nivell d'ajust → premeu [Acceptar].\nDesprés de canviar les opcions, assegureu-vos que realitzeu l'ajust automàtic de gradació primer i després porteu a terme l'ajust de balanç de color, ja que el balanç de color pot esdevenir inestable.\nSi porteu a terme l'ajust automàtic de gradació però no podeu ajustar la gradació, la densitat o el color correctament o apareix un missatge d'error de lectura per a la pàgina de prova, activeu l'opció [Inicialitzar quan s'utilitzi ajust complet] i després porteu a terme un [Ajust complet].\nPremeu [Inicialitzar quan s'utilitzi ajust complet] → [On] → [Acceptar].\nPorteu a terme l'Ajust complet seguint els passos 3 a 11 de l'apartat " Ajust complet".\n> Ajust de la qualitat de la imatge i acabat (calibratge) > Ajust de la qualitat de la imatge > Ajust automàtic de la gradació


La Lliga per la Laïcitat de Catalunya, en marxa\nUn grup d’organitzacions de la societat civil catalana, preocupades pel retrocés de les llibertats i dels valors democràtics al nostre país, s’uneixen per promoure la laïcitat.\nEl 13 d'octubre de 2003 va tenir lloc als locals de la Fundació Francesc Ferrer i Guàrdia, al carrer Avinyó de Barcelona, la presentació pública de la Lliga per la Laïcitat de Catalunya. La finalitat d’aquesta plataforma és promoure la laïcitat per evitar la preeminència de cap confessió religiosa particular i garantir una autèntica igualtat d’oportunitats en el gaudi de l’espai públic per a tots els ciutadans, que permeti avançar cap a una societat cada dia més lliure i democràtica.\nL’acte va començar amb unes breus paraules de Joan Francesc Pont, president de la Fundació Ferrer i Guàrdia, qui va commemorar el XCIV aniversari de l’afusellament de Francesc Ferrer i Guàrdia, fundador de l’Escola Moderna.\nA continuació Vicenç Molina va presentar el llibre Laicidad y Derecho al espacio público que recull les ponències presentades durant el II Encuentro por la Laicidad en España, celebrat a Barcelona al juliol de 2002, i tot seguit va llegir el manifest fundacional de la Lliga. Els representants de cada una de les entitats impulsores van dirigir unes paraules al públic assistent, que omplia la sala de gom a gom, i van procedir a signar el manifest.\nEls signants van ser Tono Albareda, president de Cooperació; Josep Maria Álvarez, secretari general d’UGT a Catalunya; Joan Coma, president de la Federació de Moviments de Renovació Pedagògica; Joan Coscubiela, secretari general de CCOO a Catalunya; Raimon Guilera, president de la FAPAC; Carles Martínez, secretariat nacional d’USTEC-STEs; Genís Morillas, president de la Gran Lògia de Catalunya i Balears; Gabriel Plana, president del Gran Orient de Catalunya; Albert Riba, president d’Ateus de Catalunya; Joan Carles del Val, secretari general de CGT; i Jofre Villanueva, secretari general del Moviment Laic i Progressista (format per Esplac, Entorn, ACJ, Escola Lliure El Sol, Fundació Terra i Fundació Ferrer i Guàrdia).\nL’acte va acabar amb la intervenció del guitarrista Halldór Már Stefánsson, que va interpretar la composició La llum–Homenatge a Francesc Ferrer i Guàrdia, d’Eduard Rodés Gubern, composada expressament per aquesta ocasió. Durant l’acte es va posar de manifest la unitat de criteris i la voluntat de compromís de totes les organitzacions per fer front als dèficits més immediats de la laïcitat al nostre país. Com a assumpte més urgent van coincidir a assenyalar la necessitat de promoure accions dirigides a suprimir l’assignatura de religió de les escoles, imposada per la nova Llei de Qualitat de l’Educació.\nEl manifest signat recull la urgència “d’impulsar la defensa d’un model de societat que garanteixi la igualtat d’oportunitats en l’accés a l’espai públic i que impedeixi qualsevol abús en aquest espai per part de cap visió particular de la realitat”; per aconseguir-ho proposa impulsar el valor de la laïcitat, que “afavoreix la convivència en el pla de la igualtat entre totes les possibles opcions espirituals, sense oposar-se a cap i respectant-les totes” i reivindica com a elements principals “que la religió ha de ser exclosa de l'escola. L’àmbit de coneixement del fet religiós —que la cultura laica, òbviament, no tan sols defensa i respecta, sinó que garanteix— és el de les ciències socials i la història de la cultura, i s’ha d’impartir en aquestes àrees pel professorat respectiu”.\nTambé denuncia els acords entre l’Estat Espanyol i la Santa Seu per considerar que són “difícilment assumibles des d’una mínima coherència democràtica” i commina els representants públics a “reservar els actes de culte a l’estricta esfera de la privacitat”. El text íntegre del manifest, al qual s’han sumat ja gairebé una trentena d’associacions a més de les inicials, així com la relació completa d’adhesions, pot trobar-se a la pàgina web d’Ateus de Catalunya www.ateus.org o també a la pàgina de la Fundació Ferrer i Guàrdia, on de moment residirà la web oficial de la Lliga per la Laïcitat de Catalunya: www.laic.org/cat/lliga/lliga.htm.\nEls representants de la Lliga per la Laïcitat de Catalunya van tornar a reunir-se el passat 23 de desembre en la seva primera trobada oficial per començar a impulsar iniciatives en favor de la laïcitat i van aprovar adherir-se formalment a la campanya “Per una escola laica” iniciada per la CEAPA, amb alguns sindicats i altres organitzacions laïcistes (veure la pàgina 3).


Colau obre expedient al propietari de la Rimaia per mantenir l’edifici buit | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nColau obre expedient al propietari de la Rimaia per mantenir l’edifici buit\nEl titular de la casa okupa s'enfronta a una pena de 500.000 euros, com a mínim\nBarcelona 9 NOV 2016 - 19:24\tCET\nL'Ajuntament de Barcelona ha iniciat un expedient per “utilització anòmala” de l'edifici del número 12 de la Ronda de Sant Pau, al barri barcelonès del Raval. L'immoble està okupat i es coneix com la nova Rimaia.\nEl passat 20 de febrer es va ocupar tot l'edifici, que té cinc plantes i local. A l'interior viuen 18 persones –entre elles tres menors– i és la seu de diferents col·lectius d'immigrants i de grups de criança compartida. El jutjat d'instrucció número 31 de Barcelona va ordenar, l'última setmana d'octubre, el desallotjament de l'immoble. L'Ajuntament va sol·licitar la suspensió de l'ordre perquè tres famílies de les que hi viuen presenten “una vulnerabilitat greu”.\nFiscalia també es va mostrar conforme amb la suspensió del desallotjament que encara no s'ha efectuat. Aquest dimecres, el Consistori ha anunciat que inicia un expedient contra el propietari per mantenir buits, des del 1993, els pisos d'aquest immoble. S'ha obert expedient sobre els cinc habitatges i les multes coercitives són de 5.000 euros per cada habitatge, 25.000 euros per tota la finca. El consistori assegura que es poden incoar fins a tres multes coercitives per aquest concepte, la segona de 10.000 euros per cada pis (per tant, 50.000 pels cinc expedients), i la tercera de 15.000 euros per cada pis (amb un total de 75.000 euros). Si la infracció no es corregeix durant el procediment i hi ha reiteració, la quantitat màxima prevista per a aquesta infracció a Barcelona és de 500.000 euros.\nL'Ajuntament assegura que durant aquest mandat s'ha reunit diverses vegades amb els propietaris de la finca per evitar el seu desallotjament. L'última vegada, el passat 27 d'octubre, per buscar fórmules per destinar els pisos de la finca al lloguer social. La proposta va ser rebutjada.


Sobre Nosaltres - Hebei Jiuzhou producte Metal Co, Ltd\nfinestra de la pantalla\nHebei Jiuzhou producte de metall Co, Ltd es troba a la província de Hebei, una posició geogràfica molt favorable, tenim transport convenient i avantatjosa ubicació, amb accés ràpid a port de Tianjin.\nIntroduïm avançats equips de producció i tecnologia de processament, malla de filferro soldada, malla de filferro hexagonal, prop de filferro, malla de tanca, finestra de pantalla, filferro galvanitzat, negre filferro recuit, PVC wire.barbed filferro, maquineta d'afaitar filferro de pues, claus comunes, claus de sostre, sabates tatxes\nEls nostres productes es venen als 30 nacionals de les províncies, municipalitats i regions autònomes i exportats a Europa, Amèrica, Àfrica, Orient Mitjà, Àsia i el sud-est d'Àsia més de 30 països i regions, i en general pels elogis clients nacionals i estrangers i afavorir.\nEl nostre objectiu és "la qualitat de la supervivència, la reputació i el desenvolupament d'un servei de qualitat, preus raonables, la cooperació amistosa, càlida benvinguda als clients nacionals i estrangers i amics a la nostra empresa per realitzar activitats comercials i la cooperació econòmica i comercial.


Història del Dret. Tema 3  | Història del Dret (UPF) | Unybook\nHistòria del Dret. Tema 3 (2016)\nHistòria del Dret. Tema 3\nSi necesitas más apuntes puedes encontrarlos en Unybook.com buscando el usuario atorresvelazco HISTÒRIA DEL DRET TEMA 3: ELS POBLES GERMÀNICS: UNA RUPTURA AMB LA ROMANITAT O UNA ADAPTACIÓN I PROJECCIÓ DEL SEU BAGATGE? 3.1 ITINERARI HISTÒRIC DELS POBLES GERMÀNICS, SOBRETOT DELS VISIGOTS Els pobles germànics procedeixen del nord i est d’Europa, i es van desplaçar per culpa de la pressió demogràfica que hi havia per migrar, ja que van ser expulsats de la majoria de les terres, sumat a la fugida dels huns. Un dels pobles bàrbars, els gots, van distribuir les seves invasions en oest (ostrogots) i est (visigots).\nEls fenòmens històrics no els podem situar en un moment concret, però durant els S. III i IV aC les fronteres romanes es van debilitant, i van entrant-hi persones estranyes. Els pobles germànics van aconseguir traspassar les fronteres romanes, però tenien uns trets que els diferenciaven molt d'aquesta societat com que eren nòmades i per tant no entenien el concepte de ciutat i tampoc els drets civils (no formaven part de la comunitat i tampoc compartien els deures) i no eren capaços d’entendre el monoteisme ja que la majoria eren politeistes i els que s’havien convertit al cristianisme ho feien a la seva manera. Els que més ens interessen són els visigots i aquests es basaven en l’arrianisme (no contemplava la santíssima trinitat, és a dir, el pare, el fill i l’esperit sant).\nDonada aquesta purositat de la frontera Roam es veurà obligada a pactar amb aquests pobles. Amb els visigots faran els pactes (foedera), entre els quals destaca un pacte militar del 418 on es comprometen a mantenir les fronteres de l’Imperi a canvi del permís per crear un regne autònom dins d’aquest Existeixen unes diferències clares entre els romans i els visigots: - - Els pobles germànics es regeixen per vincles de sang, és a dir, per la vida en tribu o en família, on qualsevol problema implica tota la tribu (obligacions mancomunades), però no tots els membres de la tribu han de pagar el mateix. Els romans segueixen vincles de ciutadania, entregant una quota igualitària a la societat pels afers públics, i mantenint la vida privada personal (obligacions solidàries).\nEn la política romana, s’estableix una jerarquia entre els càrrecs; no és igualitària. En canvi, els visigots tenien una assemblea igualitària que elegia el cabdill en temps de guerra, i s’ocupava dels afers de la tribu.\nPoc a poc els visigots aniran adquirint influències romanes i canviaran aquest sistema. Aquesta romanització també afecta a la religió i cultura visigòtica, on el seminomadisme s’atura i es passa del politeisme a cristianismes “desviats”, fins arribar a un catolicisme radical.\nL'any 378 dC hi ha la batalla d'Adrianòpolis, que es produeix perquè els germànics que ja estan a l'Imperi Romà i havien de protegir les fronteres d'aquests, consideren que els romans no els hi estan facilitant tots els aliments que havien pactat. Amb aquesta batalla fan un avís pels romans. Més tard, l'any 410 dC fan el saqueig de Roma, en el que saquegen i cremen gran part de la ciutat, i encara que gran part del centre neuràlgic estava a Milà, simbòlicament, és un cop molt fort. Això obliga a les autoritats imperials Si necesitas más apuntes puedes encontrarlos en Unybook.com buscando el usuario atorresvelazco a pactar. Per aquest motiu es decideix atorgar-lis una zona més a occident, per allunyar-los dels centres neuràlgics i en el cas dels visigots, amb el pacte realitzat l'any 418 entre el cabdill visigot Walia i l'emperador Honori se'ls assigna Aquitània (sud de la Gàl·lia), però s'acaba creant un regne dins de l'Imperi romà d’Occident. S'instal·len a Tolosa de llenguadoc. L’any 507 en sofrir una derrota davant els francs a la batalla de Vouillé els visigots s’instauraran en Toledo.\nFins a mitjan del s.VI hi haurà un període d’anarquia i patiran pressions dels astrogots. Finalment, l'any 589 dC, un dels dirigents visigots, Recard I, assumeix la religió ortodoxa, i per aquest motiu rep el suport del poble de la majoria del poble, que professava aquesta religió. Durant 120-130 anys aconsegueix un gran poder, que es caracteritza per una visió molt centralista i una aplicació del dret territorial.\nEls visigots, tanmateix, no tenen gaire pes demogràfic ni cultural sobre la població Hispano-romana des que la conquereixen, i tampoc té molts efectes, amb l’excepció del Liber Iudicium durant l’edat mitjana.\nEls rius Rin i Danubi eren la frontera natural de l’Imperi Romà.\nEls huns faran una gran pressió sobre els pobles germànics i els empeny a buscar la seva supervivencia dins de les fronteres romanes.\nA més dels gots altre pobles germànics com els burgundis, els francs, els vàndals, els saxons, els anglesos, els alans i els sueus.\n3.2 CRÍTICA HISTORIOGRÀFICA: PROBLEMES SUSCITATS PELS POBLES GERMÀNICS I, EN CONCRET, PELS VISIGOTS Un dels problemes destacats en l’estudi dels pobles germànics és la falta de fonts directes en què basarse, cosa que dóna lloc a l’especulació, on les creences i ideologia dels historiadors oculten la història vertadera.\nAixò ha ocasionat molts dubtes entorn la història dels pobles germànics; com s’elaborava el mètode de repartiment de terres (hospitalitas), si es seguien models de societat polítiques protofeudals (on grups populars com els thiufadii o gardingi donaven la seva fidelitat privada a la corona), ...\nTampoc sabem si es van constituir entitats pròpiament estatals, o l’estructura de poder era intervinguda pels fidels (gràcies a l’Offitium Palatinum – consell del rei), si estava centralitzat, si tenia un poder efectiu,...\nEn quant al règim successori, no sabem si la monarquia visigòtica era electiva o hereditària; els conflictes entre els familiars del rei i els nobles que volen ser-ho ocasionen disputes successòries, cosa que va provocar que la invasió musulmana resultés més fàcil (crisi del model polític visigòtic).\nPrincipals textos legals dels reis visigòtics: Codi d’Euric (476), Breviari d’Alaric II o Lex romana wisigothorum (506), Codex revisus de Leovigild (586), Liber Iudiciorum (654), ... El Dret oficial es pot aplicar amb criteris personals /nacionals (diferencia segons raça, religió,...) o territorials  no se sap Si necesitas más apuntes puedes encontrarlos en Unybook.com buscando el usuario atorresvelazco quin era el criteri d’aplicació pels pobles germànics. Hi ha moltes lleis aprovades formalment, però es dubta que a la pràctica les lleis s’apliquin de manera efectiva (aplicació material), ja que paral·lelament es podria haver aplicat un dret consuetudinari (regit pels costums i tradició).\nLIBER IUDICIORUM – LLIBRE 2 / TÍTOL 1 / LLEI 8 Claus interpretatives: grau d’ambició del projecte político-legal de la monarquia visigòtica; per què tanta contundència contra l’herència romana (reduïda a doctrina)? De la remoció de lleis dels pobles forasters. “No sols permetem sinó desitgem que hom conegui les lleis dels pobles forasters com un exercici profitós, però les refusem i prohibim per a la discussió dels plets.\nJa que, si bé gaudeixen de bona retòrica, són plenes de dificultats. Així, com que són suficients per a l’acompliment de la justícia l’estudi de les raons i la disposició de les paraules pertinents que es contenen en els articles d’aquest codi, no volem sotmetre’ns d’ara endavant a les lleis romanes ni a institucions forasteres” Els visigots imposen una llei contra l’herència romana, on la nova monarquia permet que les lleis romanes siguin adaptades com a doctrines per a l’estudi i enteniment del Dret, però no per a utilitzar en un judici, on només es podem emprar lleis del Liber Iudiciorum.\n3.3 L’ASSOLIMENT PRINCIPAL (I MÉS DURABL E) DEL DRET VISIGÒTIC: EL LIBER IUDICIORUM Principals fonts del dret visigotic Trets característics 476 Codi d’Euric Molta mitificació. Es diu que va ser un pas que va donar el rei per convertir costums en lleis legals. Mai ningú ha vist algún fragment.\n506 Breviari d’Alaric (II) Oferit a la población galo rumana perquè sàpiguen quin és el dret vigent. És una operació de marketing.\n586 Codi de Leovigild És com el codi d’Euric però treien’t-li coses 654 Liber Iudiciorum És com un conjunt de tots els anteriors. Considerat per nosaltres com el més important perquè servirà de model per la redacció de molts codis.\nEl llibre de judicis (Liber Iudiciorum), conegut vulgarment en segles posteriors com el “Llibre dels jutges”, és una compilació de lleis promulgat l’any 654 pel rei Recesvint, on s’apliquen moltes normes de l’antic Dret romà (per molt que els diguessin que no es podia utilitzar el dret estranger), fragments de decrets i cànons (Esglèsia: en bona part vinculats al món romà tardà) ordenats rationes materiae (per termes i dins de cada matèria per ordre cronològic) en llibres títols i lleis.\nDurant el darrer terç del segle VII i els primers anys del VII aquest dret evoluciona amb gran vitalitat, diversos reis alteren l’estructura i el contingut, afegint més normes i lleis (reis Ervigi, Witiza i Ègica). Un de aquests canvis dels visigots és l’adaptació al catolicisme pur, cosa que va provocar la creació de normes en contra d’altres religions, com les lleis antijueves.\nAmb la invasió dels musulmans, el Liber Iudiciorum es reforça encara més, en un oasi de certeza jurídica. Ara bé es multiplicarien les versions segons els costums i les tradicions de la zona.\nL’any 1000 ja serà una altra història perquè els copistes de Barcelona faran una versió vulgata del Liber Iudicum amb l’ajuda del jutge Bonsom que farà afegitons, supressions i glosses que eventualment portaran a els Epítoms del Liber (§. 13 de MUNDÓ) Si necesitas más apuntes puedes encontrarlos en Unybook.com buscando el usuario atorresvelazco LIBER IUDICIORUM, LLIBRE 2ON, TÍTOL 1ER, LLEI 11A … això, malgrat que Recesvint havia imposat el mecanisme rescriptal com a únic mitjà per reblir llacunes legals (potenciant el rei en detriment de l’arbitri judicial) “Que cap jutge no pretengui atendre cap causa que no estigui continguda en les lleis, sinó que el comte de la ciutat (comes civitatis) o el jutge, per ell mateix o per un executor seu, faci que ambdues parts es presentin davant del príncep perquè la cosa es conclogui més fàcilment i el criteri de la potestat reial estudiï la manera d’incloure en les lleis el plet originat.” Recesvint com rei imposarà el mecanisme rescriptal (només el rei pot resoldre llacunes normatives).\nCom podem veure al text els jutges no han de pretendre resoldre coses que no estiguin normatitzades per lo que era un sistema rígid. Però tanmateix li diem la la paradoxa del Liber perquè el Dret visigòtic acabarà tenint un desenvolupament jurisprudencial molt flexible: Moltes adaptacions i canvis.\n3.4 REFLEXIONS SOBRE LA LEGISLACIÓ D’ALTR ES POBLES GERMÀNICS Dels francs la llei sàlica és la més coneguda perquè més enllà de disposar l’exclusió de les dones al tron, constitueix un llistat de composicions.\nLes composicions eren la quantitat de diners que havies de pagar per compensar un dany causat (les podem considerar com sancions o millor encara indemnitzacions). Havies de pagar en una quantitat proporcional al dany que havies causat.\nMoltes lleis visigòtiques, sobretot de l’àmbit penal, també funcionaven amb règim de composicions que eren un reflexe del materialisme (no estaven contents amb els formalismes) i l’esperit igualitari (“ojo por ojo”) dels pobles germànics. Tenien una manca d’abstracció (les lleis; sancions o accions; s’aplicaven literalment) i una absència d’arbitri judicial (no tenen jutges).\nAquest pensament de cultura germànica s’utilitzarà en bastants normes de l’edat mitjana i es podrà veure reflectit especialment a l’Esglèsia i el seu règim d’indulgències que es basarà en el model de les composicions (porcions de salvació eterna a canvi de pagament).\nLIBER IUDICIORUM LLIBRE 12È, TÍTOL 3ER, LLEI 2A Persecució d’heretgies; les sancions com a prova del materialisme dels pobles germànics (manca d’abstracció, també d’arbitri judicial).\nDels qui blasfemen contra la santa Trinitat. “Segons proclama la veritat del sagrat evangeli, una paraula injuriosa proferida contra un germà et fa reu de judici. Quant més la sentència de la ira divina no condemna el qui peca contra l’Esperit Sant? El mateix Salvador denuncia aquest pecat com a imperdonable tant en el present com en el futur. Per això, si algú blasfema el nom de Crist, Fill de Déu, i menysprea rebre com a aliment el seu sagrat cos i la seva sang, o es demostra que els ha llançats després de rebre’ls, o profereix alguna blasfèmia injuriosa contra la santa Trinitat, o sigui, el Pare, el Fill i l’Esperit Sant, que aleshores, per instància del sacerdot o del jutge de la ciutat, poblat o territori en el qual s’hagi produït aquest mal, el blasfem sigui sotmès a 100 assots un cop decalvat, i, bo i encadenat, sigui castigat amb la dura pena d’un exili perpetu. Tanmateix, els seus béns romandran sota la potestat del príncep de manera que restin incommovibles sota el dret d’aquells a qui la potestat reial decideixi conferir-los.” Penes per aquels que gossin de blasfemar contra la santa Trinitat. Fixem-nos que les penes del món germànic moltes vegades tenen una dimension col.lectiva ja que signifiquen la confiscació I l’exili per l Si necesitas más apuntes puedes encontrarlos en Unybook.com buscando el usuario atorresvelazco oque priven el culpable I també el seu linatge de mitjans de subsistència presents i futurs. També podem veure el materialisme reflexat a aquesta llei ja que els seus bens romandran sota la potestat del Príncep.\n3.5 RELACIONS ENTRE ESTRUCTURES POLÍTIQU ES I ESGLÈSIA Després de la guerra civil (on hi ha moltes confiscacions a institucions eclesiàstiques) la monarquia vol congraciar-se amb l’Església, així que al III Concili de Toledo (589) Flavi Recared es converteix al catolicisme.\nEl monarca adquireix la regalia (dret exclusiu de la monarquia) de nomenar els bisbes; trenca amb la doctrina del Concili de Nicea (325).\nCom que la importància l’arquebisbe de Toledo és molt gran, s’atorga una primacia (poder superior jeràrquicament) a la seu de Toledo, i hi ha un anhel d’autonomia respecte el Papat (aliat amb l’Imperi Bizantí).\nEl rei obté el poder d’enunciar una legitimació/proposició (marc general o discurs d’obertura d’una matèria) als concilis eclesiàstics. Per la seva part els dignataris estatals (ex. Fiscals del regne) també podran participar en el procés deliberatiu dels concilis.\nL’Església té la potestat per que els bisbes puguin excomunicar (retirar del tràfic jurídic, incloent institucions del dret canònic) els oficials o funcionaris que hagin actuat incorrectament. També se li dóna el poder d’incidir en la regulació d’accés al tro i qualificar de sacrilegi que el rei violi la fe dels seus súbdits (IV Concili de Toledo – 633). A més a més entra com a entitat terratinent amb intervenció activa en l’administració i vida política.\nEs canvia la dimensió de la idea d’una monarquia electiva, i l’Església efectua la unció dels reis; el rei Wamba va ser el primer (s.VII) Isidor de Sevilla, la col·lecció de cànons Hispana, les Etimologies, les Sentències, De viris illustribus o la Historia Gothorum LIBER IUDICIORUM LLIBRE 2ON, TÍTOL 1ER, LLEI 28A • Clau: il·lustració magnífica de la simbiosi Església-poder polític De la potestat concedida als bisbes per a amonestar els jutges que jutgin injustament. “Els sacerdots de Déu, als quals fou encomanat per obra divina que tinguessin cura dels oprimits i dels pobres, els exhortem per Déu que amonestin amb pietat paternal els jutges que oprimeixen els pobles amb judicis perversos, de manera que hagin d’esmenar amb una sentència millor allò que han jutjat malament. I si aquells que exerceixen la potestat judicial o bé han jutjat malament una causa o bé volen donar a algun afer una sentència perversa, aleshores el bisbe en el territori del qual això s’esdevé, després de convocar el jutge mateix que és titllat d’injust i els sacerdots i altres barons idonis, conclourà el plet amb tota justícia juntament amb el jutge, amb una sentència comuna. I si el mateix jutge, mogut per una perversa obstinació, malgrat les exhortacions del bisbe, no volgués reformar, per millorar-lo, el judici injust que havia donat, aleshores el bisbe mateix podrà emetre sentència sobre la causa de l’oprimit, de manera que haurà de fer constar en una fórmula especial del seu judici allò que el jutge hagi sentenciat perversament i allò que ell hagi corregit. I així, que el mateix bisbe tingui cura de fer arribar a la nostra presència tant la persona oprimida com el judici que ell ha emès sobre la causa de l’oprimit per sotmetre-ho a examen, de manera que el pronunciament gloriós de la nostra serenitat confirmi quina de les parts té la raó.” Si necesitas más apuntes puedes encontrarlos en Unybook.com buscando el usuario atorresvelazco Simbiosi Esglèsia-poder polític—Les lleis poden ser injustes i els bisbes poden protestar. S’intentarà arribar a un acord entre el jutge i el bisbe que hagi protestat i si no s’aconsegueix s’hauran de dirigir al príncep perquè el decideixi qui té la raó.\nL’esglèsia gòtica va copiar la divisió territorial dels romans.\n3.6 LA PROJECCIÓ DEL DRET VISIGÒTIC SOBRE SOCIETATS POSTERIORS Els visigots aporten a l’Església el “pecat original” prefeudal, una empremta teocèntrica (l’Església ho és tot) que anirà augmentant,. També aporta un ideal goticista que servirà com a motor de la Reconquesta al regne astur-lleonès.\nUna resta molt important és el Liber Iudiciorum, per les zones de Lleó, Toledo i comtats catalans (s.XI) o el Fuero Juzgo, per on es van difondre còpies vulgates i epítoms d’aquest text.\nEn l’àmbit del dret català, es troba una relació entre els Usatges de Barcelona (s.XI-XII) i el Liber Iudiciorum com a font de legitimació, cosa que s’enfronta amb la necessitat d’actualitzar el Dret i la justícia als nous temps i deixar enrere el dret antic germànic CONCLUSIÓ: ELS VISIGOTS ADAPTEN EL BAGATGE DE LA ROMANITAT I L’ADAPTEN AL FUTUR ...


Desembre | 2015 | APIMA LA SALLE INCA\nby apimalasalleinca | Desembre 22, 2015 · 10:46 am\nCom fer la disfressa de la Cavalcada de Reis\nCom us vàrem anticipar, enguany tothom que vulgui divertir-se, pot participar a la Cavalcada de Reis, amb l’Apima de La Salle d’Inca. Poden venir amics o familiars dels nins, pares i professors de l’escola.\nLa concentració serà dia 5 de gener a les 16:30h a l’Església de Crist Rei, encara que la Cavalcada no comença fins les 17:30h. El recorregut acaba a l’Església Santa Maria la Major.\nLa temàtica com us vàrem dir és “Ninot de Neu” i la carrossa (cedida i conduïda per l’Ajuntament) anirà vestida amb “decoració de gel”.\nAquest és el material que es necessita per fer la disfressa:\nNin: bossa de fems blanca (Mercadona, capacitat 50 lts. El tancament quedaria abaix, per poder tancar-la)\nAdult: a Eurocarnavales. Dins la bossa es pot posar paper de diari o qualsevol altre material per donar volum i que quedi més graciós.\n3 botons grans de colors vius (de gomaeva o cartolina)\nGorro de llana o capell de copa d’Eurocarnavales (n’hi ha d’adult i de nin)\nDavall la disfressa pantalons i jersei blancs\nUna granera o fregona\nCara pintada de blanc\nNas de pastanagó de “fieltro” o cartolina de color taronja. També es pot pintar de taronja el nas als nins que els pugui molestar dur-lo de material.\nDur una bossa per poder posar els cararamels per repartir.\nMés endavant us passarem un parell de fotos de com queda la disfressa completa.\nby apimalasalleinca | Desembre 16, 2015 · 9:00 am\nCom a novetat, enguany l’APIMA vol participar a la Cavalcada de Reis dia 5 de gener a les 17:30h.\nLa temàtica que s’ha triat per a les disfresses és “NINOTS DE NEU”. Respecte a la carrossa (decoració de gel) ens la cedeix l’Ajuntament d’Inca.\nÉs per això que us volem convidar, tant a les famílies que volen participar com a les que no ho tenen tant clar, a la reunió informativa que es farà el proper dijous dia 17 de desembre a les 17:00h a la sala d’actes de l’escola. A la reunió explicarem com organitzar-ho, com fer la disfressa…\nSi voleu divertir-vos pares, nins, amics…apuntau-vos a la Cavalcada!\nby apimalasalleinca | Desembre 3, 2015 · 8:00 am\nBicicletada per Inca\nDia 12 de desembre a les 11:00h s’ha organitzat una bicicletada per Inca, per reclamar un món més sostenible i una xarxa de camins escolars i bicicletes. El recorregut serà des del CEIP Ponent fins al CEIP Miquel Duran i Saurina.\nAquesta activitat ha estat iniciativa de les Apimes dels centres: San Vicenç de Paul, Beata Francinaina Cirer, La Salle, Santo Tomàs de Aquino, La Pureza de María, CEIP Miquel Duran i Saurina, CEIP Ponent, CEIP Llevant, Escoleta Toninaina, IES Pau Casesnoves, IES Berenguer D’Anoia i APA del Constància.\nFinalment haurà una xocolatada a Santa Maria la Major.\nPodeu dur xiulers o articles per fer molt de renou!\nSi us voleu divertir, veniu a rodar amb nosaltres!


Antoni Clavé. Cartel litográfico. Sala Gaspar "Clavé". 1972. - Subasta Real · Subastas de Arte Online\nAntoni Clavé. Cartel litográfico. Sala Gaspar "Clavé". 1972.\nLote número: SUB_WRF84\nAutor: Antoni Clavé. Cartel litográfico. Sala Gaspar "Clavé". 1972. En buen estado. 75x56 cm.\n2018-08-10 22:55:00 2020-7-5 19:39:50\nFecha fin: 06/7/2020 18:00:00 2020-7-5 19:39:50\nFecha fin: 06/7/2020 18:05:00 2020-7-5 19:39:50\nFecha fin: 06/7/2020 18:10:00 2020-7-5 19:39:50\nFecha fin: 06/7/2020 18:15:00 2020-7-5 19:39:50


Festival Barcelona Poesia 2021. La reflexió com a fil conductor. - Casa Amèrica Catalunya\nFestival Barcelona Poesia 2021. La reflexió com a fil conductor.\n30/04/2021 / Online\nCasa Amèrica Catalunya acull dues de les activitats programades a la 24a edició de festival Barcelona Poesía que tindrà lloc del 7 al 18 de maig. L'esdeveniment, organitzat per l'Institut de Cultura de la ciutat, reunirà en diferents espais i formats poetes i artistes molt diversos. El peruà Mario Montalbetti, la mexicana Carla Faesler i l'argentí Pedro Mairal són els autors llatinoamericans que enguany rebrem a casa nostra virtual.\nLa tradicional trobada, comissariada pels poetes Mireia Calafell i Josep Pedrals, torna a posar en escena variades veus poètiques del món, diversitat d'estils, propostes i trajectòries. Adaptant-se a les restriccions sanitàries de la pandèmia, amb fòrums a l'aire lliure i amb alguns autors estrangers participant de manera telemàtica, aquesta edició manté la vocació internacional i multidisciplinària, amb activitats que agermanen la poesia amb la música, la dansa i les arts plàstiques. La 24a edició tindrà com a fil conductor la reflexió i retrà homenatge a Felícia Fuster, Joan Margarit, Joan Triadú i Josep-Ramon Bach.\nCasa Amèrica Catalunya acollirà al seu auditori virtual les veus del poeta peruà Mario Montalbetti qui a través d'una ponència titulada "Poesia i diners, una incursió", compartirà les seves reflexions al voltant de el lloc del poema dins el sistema econòmic imperant. Serà el dijous 13 de maig a les 19hs. Mentre que la poeta mexicana Carla Faesler i el poeta argentí Pedro Mairal mantindran un diàleg en el qual explicaran alguns dels camins que creuen més interessants en la poesia americana actual. El conversatori titulat "Poètiques per gust" serà moderat per la periodista Anna Guitart i tindrà lloc el dilluns 17 de maig a les 19hs. Totes dues activitats es podran seguir en directe des dels nostres perfils de Facebook Live i YouTube.\nAmb la intenció de reprendre la normalitat, tot i que les circumstàncies obliguen a mantenir les restriccions, algunes dels actes habituals de el festival es mantenen com és el cas de la concessió de el Premi de Poesia Jocs Florals al Salò de Cent de l'Ajuntament i que aquest any recau en Manel Ollé i es recupera el tradicional recital al Palau de la Música que no va poder realitzés l'any passat.\nPrograma complet i reserves: https://www.barcelona.cat/barcelonapoesia/es/\nMario Montalbetti: ©EliseoAntonio | Carla Faesler | Pedro Mairal: ©Xavier Martín | Anna Guitart: ©Ester Roig


Autor Mª Àngels ANGLADA\nArietta / Mª Àngels ANGLADA\nTítol : Arietta\nAutors : Mª Àngels ANGLADA, Autor; Joan BASTARDAS, Autor de l'epíleg\nISBN/ISSN/DL : ISBN 84-8300-002-4\nNota general : P. 39 "Persistència", poema dedicat a Josep Palau i Fabre. Inclou dedicatòria autògrafa: "Tinc molt plaer de/signar-te el llibre, al/recital de Mataró./Afectuosament, Mª Àngels".\nArietta [text imprés] / Mª Àngels ANGLADA, Autor; Joan BASTARDAS, Autor de l'epíleg . - Barcelona : Columna, S.A., 1996 . - 63 p. ; 21 cm..\nISSN : ISBN 84-8300-002-4\nP. 39 "Persistència", poema dedicat a Josep Palau i Fabre. Inclou dedicatòria autògrafa: "Tinc molt plaer de/signar-te el llibre, al/recital de Mataró./Afectuosament, Mª Àngels".\n5851 Poesia ANG Llibre Compacte M 04.03 Literatura Catalana Exclòs de préstec\nEstanislau Torres. L´escriptor(a) del mes. Gener 1997 / Estanislau TORRES\nTítol : Estanislau Torres. L´escriptor(a) del mes. Gener 1997 : Suplement de Crònica d´Ensenyament\nAutors : Estanislau TORRES, Autor; Mª Àngels ANGLADA, Autor\nEstanislau Torres. L´escriptor(a) del mes. Gener 1997 [text imprés] : Suplement de Crònica d´Ensenyament / Estanislau TORRES, Autor; Mª Àngels ANGLADA, Autor . - Barcelona : Generalitat de Catalunya. Institució de les Lletres Catalanes, 1997 . - 14 p. : Il. b/n. ; 22 cm..\n3170 TOR Llibre Compacte M 03.03 Biografies Exclòs de préstec\nLlançà. Agost 1994. Festa Major d´estiu / Mª Àngels ANGLADA\nTítol : Llançà. Agost 1994. Festa Major d´estiu\nData de publicació : Llançà, VIII/1994\nNota de contingut : Inclou el poema "Persistència" dedicat a Josep Palau i Fabre i Una fotografia d´aquest presa per Joan M. Pau.\nLlançà. Agost 1994. Festa Major d´estiu [text imprés] / Mª Àngels ANGLADA, Autor . - Llançà - Girona : Ajuntament de Llançà, Llançà, VIII/1994 . - : Il. b/n. ; 21x28´7 cm..\n13093 ANG Revista Compacte M 03.01/M 03.02 Monografies, estudis i articles sobre J. Palau i Fabre Exclòs de préstec\nSomnis de sucre candi / Àngel RODRÍGUEZ\nTítol : Somnis de sucre candi\nAutors : Àngel RODRÍGUEZ, Autor; Mª Àngels ANGLADA, Autor del pròleg, introducció, etc.\nISBN/ISSN/DL : ISBN 84-8300-730-4\nNota general : XV Premi de Poesia "Divendres Culturals" 1998. Ciutat de Cerdanyola.\nSomnis de sucre candi [text imprés] / Àngel RODRÍGUEZ, Autor; Mª Àngels ANGLADA, Autor del pròleg, introducció, etc. . - 1ª ed. . - Barcelona : Columna Edicions, S.A., 1999 . - 55 p. ; 13´5X20´5 cm..\nISSN : ISBN 84-8300-730-4\nXV Premi de Poesia "Divendres Culturals" 1998. Ciutat de Cerdanyola.\n10616 Poesia ROD Llibre Compacte M 04.03 Literatura Catalana Exclòs de préstec\nEl blat del temps / Montserrat ABELLÓ\nTítol : El blat del temps\nAutors : Montserrat ABELLÓ, Autor; Mª Àngels ANGLADA, Autor del pròleg, introducció, etc.\nDimensions : 20´2 cm.\nISBN/ISSN/DL : ISBN 84-86433-41 X\nNota general : Exemplar signat i dedicat per l´autora a Josep Palau i Fabre, amb data: "Eina, 11.11.93"\nEl blat del temps [text imprés] / Montserrat ABELLÓ, Autor; Mª Àngels ANGLADA, Autor del pròleg, introducció, etc. . - Barcelona : Columna Edicions, S.A., 1986 . - 58 p. ; 20´2 cm..\nISSN : ISBN 84-86433-41 X\nExemplar signat i dedicat per l´autora a Josep Palau i Fabre, amb data: "Eina, 11.11.93"\n5902 ABE Llibre Compacte M 04.03 Literatura Catalana Exclòs de préstec


Zona interior – Mirades – Mare de dia\nLa casa és un edifici a quatre vents, de més de cent anys, rehabilitat recentment. És una casa de pedra de planta baixa i primer pis amb terra ceràmic i finestres de fusta que s’estan canviant per PVC. La casa té calefacció de gasoil i també compta amb una caldera elèctrica utilitzada de forma supletòria. Ambdues instal·lacions es troben a una sala annex de la casa juntament amb tot l’equipament per treure l’aigua del pou, potabilitzar-la i desnitrificar-la. Tot i que per al consum d’aigua, s’utilitza una font d’aigua mineral. També compta amb una altra sala annex que actualment fa funcions de magatzem. Respecte a les instal·lacions i mesures de seguretat, es recomana mirar el Pla de Seguretat i Pla d’Emergència de l’annex 2 a on s’expliquen més detalladament.\nPer al projecte s’utilitzen els espais interiors de la planta baixa. L’entrada, anomenada Sala de Descoberta, és un espai de rebuda dels infants i les seves famílies, i la seva polivalència i distribució en racons permet varis usos: descoberta i manipulació d’objectes naturals i joguines, expressió de la creativitat i imaginació, joc simbòlic, etc. La sala d’estar, connectada amb l’anterior i anomenada Sala de la Calma i Mediateca, té un canviador per la higiene dels més petits i és un espai de tornada a la calma on poder gaudir d’una estona de contes i històries màgiques i alhora descansar i fer la migdiada desprès de dinar. Tanmateix, en dies de molt fred i/o pluja, aquesta sala permet fer un treball psicomotriu i de descàrrega emocional al no poder sortir a l’exterior tal i com es fa habitualment. La cuina de la casa, anomenada Sala de Cuina i Experimentació, és l’espai de preparació dels àpats dels infants i, en certs moments, dóna molt de joc per experimentar i transformar amb productes naturals, com per exemple veure tots els processos de l’elaboració del pa: veure com el pagès sembra el blat al camp del costat i el recull; de les llavors en surt farina desprès de moldre-les; amb la farina i altres ingredients es pot fer massa de pa que si es cou, es converteix en pa que podem menjar. Un altre espai del servei és El Rebost que fa funcions de magatzem dels diferents materials de joc i activitat dels infants i que, periòdicament, es van canviant i adaptant als seus interessos i necessitats. Finalment, hi ha el lavabo per la higiene dels infants, amb un canviador, adaptador per la tassa i la gibrelleta o orinal per anar deixant els bolquers, en el moment que sigui més idoni per l’infant.\nA continuació es pot veure el croquis dels espais interiors usats pel servei de mare de dia.\nAquí podeu veure un recull de les imatges dels diferents espais interiors (properament s’actualitzarà).


L’Ajuntament de Rubí anima la ciutadania a fer activitat física durant les vacances d'estiu - Ajuntament de Rubí\nL’Ajuntament de Rubí anima la ciutadania a fer activitat física durant les vacances d'estiu\nL’Ajuntament de Rubí anima la ciutadania a fer activitat física durant les vacances d'estiu El consistori recomana fer exercici durant les hores més fresques del dia per evitar patir els efectes de les altes temperatures pròpies d’aquesta època https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/l2019ajuntament-de-rubi-anima-la-ciutadania-a-fer-activitat-fisica-durant-les-vacances-destiu https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/l2019ajuntament-de-rubi-anima-la-ciutadania-a-fer-activitat-fisica-durant-les-vacances-destiu/@@images/image/preview\nEl consistori recomana fer exercici durant les hores més fresques del dia per evitar patir els efectes de les altes temperatures pròpies d’aquesta època\nCaminar, sortir a córrer o anar en bicicleta són algunes de les activitats que es poden fer per fer exercici\nMolts rubinencs escullen el període de vacances per realitzar activitat física. Caminar, nedar, anar amb bicicleta, jugar o practicar algun esport ens ajuden a millorar la salut, a prevenir i tractar diversos problemes de salut crònics, a controlar el pes, a estar més relaxats i a dormir millor.\nLa pràctica moderada i regular d’exercici és beneficiosa per a totes les edats i l’estiu és una bona època per fer esport. Amb tot, des de l’Ajuntament de Rubí es vol fer una crida perquè aquesta activitat a l’aire lliure es procuri dur a terme durant les hores més fresques del dia, que acostumen a ser a primera hora del matí o al vespre. I és que, un cop passat l’episodi de pluges dels darrers dies, es preveu que els termòmetres es tornin a recuperar durant les properes jornades.\nSi l’exercici no es practica durant les hores de menys calor, l'activitat física intensa i les altes temperatures poden provocar dolors, rampes i altres espasmes musculars. Per evitar-ho, a banda de limitar aquesta activitat durant les hores en les quals fa més calor, s’aconsella portar gorra, ulleres de sol, vestir roba lleugera, buscar les zones d'ombra, hidratar-se sovint amb petits glops i cuidar l’alimentació, evitant menjars calents i apostant per consumir aliments rics en aigua, com fruites, verdures i hortalisses.


Burr - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n40° 32′ 13″ N, 96° 18′ 02″ O / 40.5369°N,96.3006°O / 40.5369; -96.3006\nComtat Otoe County (en)\nBurr és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia una població de 66 habitants.\nSegons el cens del 2000, Burr tenia 66 habitants, 36 habitatges, i 16 famílies. La densitat de població era de 318,5 habitants per km².\nDels 36 habitatges en un 11,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,4% hi vivien parelles casades, en un 2,8% dones solteres, i en un 52,8% no eren unitats familiars. En el 47,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 25% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,83 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,65.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 16,7% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 21,2% entre 25 i 44, un 31,8% de 45 a 60 i un 22,7% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 35.000 $ i la renda mediana per família de 38.125 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.786 $ mentre que les dones 23.750 $. La renda per capita de la població era de 20.113 $. Cap de les famílies i el 5,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nAdams (20 km)\nCook (12 km)\nSterling (11 km)\nUnadilla (17 km)\n↑ 2,0 2,1 2,2 «Fact Sheet- Burr». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.\n↑ «Geographic Comparison Table- Burr». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Burr&oldid=22309799»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 11 nov 2019 a les 12:20.


Creixen un 22% dels atesos de Creu Roja per pobresa energètica\nCreu Roja de Catalunya ha alertat que en els últims cinc anys la pobresa energètica ha crescut un 22% entre les persones ateses per l'organització, passant d'un 58% en 2013 a un 79,3% el 2018, i 8 de cada 10 de les persones ateses asseguren prendre mesures per reduir el consum energètic, com cuinar menys.\nEls ambulatoris alertaran a la Generalitat de casos de pobresa energètica\nDurant el 2018, l'organització va atendre més de 1.000 persones en situació de vulnerabilitat energètica i va dur a terme més de 2.300 intervencions a tot Catalunya, ha informat la institució humanitària en un comunicat aquest dilluns.\nL'enquesta 'Condicions de Vida del 2018' publicada per l'Institut d'Estadística de Catalunya (Idescat) indica que es tracta d'un fenomen en alça a Catalunya, i el percentatge de persones que no poden mantenir l'habitatge a una temperatura adequada ha augmentat del 6,3% al 8,8%.


Ets aquí:Resultats Gran Rua de Carnaval 2022\nDissabte, 02 abril 2022 22:57\nCarrossa Gran i Petita, Comparsa, Disfressa i Debutant\nLa Gran Rua de Carrosses i Comparses del Carnaval de Platja d’Aro 2022 ha aplegat el dissabte 2 d’abril un conjunt de 66 colles a concurs de dues desenes de poblacions de les comarques de Girona amb 3.500 figurants acompanyades per la Colla No Me’n Recordo de les Reines Carnestoltes de Platja d’Aro. Un espectacle de cinc hores seguit per 50.000 persones en directe i per milers més a través de la retransmissió televisiva. A partir de les 23 h s’han lliurat els guardons dotats amb 8.000 euros a la Plaça dels Estanys\nCarrossa Gran: La Carnavalesca d’Olot i Castellfollit de la Roca (1a-555 punts), Mar i Muntanya de Santa Cristina d’Aro (2a-548), La Santjoanenca de Sant Joan les Fonts (3a-471), Associació Grup Endansa de Montcada i Reixach (4a-464) i Tribala de Pineda de Mar (5a-449)\nCarrossa Petita: Xulibert de Calonge (1a-368 punts), La Banda del Pati de Castell d’Aro (2a-353), El Merlots de Santa Cristina d’Aro (3a-338 punts), Golfo’s de Sant Feliu de Guíxols (4a-310 punts) i Vas Dat de Castell-Platja d’Aro (5a-304)\nComparsa: Els Emmaskarats d’Olot (1a-399 punts), Els Gínjols d’En Bas de Sant Esteve d’En Bas (2a-326), Associació Kinbedeball de Salt (3a-306), Associació Carnavalesca d’Aquí d’Allà de Palamós (4a-303 punts) i Les Trapelles de La Bisbal d’Empordà (5a-273)\nDisfressa (compatible amb totes les categories anteriors): Mar i Muntanya de Santa Cristina d'Aro (1a-250 punts), Els Emmaskarats d’Olot (2a-240*), Carnavalesca d’Olot i Castellfollit de la Roca (3a-240), Associació Grup Endansa de Montcada i Reixach (4a-233) i La Santjoanenca de Sant Joan Les Fonts (5a-217) (*en cas d’empat, guanya qui ha obtingut més puntuacions màximes)\nColla debutant (Premi únic): Associació Grup Endansa de Montcada i Reixach (464 punts). Les altres colles que han desfilat per primer cop a Rua han estat: Tribala, Karnavalots de Sant Miquel d’Olot, Les Cap-i-Cua de Palamós, Els Botiflers de Platja d’Aro i Pla d’Es Pla de Palamós\n[ consulteu totes les puntuacions en els documents adjunts ]\n+info: Oficina de Turisme · T 972 817 179 · W 605 827 945 · turisme@platjadaro.com · web\nCarrossa Gran 2022 (145 Baixades)\nCarrossa Petita 2022 (124 Baixades)\nDisfressa 2022 (99 Baixades)\nComparsa 2022 (105 Baixades)\nDebutant 2022 (59 Baixades)\nMés en aquesta categoria: « Posem nom al nou espai sociocultural\tFormació de Persones Adultes »


Espectacle "Petjades del temps" a Torroella de Montgrí | [ AGRUPAMENT D'ESBARTS DANSAIRES ]\nAmb la cobla Mil·lenària «Fidelíssima Vila de Perpinyà», dirigida per Jordi Núñez i Pallarola\nGrup Montgrí Dansa, de Torroella de Montgrí\nCom és habitual per la Festa Major de Torroella de Montgrí, el Grup Montgrí Dansa de l’Associació Sardanista Continuïtat puja a l’escenari per presentar el seu espectacle de dansa d’arrel tradicional.\nEnguany, viatjarem pels territoris de parla catalana amb un espectacle molt especial, ja que aquest 2017 coincideix amb el 30è aniversari del grup. Una "petjada" més per a aquesta entitat torroellenca que deixa la seva empremta en la història de la dansa catalana.\nMés enllà d’un espectacle d’esbart, el GMD ha optat sempre per les noves tendències, que han determinat la seva trajectòria al llarg dels anys. Aquest nou muntatge pretén compartir amb tot el públic aquestes "petjades del temps…".\nDirecció artística i coreogràfica : Sebastià Vilanou\nInici » Agenda » Espectacle "Petjades del temps" a Torroella de Montgrí


El nou emplaçament i edifici provisional de la Llar d'Infants de Castell d'Aro són la principal novetat del curs escolar 2017-2018 a Castell-Platja d'Aro - Diari digital de Ràdio Platja d'Aro\nEl nou emplaçament i edifici provisional de la Llar d’Infants de Castell d’Aro són la principal novetat del curs escolar 2017-2018 a Castell-Platja d’Aro\nRedacció 30/08/2017\tNo Comments\nA la resta de centres de primària i secundària del municipi, aquest estiu, s’han fet feines de manteniment\nTots els alumnes dels centres de primària de Castell-Platja d’Aro començaran el curs escolar el dimarts, 12 de setembre, excepte les dues escoles bressol del municipi que començaran el dilluns, 18 de setembre i, a l’IES Ridaura, el dijous 14 de setembre.\nAquests dies s’està posant a punt el nou edifici provisional de la Llar d’Infants de Castell d’Aro, format per divuit mòduls, que s’ha ubicat al pati de l’Escola Vall d’Aro. La Generalitat de Catalunya ha autoritzat a l’Ajuntament a ocupar una part del pati de l’Escola Vall d’Aro durant un parell de cursos consecutius. L’edifici té una superfície superior als 700 metres quadrats.\nDilluns vinent s’acabarà el procés d’instal.lació i condicionament dels mòduls. A partir del dilluns, 12 de setembre, es farà el trasllat del mobiliari de l’antiga Llar d’Infants de la Plaça Poeta Sitjar al nou edifici i fins al divendres 15 s’equiparan totes les aules i espais.\nEl nou edifici provisional disposa de tots els espais i serveis necessaris per a proporcionar als infants, famílies i professionals del centre les màximes comoditats i funcionalitat.\nDes del consistori volen que l’edifici definitiu es faci amb la brevetat més gran possible però encara no disposen de cap termini.\nFeines de manteniment a la resta de centres\nPerquè el dilluns, 12 de setembre, tot estigui a punt per començar el nou curs, durant els mesos d’estiu s’han fet petits treballs de manteniment als centres de primària (Els Estanys, Fanals d’Aro i Vall d’Aro), la Llar d’Infants de Platja d’Aro i a l’IES Ridaura.\nPrevious Previous post: 15.000 persones van visitar el cap de setmana la divuitena edició del Mercat Medieval de Castell d’Aro\nNext Next post: El conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, referma el compromís de la Generalitat, amb la junta directiva del Club Nàutic Port d’Aro, d’aprovar les inversions necessàries al Port de Platja d’Aro garantint la sostenibilitat econòmica i ambiental del projecte


Enjoy Christmas Time at Chaparral Golf, Costa del Sol, Spain.\nEnjoy Christmas Time at Chaparral Golf!\n18 december, 2017 av Chaparral\nFind the best deal booking online: https://www.imastergolfbooking.com/en/chaparral\nKategorier Erbjudanden Etiketter Christmas, Christmas, costa del golf, costa del golf, costa del sol, costa del sol, epaña, epaña, golf, golf course, golf course, marbella, marbella, mijas, mijas, navidad, navidad, sea, sea, spain, spain, sun, sun, sunny, sunny, views, views, winter, winter Inläggsnavigering\nNew Green Fee Packages 2018


Aquest Web utilitza tant cookies temporals de sessió com cookies permanents. Les cookies de sessió emmagatzemen dades únicament mentre l’usuari accedeix al Web, i les cookies permanents emmagatzemen les dades al terminal per a que siguin accedides i utilitzades en més d’una sessió. Segons la finalitat per a la qual es tractin les dades obtingudes a través de les cookies, el Web pot utilitzar:\nSón aquelles que permeten a l'usuari accedir al servei amb algunes característiques de caràcter general predefinides en la seva terminal o que el propi usuari defineixi. Per exemple, 'idioma, el tipus de navegador a través del com accedeix al servei, el disseny de continguts seleccionat, geolocalización del terminal i la configuració regional des d'on s'accedeix al servei.\nSón aquelles que permeten la gestió eficaç dels espais publicitaris que s'han inclòs a la pàgina Web o aplicació des de la qual es presta el servei. Permeten adequar el contingut de la publicitat perquè aquesta sigui rellevant per a 'usuari i per evitar mostrar anuncis que l'usuari ja hagi vist.\nLes cookies de AddThis: és una empresa tecnològica que permet als llocs web i als seus usuaris compartir fàcilment el contingut amb els altres, a través d’icones d’intercanvi i de les destinacions de bookmarking social. Les cookies AddThis s’utilitzen per tal d’habilitar el contingut per ser compartit. AddThis també s’utilitza per recopilar informació sobre com es comparteix contingut del lloc web. Les cookies ajuden a identificar de forma única a un usuari encara que no de forma personal, sinó pel que fa a direcció per no repetir tasques dins d’un període de temps especificat.\nImportant: Preguem, llegeixi atentament la secció d'ajuda del seu navegador per conèixer més sobre com activar la “manera privada”. Podrà seguir visitant nostra web encara que el seu navegador estigui en “manera privada”, si bé, la seva navegació per la nostra web pugues no ser òptima i algunes utilitats poden no funcionar correctament.


El riu Sió es desborda a Agramunt i inunda de nou la residència en la que van morir quatre àvies – Comarques de Ponent\nEl riu Sió es desborda a Agramunt i inunda de nou la residència en la que van morir quatre àvies\nEl riu Sió s’ha desbordat aquest dijous al migdia al seu pas per Agramunt i la població ha reviscut la tràgica rubinada del 2015 en la que van morir quatre àvies ofegades en una residència. De fet, avui la mateixa residència també s’ha vist afectada per l’aigua. L’alcalde, Bernat Solé, ha explicat que “en aquesta ocasió l’aigua ha entrat al pati posterior de l’edifici per la claveguera, no pel seu nivell, ja que no ha arribat ni molt menys a l’alçada de la residència”. Els Bombers han estat bombant l’aigua tota la tarda per evitar que l’edifici s’inundés.\nEl desbordament del riu Sió al seu pas per Agramunt pel temporal Glòria ha inundat parcs, jardins, baixos, aparcaments i magatzems d’alguns habitatges, fet que ha generat preocupació entre els veïns a qui l’Ajuntament ha recomanat que es confinessin a la seva segona planta dels seus habitatges o bé que s’allunyessin de la zona afectada. Per precaució, el consistori també ha suspès les activitats a l’Espai Cívic i a l’Escola Municipal de Música i la Policia Local ha tallat tots els accessos al riu.\nEl nivell de l’aigua ha començat a baixar a partir de les 8 del vespre.\nSolé ha agraït la coordinació de tots els agents de seguretat i emergències i ha destacat que “en aquesta ocasió hem rebut els avisos pertinents de forma diligent i adequar, fet que ens ha permès mantenir la població informada. Solé també ha posat en valor el funcionament dels sensors instal·lats a la capçalera del riu Sió, ja que “ens han informat en tot moment del nivell que porta el riu aigües amunt i el risc que ens podia suposar hores més tard”.\nDemanen netejar la llera del riu Sió a la zona del Pont de Ferro\nL’alcalde d’Agramunt s’ha mostrat especialment preocupat pel Pont de Ferro, ja que «és un dels punts que ens genera més incertesa quan patim rubinades d’aquestes característiques». Aquest migdia l’aigua que s’ha desbordat ha arribat al límit del Pont de Ferro, aqüeducte que connecta el Canal d’Urgell al seu pas pel riu Sió. Solé ha recordat que «quan es va dissenyar, l’alçada que hi havia entre l’aqüeducte i la llera del riu era molt més elevada que en l’actualitat, ja que s’han acumulat sediments i brutícia». Solé ha afegit que «si l’aqüeducte estigués ple d’aigua no passaria res però a l’estar buit, perquè duen a terme treballs de manteniment de Canal d’Urgell, la infraestructura pot desplaçar-se amb la força de l’aigua». De fet, responsables del canal tenien dos camions de grans dimensions carregats d’arena per posar-los a l’interior de l’aqüeducte en cas que fos necessari. És per això que des de l’Ajuntament d’Agramunt i la Comunitat de Regants de Canal d’Urgell porten anys reivindicant a la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre (CHE) que dugui a terme una actuació de neteja de la llera i una millora del drenatge a la zona per garantir la seguretat del Pont de Ferro en dies de fortes inundacions.


Una altra Festa Major era possible i necessària\nRafa Homet, Dolors Ruiz, Josep Maria Calaf, Núria Raspall i Oriol Martori (Grup municipal d'ERC)\nÉs evident que la Festa Major d’enguany no podia ser com sempre. Ni semblant a la de sempre.\nPerò la Festa Major del 2020, la Festa Major de la pandèmia, es podria haver convertit en un gran acte d’homenatge a tothom que ha estat a primera línia per fer front a la crisi sanitària de la Covid-19.\nNo havia de ser una festa major d’actes multitudinaris, ni de sortir al carrer a passejar, ni de sopars amb amics. Podríem haver fet una festa major amb cultura de quilòmetre zero, amb els productors culturals del poble capaços d’organitzar, amb totes les garanties, actes de petit format a l’aire lliure en espais amb aforament limitat o en actes que arribessin a casa.\nPodríem haver demanat als castellarencs i castellarenques que féssim festa major des de casa, des del balcó, guarnint finestres i balcons per rememorar els carrers engalanats. Podríem haver fet festa major a la xarxa, aprofitar per explicar al món qui som i quins valors ens uneixen com a poble.\nPerò no, unilateralment la festa s’ha anul·lat. La ciutadania de Castellar és majoritàriament responsable i cal agrair-los sempre la seva bona actuació durant tota la pandèmia.\nAnul·lar la Festa Major és una decisió històrica que calia haver pres amb consens. La setmana passada se’ns va informar de la intenció de l’alcalde i vam demanar temps per valorar-ho i proposar alternatives.\nNi al comitè de crisi ni a la comissió informativa hem tingut cap interlocutor per parlar de la Festa Major, només quinze minuts abans del ple municipal en Junta de Portaveus. Hi ha alternatives per fer una Festa Major adaptada a la realitat que ens està tocant viure, sense actes multitudinaris, que ajudi a no enfonsar el sector cultural i permeti a la ciutadania expressar l’agraïment a totes les persones que estan lluitant contra la pandèmia. Una festa major diferent i necessària, que ha estat anul·lada unilateralment per l’alcalde, malgrat que teníem un acord escrit per mantenir el pressupost de Festa Major. Ens sentim decebuts i disgustats. Cal creure en Castellar i en la seva gent, o no ens en sortirem.