Noves incorporacions al catàleg de Mésdemil! | Mésdemil | El Segell Valencià\nEn les pròximes setmanes i de cara a la tardor, estem contents de presentar-vos els nous treballs de Tardor, Gener, Talps, Ali Farnat i Nèstor Mont.\nEls xics de Tardor estan en plena fase de pre-producció del seu nou treball, que gravaran entre el 23 de setembre i el 10 d’octubre, i esperen poder presentar a principis de novembre. De moment, tot el que envolta el disc és un misteri, fins i tot el títol, el qual faran públic aquesta setmana. Sabem que estan preparant també un videoclip i un projecte de crowfunding, que llançaran a finals de setembre. Estigueu ben atents!\nUna altra de les novetats que estem encantats de presentar-vos és el disc El temps del llop, de Gener, el nou projecte musical de Carles Chiner (Quart de Poblet), component dels ja desapareguts Home Fòssil. El disc ja està diponible en endescàrrega anticipada per a tots els mecenes que van fer possible el projecte amb les seues aportacions econòmiques, però el llançament oficial no serà fins al dia 17 d’octubre. A més a més, els mecenes han pogut tindre accés a algunes maquetes del procés de creació i a un grapat de cançons finalment descartades. El disc veurà la llum acompanyat d’un videoclip i d’una nova pàgina web.\nD’altra banda, pròximament presentarem Simetries, el primer treball de Talps (Borriol), el porjecte d’Aitor Cabo, Marc Castellano i David González. Aquesta banda borriolenca va nàixer fa 10 mesos i ha servit als seus membres per canalitzar molts anys de vivències musicals compartides en altres projectes, plasmant en aquest primer treball tota la seua essència.\nAli Farnat és un grup format l’any 2008 per músics provinents d’altres formacions musicals desaparegudes recentment, com ara Skaparapid, Escaramussa Folk i Fuzio Musikistaro. En aquest nou projecte, fusionen l’ska amb ritmes tradicionals valencians i mediterranis, amb tocs de la música balcànica. Som de ponent és el seu segon treball discogràfic, que inclou cançons instrumentals i cançons cantades en valencià que parlen de coses quotidianes, de lluites, d’esperances, en definitiva cançons per gaudir ballant i reflexionant, sempre amb el fil conductor de la Mediterrània.\nL’últim projecte que estem preparant és el tercer treball discogràfic de Néstor Mont (Algemesí) en solitari: Tres. Es tracta d’un disc que aposta per la sinceritat sonora, gravat en directe en formació de trio, amb Josep Pérez a la bateria i cors, i Pere Ródenas al baix i cors. Una aposta per la senzillesa i la contundència. Un treball que reflexiona sobre la condició humana, que inclou poemes d’autors com V.A. Estellés i Marc Granell, que posa lletra a La Muixeranga, i que reivindica referents dels drets humans, l’alegria i l’estima.\nAnterior Minigira de presentació d'"Intacte"\nSegüent Nou videoclip d'El Trineu Tanoka


Rayo Vallecano vs Elche en directe deporte en directe - Diari de Girona\nPartit: Rayo Vallecano - Elche, En directe\nRematada parada a l'esquadra esquerra. Antonio Milic (Rayo Vallecano) després d’un llançament amb el cap des del centre de l'àrea. Assistència de Stole Dimitrievski passada llarga.\n¡GOOOOOOOOOOOOL!Gooooool! Rayo Vallecano 2, Elche 3. Jonathan Montiel (Rayo Vallecano) després del llançament amb la dreta des de fora de l'àrea a l'esquadra dreta. Assistència de Andrés Martín.\nRematada fallada per Dani Escriche (Elche) després d’un llançament amb el cap des del centre de l'àrea que marxa molt per sobre el travesser. Assistència de Iván Sánchez amb un centre a l'àrea després de treure una falta.\n¡GOOOOOOOOOOOOL!Gooooool! Rayo Vallecano 1, Elche 3. Dani Escriche (Elche) després de llançament amb l'esquerra des del centre de l'àrea per baix, al costat del pal esquerre. Assistència de Josan.\nRematada fallada per Pere Milla (Elche) després d’un llançament amb el cap des del centre de l'àrea la pilota es perd pel costat esquerra de la porteria. Assistència de Óscar Gil amb un centre a l'àrea.\n¡GOOOOOOOOOOOOL!Gooooool! Rayo Vallecano 1, Elche 2. Pere Milla (Elche) després de llançament amb l'esquerra des del centre de l'àrea al centre de la porteria.\n¡GOOOOOOOOOOOOL!Gooooool! Rayo Vallecano 1, Elche 1. Óscar Gil (Elche) després del llançament amb la dreta des del costat dret de l'interior de l'àrea pel costat dret de la porteria. Assistència de Juan Cruz amb un centre a l'àrea.\nRematada fallada per Mario Suárez (Rayo Vallecano) després d’un llançament amb el cap des del centre de l'àrea molt a prop del pal dret, ha marxat lleugerament desviat. Assistència de Jorge de Frutos amb un centre a l'àrea.\n¡GOOOOOOOOOOOOL!Goooool! Rayo Vallecano 1, Elche 0. Mario Suárez (Rayo Vallecano) va convertir el penal després del llançament amb la dreta per baix, al costat del pal esquerre.\nRematada fallada per Mario Suárez (Rayo Vallecano) després d’un llançament amb el cap des del centre de l'àrea que es va alt i per l'esquerra. Assistència de Óscar Trejo amb un centre a l'àrea després d'un servei de cantonada.


sobrevivir a los campos de fresa - cat - Zampa Premio de Fotografia\nsobrevivir a los campos de fresa – cat\nAquest treball foto periodístic pretén evidenciar els abusos i la vulneració de drets als que es veuen exposades les dones d’origen marroquí contractades per a la recol·lecció de fruits vermells produïts a la província de Huelva, Espanya.\nLes primeres informacions sobre la vulneració dels drets de les treballadores temporals marroquines recol·lectores de maduixa es remunten a principis dels anys 2000, quan es va posar en marxa el sistema de contractació en origen per a satisfer les necessitats de mà d’obra per a la recol·lecció de fruits vermells a Andalusia. Entre 2018 i 2019 algunes d’aquestes dones van denunciar a dues empreses de Huelva per impagament, males condicions laborals, abusos i agressions sexuals. Aquestes denúncies van escalar fins a convertir-se en casos judicials.\nUn equip de periodistes va desenvolupar durant un any una recerca per a documentar i denunciar les violències que sofreixen les dones contractades al Marroc. Aquest recorregut fotogràfic i testimonial acompanya a Fàtima, i Hasna des dels seus pobles rurals d’origen travessant el mediterrani a la recerca d’un salari digne que els permeti sostenir a les seves famílies, recull les denúncies de Drisiya, Aisha i Salima i aporta evidències sobre les condicions laborals en les explotacions agrícoles. Els abusos sustentats en les condicions d’empobriment d’aquestes dones enriqueixen a les empreses del sector en l’Estat espanyol.\nEntre 14.000 i 19.000 temporeres marroquines viatgen cada any del nord d’Àfrica al sud d’Espanya per a treballar durant uns mesos en els camps de fruits vermells a canvi d’un sou digne per a poder mantenir a les seves famílies. Migren a la província espanyola de Huelva amb visat per la via de la contractació en origen, però, malgrat l’estructura legal que les empara, algunes pateixen tot tipus d’abusos i maltractaments una vegada arriben a les finques agrícoles. Les jornaleres que s’han atrevit a alçar la veu denuncien casos d’explotació laboral, assetjament i agressió sexuals.\nEn els tres o quatre mesos que solen estar a Huelva, les dones marroquines generen ingressos per a alimentar als seus fills i a la seva família durant tot l’any. Aquesta regió espanyola, confrontant amb Portugal, és responsable de la producció nacional del 98% de fruits vermells.\n“El conveni col·lectiu del sector és el que està pitjor pagat de l’Estat. Cada vegada hi ha menys espanyols treballant en els camps, però els fruits vermells continuen sent el motor agrícola de la zona i, per això, contracten dones al Marroc ja que elles l’aguanten gairebé tot”, explica José Antonio Brazo Regalado, representant del Sindicat Andalús de Treballadors (SAT) a Huelva.\nLa majoria de les dones entrevistades expliquen que les promeses sobre les condicions de treball durant el reclutament al Marroc no tenen res a veure amb la realitat que es troben quan arriben a Huelva: casetes d’obra on viuen amuntegades fins a 18 temporeres, hores de treball sense remunerar, insults perquè treballin més ràpid sota l’amenaça de quedar-se sense un dia de sou i la resistència dels seus superiors a portar-les al metge quan pateixen problemes de salut.\nA vegades, fins i tot, són induïdes a exercir la prostitució per altres treballadores de l’empresa amb homes “interessats” en els seus serveis o sofreixen coacció sexual. Així ho testifiquen les veus de Aisha o Salima (noms ficticis per a protegir la seva identitat) i els documents judicials dels casos obtinguts al llarg d’aquesta recerca periodística. La seva vulnerabilitat, la majoria de les temporeres contractades són pobres, analfabetes i amb fills menors al seu càrrec, adoba el terreny a tots aquests abusos i maltractaments.\nMalgrat conèixer els perills als quals s’enfronten, milers de treballadores decideixen creuar l’Estret. “Al Marroc, les jornaleres s’exposen a hores extra no remunerades, insults, assetjament sexual, la prohibició d’anar al lavabo i a haver d’esperar molta estona abans que vingui el transport que les portarà a casa una vegada acabada la jornada”, explica Ayachi Kazali, membre a Larraix del sindicat més important del Marroc, la Unió Marroquina del Treball (UMT).\n“La situació és més o menys la mateixa aquí [el Marroc] que allí [Espanya], però almenys a Huelva cobren més”, assenyala el sindicalista en relació amb els 73 dirhams (7 euros) diaris que se sol cobrar al país nord-africà enfront dels 40 euros que es guanya a Espanya.\nEn 2020, no obstant això, l’arribada massiva de treballadores marroquines a Huelva es va veure frenada per la pandèmia global del coronavirus i el tancament de fronteres entre Espanya i el Marroc. El 25 de març, quan tan sols 7.000 jornaleres havien arribat a Espanya, el Govern de Pedro Sánchez va anunciar que suspenia els procediments de contractació en origen durant la vigència de l’estat d’alarma i mentre es mantinguessin les restriccions frontereres. Aquesta situació va deixar a 11.000 dones sense un treball que ja tenien confirmat.


Bits & Beats: I que és això de Facebook?\nI que és això de Facebook?\nFacebook és una mena de 'xarxa social' on els usuaris informen del seu dia a dia i la interacció amb altres usuaris o comunitats. Dit així, és sembla el mateix de sempre: una mena de Myspace on la gent penja les seves fotos, comentaris, i on es veu la llista de contactes. Doncs no! (i si). Facebook ha pujat com l'escuma últimament, i el seu èxit no només és gràcies al seu disseny senzill i la seva fàcil utilització. La gran característica és que s'ha obert a aplicacions de tercers cosa que el myspace no ha fet. Això vol dir que Facebook ofereix milers d'aplicacions (des d'un mini-feed de blogs fins a jocs online, galeries de Flickr i altres.., etc.) que es poden integrar al nostre compte. No és fàcil explicar-ho, és millor que ho proveu. És gratuit i, si us agrada, ja tindreu una cosa més per perdre el temps per Internet.\nPersonalment m'agrada molt més que Myspace. A Facebook pots actualizar el perfil, escriure comentaris als col·legues, dedicar cançons, enviar regals, afiliar-te a grups i comunitats (des d'universitats, fins a fans de grups musicals, cinema o televisió) i moltíssimes coses més. A Facebook hi té cabuda de tot! Doneu-li un cop d'ull i ja em direu. Al principi costa una mica situar-se amb tanta aplicació, però a mida que anem afegint allò que ens agrada, la cosa millora!\nEl meu perfil a Facebook (crec que només el poden veure els usuaris registrats)\ntags facebook, myspace, web 2.0\nArnau 17/10/07 20:32\nal MySpace l'odio... però potser amb el Facebook sí que m'hi acabo entenent.\nTot i així, em fa una mandraaaa. Això del dospuntzerisme no s'acaba mai. Quan ja t'has fet el blog i el flog, no n'hi ha prou, t'has de linkedinitzar, perfilejar, youtibitzar, flickeritzar, picassar,twittejar i a més, fer-te un Myspace que, ai!, aviat es veu superat pel facebook... i el que vindrà després!\nsunxez 17/10/07 20:44\nNo podries tenir més raó!\nEstic totalment d'acord amb tu! I nosaltres som dèbils perquè acabem provant totes les merdes 2.0...\nPer allò dle myspace...segur que deuries riure amb http://bitsandbeats.blogspot.com/2007/10/crtica-constructiva-fotolog-i-myspace.html\nArnau 19/10/07 04:19\nsí, sí, es passen una mica, pro ho vaig trobar catxondo :p\nLeopard, de moment no.\nTorna la Britney\nVols guanyar un iPod Touch?\nSolució a la il·lusió auditiva\nPerdidos, avui arriba la tercera temporada a La 2\nTriplet del trio dolç\nEl nou single de la Kylie\nCrítica constructiva a Fotolog i Myspace\nFent deures endarrerits: material del concert de T...\nThe Chemical Brothers al Espacio Movistar\nEls avis, la Wii, i el bowling\nUnderground Family Festival\nBurton i Depp, altra cop foscos\nWill.I.Am sampleja en el seu Songs About Girls\nLa Muchachada Nui demana audiència\nEl que és bo dura poc\nPolicia, llums i projectes buits


VISCaVIC 2015 (Mostra d’Entitats i Músiques de Vic) – Procés Comunitari Vic\nDONEM PER TANCAT EL VISCaVIC 2015\nEl dissabte 9 de maig dins de la 12a Mostra d’Entitats i Músiques de Vic, es va realitzar la tercera i última edició del VISCaVIC 2015, la trobada que ha tingut per objectius donar a conèixer el projecte a la ciutadania i fomentar la convivència i el sentiment de pertinença a la ciutat.\nLa Mostra d’Entitats i Músiques de Vic és un esdeveniment consolidat que s’ha convertit en un espai de diversitat, convivència, tolerància i d’intercanvi d’idees i iniciatives on les entitats es donen a conèixer i aprofiten per fer xarxa amb les demés associacions de la ciutat. Per això aquest context ha estat una bona oportunitat per ser-hi presents i convidar a les entitats de la ciutat a implicar-se al Projecte.\nDurant aquesta jornada més de 500 persones visitants i ciutadans i ciutadanes implicats en un teixit associatiu ric i divers de la ciutat han passat i participat de diferents maneres de l’acció VISCaVIC.\nUna vegada més el VISCaVIC ha permès visualitzar que tots i totes vivim i convivim a Vic, a partir de la construcció de forma col·lectiva d’un mapa on hi havia representada la xarxa de camins que ens han portat a viure a la ciutat. També s’han recollit les opinions, vivències i experiències de la ciutadania sobre la convivència a la ciutat a partir de petites converses.\nLes mirades i visions recollides al VISCaVIC formaran part d’una recerca participativa que es durà a terme a la ciutat en diferents espais i moments i que permetrà tenir un coneixement compartit i global de la realitat local. Aquest serà el punt de partida comú gràcies al qual s’elaborarà a mig termini, també de forma participativa i des de la corresponsabilitat, un pla d’acció per donar resposta als principals reptes de la nostra ciutat.\nBACKLes tardes d'estiu al carrer - Champions Vic 2016\nNEXTVISCaVIC 2015 (Fira de la Cooperació - Sant Jordi)


Vox avisa Torra que seguiran "defensant la legalitat" des dels tribunals\nImatge d'arxiu del líder de Vox, Santiago Abascal | ACN\nper ACN 15 de maig de 2019 14:07\nEl líder de Vox s’ha mostrat confiat que a les municipals i a les europees podran repetir “el gran triomf” del 28-A, malgrat que van fer campanya “amb pocs mitjans” i amb els “impediments de la JEC”. Abascal ha dit que aspiren a tenir representació “a totes les institucions” perquè “es produeixi una normalització de la vida política espanyola”. El líder de Vox ha insistit que volen reformar la Constitució perquè l’Estat de les autonomies evolucioni “cap a un Estat unitari i políticament centralitzat”. Abascal ha afegit que aspiren a reformar la llei amb els mecanismes existents “i no amb referèndums il·legals per part d’un govern colpista contra el que no s’ha actuat com caldria”.


Registrar dominis .solutions - Entorno Digital\nRegistre de dominis .solutions\nDominis | Dominis | Extensions de dominis | .solutions\nSOLUTIONS és un domini genèric que serveix per identificar-te amb un nom, producte, marca, etc a Internet, mitjançant una pàgina web o altres serveis com el correu electrònic. Per exemple si algú vol veure la teva pàgina web que està sota el teu domini SOLUTIONS escriurà en un navegador www.elteunomdemarca.solutions\nEl registre de dominis .solutions no té requisits en fase Lliure.\nDonuts Inc. és el sol·licitant la terminació .solutions i moltes altres de nous dominis gTLDs. Aquest nou domini proporcionarà als usuaris d'Internet noves oportunitats i expressions que no existeixen actualment en línia.\nRequeriments de dominis .solutions\nA la fase Lliure dels dominis .solutions, qualsevol persona física o jurídica podrà registrar dominis en aquesta extensió. Aquesta fase es regeix per la norma del que primer arriba, primer registra.\n- Amb la compra del teu domini .solutions pots seleccionar els nostres serveis de DNS per l'activació del teu domini ".solutions".\n- Entorno posa a la teva disposició amb el registre del domini .solutions una àmplia gamma de serveis de hosting, servidors virtuals i certificats SSL.\n- Si estàs interessat en la recuperació o vigilància d'un domini .solutions pots veure la nostra secció de serveis corporatius.\n- Al comprar el domini web amb l'extensió .solutions podem ajudar-te en el teu projecte de presència a internet amb aplicacions opensource tipus Wordpress, Drupal, etc. o projectes a mida allotjats en el teu domini web .solutions\nPer registrar dominis genèrics .solutions has de completar el formulari de registre on-line.\nEls dominis .solutions es poden contractat entre 1 i 10 anys.\nPer renovar dominis .solutions aquests han d’estar en període de renovació i es poden renovar entre 1 i 9 anys.\nEls dominis .solutions també admeten renovació anticipada.\nPer a transferir dominis .solutions és necessari:\nAl transferir dominis .solutions aquests es renoven per un any més a partir de la data d'expiració. El procés té una durada máxima de 5 dies.\nNomés podem fer un canvi de titular d'un domini .solutions si Entorno Digital és el Registrador acreditat. Si no és així, el primer que hem de fer és transferir-lo a Entorno Digital.\nEl canvi de titular de .solutions té un cost de 50 euros (preus sense IVA) .\nPots modificar els contactes i servidors de DNS dels teus dominis .solutions a través del teu panell de control, al que pots accedir des de l‘apartat “USUARI REGISTRAT” del nostre web.\nTarifa de dominis .solutions\nSi gestiones varis dominis .solutions o altres dominis territorials posa't en contacte amb nosaltres per conèixer els nostres descomptes per volum.\nSi necessites qualsevol aclariment per registrar dominis .solutions o contractar un servei de hosting posa't en contacte amb nosaltres.


ANDORRA CONFIA EN… – Canòlich Music 2022\nCor de Rock d’Encamp\nLa música és un eina per créixer com a persones.\nAmb aquesta idea pedagògica i musical nasqué fa 9 anys sota la batuta de dos professors de Segona Ensenyança, en Gil Blasi i en Jordi Porta. Aquest cor d’adolescents, divers en orígens i nacionalitats, reflecteix la realitat juvenil del nostre país. Amb la música s’acompleix el somni de cohesionar joves estudiants de realitats socials diferenciades per crear vincles i amistat.\nAquest músic cantautor d’Andorra ens vol transmetre energia positiva.\nEl curs passat va participar en el nostre concert virtual amb el seu èxit Alea jacta est, també és conegut pel gran públic per la seva cançó És Nadal a Andorra.\nMúsica autèntica i amb passió\nSunset Dreams són una nova formació musical a Andorra formada per la Mar Capdevila, en veu i cors; la Cristina Masferrer, en piano i cors; i el Xavier Moreno, en guitarra acústica, cors i producció audiovisual. Un trio musical que va néixer en ple confinament que ofereix música melòdica i amb ànima.\nLadis Baró acaba d’emprendre una carrera en solitari.\nMembre dels Old School i des de fa temps componia temes.\nAra estrena en solitari, una nova proposta que s’afegeix al panorama andorrà. Aquest estiu ja ha sonat animant « les nits d’estiu » al nostre país.\nCantant, músic i saxofonista.\nAquest jove ens proposa reenamorar-nos d’aquella gran música cantada i tocada per orquestres de jazz dels 40 o 50 del segle XX, però que s’han fet universals.\nZip de Guzmán\nUna veu prodigiosa que no us deixarà indiferents.\nDe formació clàssica, baríton originari de les Filipines i establert a Andorra, Zep de Guzmán arribarà amb la seva potent veu per fer-vos enlairar.\nAquesta formació de dansa tradicional és una formació amb molta tradició.\nNasqué l’any 1963 d’un grup de dansaires que formaven part de l’esbart andorrà. Des de llavors conreen la dansa tradicional catalana i la cultura popular. Des del 2008 pren la direcció en Jaume Torra i des de llavors la formació ha maldat per la recuperació de danses tradicionals andorranes i altres expressions del folklore tradicional.\nUn músic que ens fa proposta de música pop-rock de melodies encomanadisses.\nVa guanyar el concurs Carles Sabater 2016.


Edificis Trade - Arquitectura Catalana .Cat\nGran Via de Carles III, 92-98\nAquest conjunt de quatre torres d’oficines està situat en una zona en expansió que enllaçava la Diagonal amb el barri de les Corts. L'ordenació urbanística ja venia prefixada i els arquitectes van decidir ondular el perímetre de les torres, recuperant les primeres solucions de Mies van der Rohe i algunes de les formes dels gots d'Alvar Aalto. Tres de les torres estan unides per la planta baixa i la distribució de totes es desenvolupa al voltant d'un nucli central perquè la totalitat de les oficines tingui llum natural i vistes a l'exterior. El nucli central es converteix alhora en una zona de recepció, trobada i circulació que conté els serveis. Les façanes estan resoltes amb murs cortina que es divideixen en franges verticals per poder adaptar-se al perímetre i estan muntades en dents de serra. D'aquesta manera se simplifica el lliurament de les fusteries i es poden matisar gradualment les diferents tonalitats de llum que proporciona l'orientació en el transcurs de la jornada. La façana incorpora uns ampits interiors de fàbrica de maó que milloren el comportament tèrmic dels murs cortina i aconsegueix adaptar-los al fort assolellament del clima mediterrani.\nA partir d'una ordenació urbanística prèvia, Coderch rep l'encàrrec de construir un conjunt d'edificis en alçada gairebé a l'encreuament de la Diagonal amb la Gran Via de Carles III. El programa d'oficines es resol amb un nucli estructural central, lloc de comunicació i serveis, amb l'escala desplaçada en un dels eixos per afavorir l'accés des del carrer. L'estructura es complementa amb un sistema de pilars perimetral. El conjunt està format per quatre torres, tres d'elles, les més properes a la Diagonal, unides per per un sòcol de PB+1 que dona continuitat urbana, i una quarta, aïllada, però seguint el mateix ordre i volumètricament en concordància amb les anteriors. Les torres són de forma sinuosa, arrodonint-se i minvant la rotunditat que hagués suposat una geometría quadrada. El sòcol també s’integra en aquests canvis suaus de direcció i absorbeix les torres sense estridències. El conjunt esta construït amb una solució de mur cortina que recupera l'esperit pel qual va ser creat. Les fines fusteries que es van solapant aporten una sensació de lleugeresa que afavoreix la continuitat i l'elegancia d'un conjunt resolt amb la sobrietat d'un únic detall.


Via llarga a Dolomites | Pirineu Infinit\nActivitats guiades - Escalada en roca\n€1159 / pers.\n18-07-2022 / 23-07-2022 ◉Ultimes places\nEpoca Tardor, estiu i primavera\nPoder un dels millors llocs al món per a practicar l'escalada de via llarga. Paisatges alpins impressionants, vies mítiques, escenari de grans esdeveniments en el món de l'escalada i la roca, la dolomia, feta per a ser escalada. Aquests i molts altres al·licients fan d'aquest viatge, un imprescindible per a tot/a escalador/a.\nEs tracta d'un viatge al cor dels Alps italians. En aquest viatge recorrerem les parets més emblemàtiques i les vies que més s'adqüin al nostre nivell i expectatives, mentre repassarem les maniobres bàsiques i atendrà tots els aspectes tècnics de seguretat, tals com equip i material, logística i tot el que fa referència aquesta disciplina.\nSeran 5 (+1) dies d'escalada de via llarga per recórrer les parets més emblemàtiques de Dolomites. Recorrerem mítiques parets com Torre di Falzarego, Tofanna di Rozes o zones com Cinque Torri, las Tres cimas de Lavaredo.\n✔Via Alvera-Pompanin 420 metros V+, al Primo Spigolo\n✔Via Dibona 220 metros V+, a la torre grande di Falzarego\nTorres di Falzarego\n✔Via Aresta Piaz 140 metros IV+, a la torre delago\n✔Via fessura Dimai 140 metros VI-, torre grande\n✔Via Lancelloti-Molin 200 metros VII-, Punta frida\n✔Via Lusy Pompanin 100 metros IV- torre seconda\n✔Via Comici 200 metros V-, Punta Col di Varda\nPunta col di Varda (Misurina).\n✔ Tècnic Esportiu 2 d'escalada.\n✔ Material necessari per escalar\n✔ 5 dies d’escalada (+1 dia de marge).\nQuè no inclou el preu\n✔Allotjament (consultar l’opció allotjament “aventura”; en furgo i/o tenda).\n✔ Vol a Venècia i trasllat de Venècia a Cortina d’Apezzo (bus “cortina exprés” per 20€).\n✔ Desplaçament per Dolomitas.\n✔ Pícnics o menjar d'atac.\n✔ Assegurança d'assistència de viatges i anul·lació (es pot gestionar amb nosaltres).\n✔ Tot l'especificat a l'apartat de material NO inclòs.\n✔ Despeses donades per imprevistos.\n1 persona 1789€ (allotjament no inclòs) + avió\n2 persona 1159€ (allotjament no inclòs) + avió\nA aquests preus, hem d’afegir el vol, la manutenció i la benzina dels desplaçaments i allotjament. Compteu 150€ de vol + 200€ de menjar i extres. Per allotjament teniu l'opció "aventura" a furgoneta o l'opció "refugi", en aquest cas compteu 600€ MP.\n✔ Per a escaladors/es que encara no han reunit suficient experiència per desenvolupar una via llarga en total que senzillament volen un reforç guiat.\n✔ Per escaladors/es experimentats/des que gaudeixen les activitats conduïdes per un guia i/o volen gaudir d'un viatge col·lectiu organitzat.\nNo es necessita una gran experiència en via llarga, si és recomanable haver-ne practicat escalada abans.\nImportant no tenir por a les altures i desenvolupar-te correctament en el medi aquàtic.\n✔ Escalada alpina\n✔ Paisatge natural al màxim exponent\n✔ Descoberta de la mítica zona de Dolomites


Notícies | Page 203 | Cultura Popular\nPer Tots Sants, castanyes... i culte als morts\nPer Tots Sants fem castanyades, mengem panellets i anem al cementiri a portar flors als avantpassats. Però poca gent sap que aquesta festa que es fa gairebé a tot el món té orígens celtes.\n29/10/2014 a les 18:17h\nPassat i present de la Castanyada a Barcelona\nTradicions. Les castanyeres de Les Rambles, els panellets o les floristes són algunes de les tradicions històriques que es conserven.\n29/10/2014 a les 08:15h\nEl patrimoni desconegut de les portes de Barcelona\nCultura.En la seva construcció intervenien mestres artesans que hi aportaven tota la seva creativitat.\n28/10/2014 a les 08:06h\nEl passeig de Gràcia estrenarà llums de Nadal\nNadal. La il·luminació està inspirada en els arcs catenaris modernistes d'Antoni Gaudí.\n27/10/2014 a les 14:19h\nTaller ‘Quin bestiari!’ al Centre d’Imatgeria Festiva del Poblenou\nPer què a Barcelona, i en moltes altres indrets de Catalunya, traiem bèsties a passejar durant les festes? Aquesta i moltes altres preguntes entorn a la imatgeria festiva s’expliquen en el taller educatiu ‘Quin bestiari!’, destinat a alumnes de...\n27/10/2014 a les 08:40h\nOn podem comprar castanyes i moniatos? Llista de parades a Barcelona\nTot i que fins ara el temps hi hagi acompanyat poc, s’acosta Tots Sants i comença la temporada de menjar castanyes, moniatos i panellets. Us oferim un llistat de les parades de castanyes que hi ha instal·lades a la ciutat classificada per districtes.\n26/10/2014 a les 18:02h\nJoan Colom, Nazario i l’Ateneu Barcelonès són els Ramblistes d'Honor 2014\nGuardons. L'Associació Amics de la Rambla premia la tasca de persones o institucions per promoure la imatge de la Rambla.\n24/10/2014 a les 12:35h\nLes imatges més emotives de la diada dels Castellers de Sants\nDiumenge passat els Castellers de Sants va viure una diada històrica: es van convertir en la primera colla de gamma extra de la ciutat i van fer la millor actuació de la seva trajectòria. Us ho expliquem en imatges.\n22/10/2014 a les 10:14h\nJordi Vilaprinyó estrena una obra per a flabiol i cobla al Memorial Joaquim Serra\nEl Memorial Joaquim Serra és un concert de sardanes i música per a cobla que recorda la figura del músic i compositor empordanès. Tradicionalment es feia al mes de novembre però aquest any ha avançat les dates i serà dissabte, 25 d’octubre.\n22/10/2014 a les 09:39h\nLa Troba Kung-Fú i glosadors catalans participen en un intercanvi cultural a Bilbao\nBilbao i Barcelona fan un intercanvi cultural i aquest cap de setmana és el torn de la música tradicional. Divendres la Troba Kung-Fú oferirà un concert i l’endemà es farà una mostra de cant improvisat entre bertsolaris i glossadors.\n21/10/2014 a les 15:10h


Café de luces espesas: La Rosa - Poema de Sant Jordi\nHas fet parlar massa de tu, del teu perfum, de la teva beutat. No val la pena! Però que consti, des d'ara, que sempre el meu instint ha estat de fer-te malbé; que t'he esfullat, que t'he premut dins la mà fins a deixar-te sense respiració, que no t'he respectat amb aquella mena d'adoració estúpida amb què t'anomenen els altres, amb què parlen de tu uns quants poetes desgraciats que també has seduït. Ja ens coneixem! Conec bé els teus encisos, les teves arts, la teva perversitat, i no m'arreplegaràs! Tu ets una d'aquelles noies que tota la vida semblen dir-te sí, et donen esperances, van passant temps i et corben l'espinada inútilment. Conec la teva col.lecció de vestits esplendorosos, les teves faldilles innumerables: -però les cuixes, no les trobem mai. Ja n'hi ha prou, del teu imperi, de la teva tirania! M'avergoneix d'haver-se deixat, per un moment, endur per la música del teu rostre. Si et trobo un altre cop et masegaré, com quan era infant, et llençaré al toll i t'anomenaré pel teu nom veritable, perquè ets la puta rosa!\nHas hecho hablar demasiado de ti, de tu perfume, de tu belleza. ¡No vale la pena! Pero que conste, desde ahora, que mi instinto siempre ha sido el de romperte; que te he deshojado, que te he apretado en la mano hasta dejarte sin respiración, que no te he respetado con aquel tipo de adoración estúpida con la que te nombran otros, con la que hablan de ti unos cuantos poetas desgraciados que también has seducido. ¡Ya nos conocemos! Conozco bien tus encantos, tus artes, tu perversidad, y no me cogerás! Eres una de esas mujeres que parecen decirte siempre que sí, dándote esperanzas, para traicionarte inútilmente. Conozco tu colección de vestidos esplendorosos, tus faldas innumerables: aunque la piernas, nunca las encontramos. ¡Ya es suficiente de tu imperio, de tu tiranía! Me avegüenzo de haberme dejado llevar, durante un momento, por la música de tu rostro. Si te encuentro otra vez de destrozaré, como cuando era un niño, te tiraré a un charco y te llamaré por tu verdadero nombre, ¡por qué eres la puta rosa!


Palestina - Diari La Veu\nEscriba el número 335038\n31 agost 2014 01:00h\nLlegir el Deuteronomi a l'Antic Testament de la Bíblia és llegir com un poble nòmada, el jueu, que vaga pel desert sense tindre un territori que poguera dir propi, decidix un dia per ell mateix apropiar-se de tots els territoris que li semblen millors per establir-se i, a més a més, reclamar-lo com a propi per dret diví. Una invasió programada al cel i executada per visionaris terrícoles a colps d'espasa. Sembla al·lucinant.\nPerò, ¿qui li havia donat el dret a ocupar les terres de Canaan, que eren les més riques en aigua i pastures, i per tant les més adequades per a un poble ramader com ell? Doncs ningú, però com li calia alguna excusa no li se n'ocorregué altra que dir que era la veu de Déu que li ho manava, alguna cosa així com: “¡A mi no en tire la culpa, jo sols sóc un manat!” ¡Un desnonament per ordre celestial! On cap la raó ací?\nÉs sorprenent com els jueus quan arribaren a Palestina immediatament li declararen la guerra a tothom que ja estava allí instal·lat, no esgrimint lleis o drets, no: “Es que me lo ha mandado el señorito”. Així, amorites, sidonites, hetites, arvadites, zemarites, amatites perizzites, moabites, anaquites, refaites, emites, amonites, zanzumites, hurrites, heveos, caftorites, amorreus, la confederació d'Argob... i tot el que es menejava, passaren de sobte a ser, primer declarats enemics i després, en conseqüència, ser arrasats en nom del tal Yavhé de qui ningú mai no havia escoltat parlar però que segons es veu podia repartir-ho tot com li vinguera en gana com a únic i indiscutible amo.\nAssentats sobre un territori que no els pertanyia, continuaren els atacs contra unes tribus, uns pobles i unes ciutats en nom d'un senyor i quatre mil anys després, encara no han tingut temps ni ganes de concloure.\nEn plena expansió colonial, Gran Bretanya obtingué de Nacions Unides el govern de Palestina, com si aquells també, com Yavhé abans, foren els nous amos, a 1923. A continuació vingué una forta onada d'emigració jueva cap allà calculant-se que al 1939 ja hi havien a Palestina 400.000 nous jueus i encara que els britànics no acceptaren una partició del territori en dos: un jueu i altre musulmà, el dia abans de finalitzar el seu mandat a la zona, el 21 de novembre de 1947, David Ben Gurión proclamà l'estat d'Israel i el seu dret a ocupar, no mig, sinó tot el territori per dret diví, clar, perquè no podia haver-ne d'altra classe i així continuà la massacre.\nEls diners han fet tot el demés d'aleshores ençà i els darrers esdeveniments ocorreguts allà recentment no són més que la continuació dels que un dia inicià Josué, un cabdill guerrer que escoltava també veus celestials d'eixe Déu que en teoria ho podia tot però que no podia fer res si no exterminava tot el que ell considerava alié.\nÉs de supondre que aquell Yavhé és el mateix que ara ordena bombardejar Gatza, matar dones i xiquets, dinamitar edificis i condemnar a fam tot un poble que davant la indiferència del món regit per Wall Street encara no ha pogut ni un sol dia dormir en pau per ser, malauradament, la moneda de canvi d'un Déu que prometé donar a un poble el que no li pertanyia. Mala sort.\nJo no crec que una religió tinga dret a tindre un país. Les religions res tenen a veure amb els solars, són una cosa íntima, una experiència personal transcendent, compartida o no, i que comporta una sèrie de tradicions, valors i creences però que no dóna drets sobre territoris. El dret a viure a un territori el dóna la qualitat d'ésser lliure de cada persona que decidix estar ací o allà respectant el que hi ha allí o ací per a guanyar-se el dret de ser respectat estiga on estiga. Treure la pistola per a resar és la negació mateix de tot fet religiós, matar en nom de Déu és reduir a aquell a la criminalitat mancada de valor.\nPalestina és el país dels palestins des d'abans de l'Èxode i de la invasió jueva i tenen tot el dret del món a viure allí i en pau, de forma reconeguda per la comunitat internacional i sempre que els sionistes intenten xafar-los, més creixerà el dubte sobre si Hitler estava tan boig al voler-los esborrar del mapa com ells estan intentant-ho fer amb els palestins. L'holocaust que els israelians estan causant als palestins no és menys abominable que el que sofriren ells a Belzec, Auschwitz, Chelmno, Majdanek, Treblinca, Sobibór, Dachau o Ravensbrück i, no més vore que ells han convertit Gaza i tota la seua franja en un altre camp d'extermini, els hauria de fer tremolar, però està clar que Yavhé no vol vore cap keffiyeh per allà on diuen que digué...\nEstic convençut que allí es manté el foc encés per a calfar-se els antagonistes d'una economia global a la qual no li convé la pau i que com tota matemàtica és atea i per la qual cosa si menejant l'espantall les borses fluctuen, no els importa que hi haja sofriment, és més, el busquen, perquè això mou diners i poder polític: a més morts i destrucció més negoci, eixe és el seu Déu. Yavhé, Alà, la Trinitat... com deia Nietzsche: “Déu no ha creat l'home, és l'home qui ha creat a déu, per això este és humà, demesiat humà”. L'únic que de debò és diví són les llàgrimes dels infants que mouen a la compassió, el demés és pur muntatge.\nEscriba el número 667319


3 min. Manacor 20/03/2019 16:25\n651x366 Grup d'alumnes al claustre de Manacor, després de rebre la llicència per fer el mercat. / C. FRAU Grup d'alumnes al claustre de Manacor, després de rebre la llicència per fer el mercat. / C. FRAU\nEl mercat Icape de Manacor comptarà enguany amb la participació de 25 grups d’alumnes, un 56% més que l’any passat. L’Ajuntament de Manacor ha estat aquest matí l’escenari en el qual una vuitantena d’estudiants han recollit el permís d’ocupació de via pública per participar en el mercat Icape de l’IDI.


[Opinió] A voltes amb l’impermeable! | contrainfo.cat | Projecte contrainformatiu autogestionat de Mallorca\nPàgina principal » Ciutat, Illes Balears i Pitiüses, Opinió, Publicació oberta\n[Opinió] A voltes amb l’impermeable!\nPublicat per Publicació Oberta dia 18 desembre 2012 – 11:404 Comentaris | 400 views\nArran de la publicació d’un article a Contrainfo sobre l’independentisme per part de dos companys llibertaris, em propòs de participar en el debat. No ho faré, però, llençant una resposta als dubtes i contradiccions que plantegen a l’Esquerra Independentista, sinó canviant una mica la perspectiva del debat. I ho faré així perquè no percep cap mancança greu ni urgent en aquestes suposades contradiccions o indefinicions de l’EI; i sí, en canvi, veig un problema força estès i transversal a tot l’anticapitalisme en l’actitud que tot seguit exposaré. Anem a pams, però.\nDe la mateixa manera que quan sortim al carrer no duim sempre l’impermeable posat, independentment de si fa bon dia o plou, tampoc no hauríem d’estar contínuament a la defensiva amb la nostra ideologia o projecte polític i a la contra amb el de la persona del davant. Massa vegades a l’hora de debatre sobre política, tendim a dur aquesta peça de roba posada, que si bé et permet no banyar-te, sovint tampoc no et deixa empapar-te de la sana pluja: no arribes a conèixer l’altra més enllà dels tòpics o de la superficialitat dels símbols, no n’aprens ni, per tant, millores i, finalment, no es creen les necessàries complicitats.\nAixò no és res de nou. Recentment ho hem viscut en les dures crítiques al 15M. Tot i que són certes algunes acusacions de reformisme, també hi ha algunes aportacions interessants: retorn de la centralització de la lluita al carrer, la política no és cosa de polítics, simplificació encertada del discurs per fer-lo accessible a la majoria de la població, deslegitimació de la classe política, etc. Vaja, molt per aprendre.\nIgual en el que ens ocupa. Aquí a Palma, la gent que va començar el seu compromís a finals dels 90, va néixer políticament en un ambient marcadament llibertari i anarquista. De vosaltres aprenguérem molt (o millor dit ens ho vau “recordar”, ja que gran part de les lliçons s’originaren en les lluites autònomes del Moviment del 77 a Itàlia, on per cert també hi participaven col·lectius socialistes, com molt bé explica Nanni Balestrini a diversos llibres). Així, vosaltres ens ensenyàreu que allò personal és polític, no permetent cobrir-nos amb una fàcil cortina discursiva radical les difícils contradiccions de la militància i vida diària; l’autogestió, valorant que només paga la pena allò que feim amb les nostres mans, i sense permís; infinits debats i constants canvis per millorar aquest imperfecte model de funcionament que és l’assemblearisme, tot per apropar-nos una democràcia radical; la confluència entre els mitjans i els fins, vaja, que la nostra pràctica quotidiana no pot contradir la meta que volem assolir (tot i que l’explicació marxista de les contradiccions entre tàctica i estratègia massa sovint ens sedueix més); la tan suculent idea de crear la nostra cultura, una cultura antagònica, la nostra pròpia manera de ser i de viure, resumida de manera immillorable en la frase de J. B. Durruti de “llevamos un mundo nuevo en nuestros corazones”; així mateix, també vam aprendre altres formes i pràctiques de lluita més concretes: l’ocupació, l’alliberament animal, l’acció directa, els grups d’afinitat, l’antiautoritarisme, i un llarg i revolucionari etcètera.\nTotes són idees o maneres que ens vau ensenyar i moltes persones hem absorbit amb un somriure a la cara de qui té apresa una lliçó que mai no oblidarà. Vam quedar ben empapades!\nPersonalment, he preferit participar en el debat en aquests termes perquè, més enllà de suposades indefinicions o contradiccions de l’altra, el problema fonamental aquí és la desconeixença del company i companya anticapitalista. Una mancança no se superarà amb peticions públiques per Internet, sinó amb el treball sincer al carrer, colze a colze, amb empatia i actitud valenta. M’atreviria a dir que, de ben segur, moltes de vosaltres també podríeu enumerar una llarga tirallonga d’idees i pràctiques que també heu après de l’independentisme anticapitalista. Sempre que no dugueu l’impermeable posat, clar: cremem aquesta peça de roba d’una vegada i ballem davall la pluja!\nDavid Pujol i Mulet\nFrancesc Tomàs escrigué:\n18 desembre 2012 a les 11:52\nJo veig que les confluències en gran part de l’acció son importants. Però no deixo de veure les divergències en temes com el parlamentarisme, que no és poca cosa. I més enllà, en els objectius i el camí cap a ells, la consecució d’un estat propi es contrari a la idea de la destrucció de l’Estat.\nPerò no dubto que al carrer, per força, ens hi trobarem.\n18 desembre 2012 a les 13:14\n“Codo a codo” en català és “braç a braç”, que, a més a més, no preconitza l’enfrontament ni la competència sinó que suggereix la col·laboració i el cooperativisme. Braç a braç. Molt més adients al tema que tractam.\n18 desembre 2012 a les 13:36\nUps, moltes gràcies “Remi”! Tens tota la raó, aquí ho explica molt bé. Gràcies!\nI “Francesc Tomàs”, el que pretenia és expressar que els dubtes i contradiccions que expressa l’article primer són més conseqüència de la desconeixença de l’altra que no de la manca d’explicació. A partir del treball conjunt la majoria de dubtes van despareixent, sense obviar que en alguna qüestió segurament no coincidirem (ni falta que fa) o potser no estigui treballada/explicada.\n20 desembre 2012 a les 20:40\nBones, me pareix molt encertat aquest article i és d’agraïr. És en l’acció (coherent) que es fa camí i on ens trobarem els qui lluitam contra el Sistema. També, la revolució (si un dia esclata), ni serà anarquista, ni independentista, ni comunista, serà social (encara que podria estar molt influenciada pels moviments esmentats).


90 anys del singular microestat vaticà\nAmb la signatura dels pactes del Laterà, ara fa 90 anys, es va obrir la porta a l’estat més petit del món i a una font inexhaurible de dades curioses\n3 min. 09/02/2019 23:56\n987x645 90 anys del singular microestat vaticà\nTEXT: Martí Crespo / INFOGRAFIA: Esther Utrilla\nL'11 de febrer del 1929 el primer ministre italià, Benito Mussolini, en representació del rei Víctor Manuel III, i el cardenal Pietro Gasparri, en nom del papa Pius XII, signaven els pactes del Laterà, pels quals es posava fi a l’anomenada qüestió romana amb la creació del minúscul estat de la Ciutat del Vaticà (SCV), al voltant de la basílica de Sant Pere. Havien calgut 920 dies, dues-centes reunions i més d’un centenar d’audiències privades per arribar a un acord entre el Regne d’Itàlia i la màxima autoritat de l’Església catòlica, la Santa Seu, que resolia un conflicte político-religiós -d’abast italià però també internacional- que feia sis dècades que s’arrossegava.\nDes de l’any 754 dC, els papes havien anat forjant un poder terrenal al voltant de Roma que, en algunes èpoques, va arribar a superar l’extensió de Catalunya. Però l’esclat del nacionalisme italià a mitjan segle XIX, amb un fort component laic i revolucionari, va accelerar la unificació d’Itàlia i la pràctica desaparició dels anomenats Estats Pontificis. El 1870, amb l’entrada del rei Víctor Manuel II de Savoia a l’últim bastió papal, Roma, Pius IX va decidir abandonar la seva residència del Quirinal per tancar-se rere els murs del Vaticà. Malgrat declarar extingits els antics territoris pontificis, les noves autoritats italianes no van arribar a entrar mai als palaus vaticans i van mantenir el tractament de sobirà -i la guàrdia personal- del Papa.\nL’“empresonament” voluntari de Pius IX i els seus successors, reticents a acceptar la nova realitat política italiana i la pèrdua de les seves possessions, no es va aixecar fins fa exactament noranta anys, quan la vocació universal i unitària de l’Església catòlica va obligar la Santa Seu a negociar amb el Regne d’Itàlia la creació d’un estat propi per assegurar-se, als ulls del món, la seva independència espiritual respecte al govern italià. Napoleó III, a través de la ploma d’Arthur de La Guéronnière, ja havia exposat amb claredat el 1859 el dilema plantejat i la possible solució a Le Pape et le Congrès: “Des del punt de vista del doble interès de la religió i de l’ordre polític d’Europa, és clara la necessitat del poder temporal del Papa. Però, com serà aquest poder? [...] El poder del Papa només pot ser un poder paternal; s’ha d’assemblar més a una família que no a un estat. Per tant, no sols no cal que el seu territori sigui tan extens, sinó que nosaltres sostenim com a essencial que sigui limitat. Com més petit sigui el territori, més gran serà el sobirà”.


L’ESCUMA DE LES LLETRES\nNo cal que ens allarguem gaire i ja n’hem parlat alguna vegada: la sensació que les dones llegeixen més que els homes es correspon amb les anàlisis estadístiques. La sorpresa relativa un cop conegudes les dades recents és que la diferència no és tan gran. Segons el Baròmetre d’Hàbits de Lectura i Compra de Llibres, editat per la Federació de Gremis d’Editors d’Espanya (FGEE), amb dades corresponents a l’any passat, el 67,9% de les dones llegeixen llibres, davant del 63,6% dels homes. La diferència creix quan no es tenen en compte els llibres llegits per “obligació” (per feina o estudis, per exemple). Llavors arribem a un 64,9% de dones que afirmen llegir, diguem-ne, per plaer, contra tan sols un 54,4% dels homes que fan això mateix. Una diferència de deu punts i mig!\nNomés aquestes dues dades ja ens informen d’una sorpresa i d’una confirmació: en termes generals, la diferència de 4,3 punts a favor de les dones lectores ens sembla curta, curtíssima. No es correspon amb la percepció que tenim només que obrim una mica els ulls i mirem al voltant nostre: dones llegint llibres al metro, a l’autobús, en un parc, en una sala d’espera, etc. Què ens està dient, doncs, si ens refiem de les dades? Senzill: les dones llegeixen més en públic que els homes.\nVergonya de llegir?\nO dit d’una altra manera: els homes llegeixen, però se n’amaguen. O, si volem, prefereixen fer-ho en la intimitat. Per què? ¿Ens hem de resignar a donar per bons els estudis que afirmen que molts homes consideren la lectura un fet més aviat femení? ¿I que per tant, llegir en públic -o no amagar-se’n- seria poc mascle? També podria ser que les dones aprofiten el temps al màxim i, ja que els agrada llegir, ho fan quan poden (potser perquè han de carregar amb feina extra de la vida quotidiana amb què no carreguen els homes).\nDe fet, en part, aquestes consideracions estarien lligades amb l’altra dada que hem donat, més espectacular: dels homes que llegeixen, un 45,6% afirmen fer-ho per obligació (entre les dones, un 35,1%). Això és molt. Traguem-ne les conclusions que vulguem, però és evident que la relació dels dos sexes amb l’hàbit de llegir, si més no, és força més complexa del que semblaria. Homes i dones, en general, ens enfrontem a la lectura des de motivacions i interessos diferents. És així.


L'áliga, l'òs y la formiga - Viquitexts\nL'áliga, l'òs y la formiga\n← ¡Poblet! L'áliga, l'òs y la formiga\nJochs Florals de Barcelona en 1864 Ramon Berenguer y Berenguer Ramon →\nPREMI DEL ATENEO CATALÁ. MEDALLA D'OR.\nL'ÁLIGA, L'OS Y LA FORMIGA.\nllegenda tradicional popular\nVeus' aquí que una vegada era un home qui cap á la vesprada caminava, caminava, caminava tot solet. Y com la companyía d' ell no li fes nosa, s' esbargía cantant una de aquelles cansons les quals, com devallades del cel, sovint se posen en los llavis del viatger pera ferli mes dolsa y suau la de sí aspre jornada de la vida. Y axí cantant, cantant, anássen de sá y d' allá per diverses vies y camins, fins á trobarse dins una selva isarda, hont entrava quant la lluna comensava á sortir per entremitx dels arbres. Y com ab la fosca y la solitut totes les coses parlen, y no res apar molt, y la nit es mare del esglay, semblávali á ell sentir remor de veus y sobtilíssim trapitx com de ánima viventa dins del bosch, les quals veus y trapitx tost s' atansaven, y d' entre elles una mes que les altres prima y clara d' arrans de terra li cridava:—Company, company!..... Mes ell esporuguit cantant feya sa via, y la segona vegada la veu que 'l cridava era mes fosca y sortia de mes amunt, y la tersa de tant amunt no s' entenia.\nY llavors prop d' ell vegé l' áliga, l' òs y la formiga que per un curriol del bosch ensemps anaven y portaven un bou al coll. Y 'l bou era mort, y l' ánima del home mes morta que viva de tal visió com devant sos ulls havia. Y lo que ell dins son cor ne pensá:—De les tres, dues son les coses que t' esglayen: l' álíga y l' òs. Mes quant assó ell pensava, vingueren á ell los tres companyons de viatge y diguérenli:—Company, company, volguesses tú com á home, valdament per una sola volta, fernos justicia, y com á bons germans repartirnos la presa que havem feta.\nY ell ab tals paraules se revingué, y pres coratge digué 'lshi:—Jo prou.... mès no sabré á quí de vosaltres faré content ni descontent.\nY responli l' òs (com á mes semblant al home):—Tú mateix. Fes com sols.\nVeus aquí donchs que ell fèu tres parts del bou, y donáles una á cadescú dels tres: á l' áliga com á áliga, al òs com á òs y á la formiga com á formiga, tot segons les sabies lleys y consuetuts antigues establertes, qui manaven donar á cadescú lo que li pertoca. Y assó fet, ell fèu sa via, y totduna que á caminar comensava sent que 'l criden. Y llavors s' esfereí, y d' esfereiment pensá:—¡Ay trist! matarte volen.... Y anássen envers ells esborronit y digué 'lshi:—¿Qué voleu? y tremolós afegí:—¿Per malventura no estau de mí contents?\nDiu:—Sí, sí. Y de tant contentament que havem, un dò volemte fer, del qual tots los jorns de la vida hajes dolsa recordansa. Y axís si dius:—¡Válguem Dèu, jo fos áliga! serás áliga; si dius:—¡Válguem Dèu, jo fos òs! serás òs; y si dius:—¡Válguem Dèu, jo fos formiga, serás formiga. Y tantost com digues:—¡Válguem Dèu, jo fos home! tornarás á ta primera natura que es d' home, com ara.\nDiu:—Vet aquí com t' han ben enganyat! Y com dins lo pit de l' áliga y dessota la pell del òs y fins en lo petit cos de la formiga trobars' hi pot lo cor mes gran y llarch en donar que en lo mòn sia. Y pensá:—Cosa tant bona tú ho ets de probar!\nY ell que diu:—¡Válguem Dèu, jo fos áliga! y totduna fou áliga. ¡Válguem Dèu, jo fos òs! y sens sébrer cóm, ja n' era òs.—¡Válguem Dèu, jo fos formiga! y dit y fet, ja era formiga. Diu:—¡Válguem Dèu, jo fos home! y en un no res torna á ésser home. Diu:—Vejes quín dò tant bo m' han fet, que may pensarho poria! Y dient altra volta ab gran esperit:—¡Válguem Dèu, jo fos áliga! y prenent lo vol del cim d' una montanya, diu:—Léxam' en anar á descobrir mòn....\nLo gegant devalla 'ls esglahons de replá á replá, cerca, roda dins la cambra, mira la gavia y veu l'aucell dormint ab lo cap sota l'ala. Diu:—Dorm, dorm, filleta, dorm, que en tot lo castell no hi ha mes que nosaltres y l' aucell es dins sa gavia. Tornássen lo gegant á sa cambra, tot remolejant, y l'aucell altra volta:—¡Válguem Dèu, jo fos formiga! Passa per una escletxa de la gavia, passa per sota la porta—¡Válguem Dèu, jo fos home! y la nina torná á sentir remor. Mès l' home ab veu falaguera diuli:—No us esporuguiu, senyora, que sò l' aucell de la gavia y sols per vos en ella visch empresonat. Y diuli la nina ab mes pòr que no pas gotx:—Donchs ¿qué cercas en ma cambra? ¿qué vols de mí?\nDiu:—Res, senyora. Mes capir no puch cóm en un tan gran y tan bell castell visque sola ab un gegant dels mes gegants una nina tan nina com sòu vos, sens altra companyía de ánima viventa en tot ell, la qual estranya visió m'apar un somni y mou ma suspitosa pensa á créurer que 'l castell n' es encisat com també la montanya hont se troba, y que fins exa deu esser la en totes quatre parts del mòn anomenada Illa de les fades.\nDiu:—Ver es tot quant dius y tot quant pensas; y encara mes, que aquest gegant per art del encantament me tè empresonada dès d' un jorn que, de nits, entramaliats follets tombaren en mitx del mar ma barca, morint llavors mos pares que n' eren reys de unes terres molt grans. Y ara ¡trista! si no l' anomenava pare, se 'm menjaria de viu en viu.\nDiu:—Lo cor m' ho deya. Mès, senyora, ¿no us podeu desencisar?\nDiu:—Prou. Mès pera assó mester fòra que vingués á mon adjutori lo mes ardit cavaller que sia en la terra, pus fins ara tothom qu' ho assatjá, tingué de morir.\nDiu:—¡Per sant Jordi! que de terres sò hont may vensuts foren, y jo surtiré d'aquesta ó no 'n surtirá nengú. Plássieus, senyora, dirme qué tinch de fer y donarme vostra permissió, que jo us fas ara sagrament de desfer vostres encantaries ó de morir en la requesta.\nDio:—Pus sapias que en terres de Catalunya la gran n' hi han unes montanyes molt altes y moll llunyes qu' están entremitx de cel y terra, y boyres y núvols tenen als peus, les quals montanyes s' anomenen: montanyes del Canigó, y en elles hi ha un gorch d' aygues estranyes, del qual al entorn y al punt de la mitja nit tots los dissaptes hi ballen nou fades á la roja claror de les teyeres. Allí anirás, pus axí 't plau, y llensarás una pedreta dins del gorch. La pedra llensada, les aygues com montanyes s' axecarán, y les fades xisclant de mort. Demunt del cap trons y llamps, y sota 'ls peus gran terratrémol. Axó veurás y sentirás, mès tú fes com si res vegesses ni sentisses fins que surte'l drach custodi del gorch, pus llavors mester te serán totes tes forses.\nDia:—Senyora, val mes enginy que forsa, y allí hont no hi arriba lo cor de l' áliga, ni la forsa del òs, hi arriba l'enginy de la formiga.\nY com ell ja se 'n volgués anar, diuli la nina:—Axó fet y 'l drach vensut, tot encara restará per fer; pus vensut lo drach, tens de matarlo, y mort, tens d' escorxarlo, y escorxat, tráureli de dins una coloma que fará tot lo que pugue per fugirte. ¡Y si 't futx, tot será perdut pera sempre! Mès si la pots agafar, ets de matarla, y morta, ets d'obrirla, y oberta, tráureli de dins un ou d'or que 'm portarás á mí, pus jo sola sò qui en lo mòn sap lo que ab ell deu ferse pera desencisarme.\nDiu:—Axí Dèu m'ajut, com tot se fará.\nDiu:—Si axís ho fas, devant Dèu sia y de mí tens segur l' agrahiment y dès d' ara tot quant vullas.\nDiu:—Senyora, content seré dès d'ara si us plau donarme lo mirall encisat que á semblansa de tusó portau al pit, pera que ab ell me conforte y per tos vencedor sia. Y penjantli la nina ab sos delicatíssims dits del coll l'encisada imatge, besáli ell ses mans y dient:—¡Válguem Dèu, jo fos áliga! y passant pe' l finestral, lexá á l'encisada nina mes encisada que may.\nMentres tant ell vola que volarás feya via á través la mar salada, y quant deturá son vol, tenia ja dessota 'ls peus los blanchs cims del Canigó y veya les ombrívols selves y regalades aygues y sentia 'ls rossinyols que nit y dia cantaven. Llavors se deturá demunt del cim mes alt y vegé 'l gorch, les aygues del qual no 's movien. Y fent lo que li havia estat acomenat, llensá una pedra al fons. Y no lo que li havia estat dit, mes encara vegé. Les aygues brugentes al cel tocaven, les onades del gorch com la maró d'inflades, la tempestat demunt son cap y sota 'ls peus fins á les planes, lo tro ressonant cent voltes tramés de roca en roca, los penyals estimbantse ab fort terratrémol y les fades en mitx de la negror xisclants com bojes. Y ell en forma d' áliga á la claror del llamp volategava, llambregant al drach qu' al sortir ab son verinós esguart tráurer foch pe'ls ulls y pe'ls quexals talment semblava. Reptá'l ell de feréstech y mal encisador, y que de res li havia de servir tot lo socós de les nou fades com per ell fos en batalla lo gloriós sant Jordi á qui de cor anomenava. Y dient:-¡Válguem Dèu, jo fos òs! sens lexar lo mirall encisat hont se veyen cent voltes mes grans totes les coses, s'escometeren los dos ab tant gran esfors y dalit que la polsaguera 'ls tapava. Y axís bregaren tot lo jorn dès del matí fins al vespre. Y ja una vegada 'l drach á clavar anávali demunt ses urpes, quant ell digué:—¡Válguem Dèu, jo fos formiga!—y 'l drach s'esfereí de si mateix al véure's dins lo mirall encisat, cent voltes mes gros y mes lletx de lo que n'era. Llavors ell reviscolantse, digué:—¡Válguem Dèu, jo fos òs!—y tirántseli al demunt d'una gorjada l' arraulí, y estrenyentlo fortment dins son cos, matá'l ab aspre dolor.\nMort que fou lo drach, esmortida la verinosa mirada, ja del tot apagat lo turmentós panteix, obrí'l ell de mitx á mitx. Mès per molt llest y amatent que fou, la coloma s' en volá pe'ls ayres y fugí de la visió dels homens. Y ell:—¡Válguem Dèu, jo fos áliga!—vali al derrera, s' enlayra, l' ovira, l' atansa prop del mar, y prenentla dins ses urpes, tot volant l' estripa, y del pedrer li trau l' ou d' or, que es maravella. L' ou d' or ja tret, prenlo ell dins sos bechs y vola que volarás, tot dret fa via á través la mar salada fins ovirar en la mar una illa y en l' illa una montanya y en la montanya un castell y en lo castell una torra y en la torra un finestral y en lo finestral una nina.\nMès tantost la veu ja son vol detura y dient:—¡Válguem Dèu, jo fos home!—á sos peus s' agenolla y ses mans li besa, y en ells ab molta reverencia l' ou d' or li posa. Prenlo la nina ab rioler esguart, ab axó mostrant son agrahiment, y allargantli falaguera la ma, á son costat fèulo séurer pera escoltar la maravellosa historia del venciment del drach, presa de la coloma y furt del ou d' or. Y axí mentres ell parlava, tenia'l ella per lo mes ardit cavaller qu' era en la terra, pus habia portat á acabament lo fet mes gran que proposarse pot en ordre de caballería. Mès ell contáli com tot era degut al socós del senyor sant Jordi y del mirall encisat, y com cavallers catalans vencedors sempre sortiren per lo cor de l' áliga, per la forsa del òs y ab l' enginy de la formiga.\nY llavors ella li digué cóm havia de ferse pera desencisarla y tráurela de la mala potestat en que estava. Y ell fèu tot lo que li havia estat acomenat. Y al punt de la mitja nit, quant dotze hores varen cáurer, anássen ab l' ou d' or á la cambra del gegant, hont trobá tres claus dinals y un mall que li servien de joguina. Y ell prengué 'l mall ab totes dues mans, y ab los tres claus dinals clava l' ou en la porta. Y al primer sentí un ¡ay! que esglayava y feya tremolar lo castell, y al segon un ¡ay! encara mes trist y fort que la montanya tremolava, y al ters un ¡ay! tant fort y trist que fins tremolava l' illa com una nau de canya. S' obriren llavors les portes de la cambra de bat á bat, y vegé al gegant ajassat per terra, revolcantse en sa propia sanch, y á l' áliga, l' òs y la formiga tornats á sa primera natura de prínceps qu' eren avans d' esser mal encisats.\nY la nina, ja no encisada, mès la reyna de les fades semblava, y tant sobirana que tot quant volia 's feya, manco póndre's lo sol al mitx del dia. Y axís pera complir en tot les lleys d' amor y cavallería, volgué ella enmaridar son cavaller, com de fet l' enmaridá, y enmaridats fins á la mort visqueren, essent de son regnat los furs y llibertats de l' áliga, l' òs y la formiga.\nObtingut de «https://ca.wikisource.org/w/index.php?title=L%27áliga,_l%27òs_y_la_formiga&oldid=43984»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 gen 2012 a les 13:06.


miguel rodrigo - Bongdaplus.vn\nFutsal | 08-03-2019 07:39:49\nHôm nay, ĐT futsal Việt Nam sẽ trở về nước, kết thúc chuyến tập huấn gần 2 tuần tại Malaga, Tây Ban Nha.\nFutsal | 07-03-2019 10:56:21\nTrước một đối thủ có đẳng cấp vượt trội, ĐT futsal Việt Nam đã phải nhận thất bại với tỷ số đậm 0-6 trong trận giao hữu cuối cùng ở chuyến tập huấn tại Tây Ban Nha.\nFutsal | 01-03-2019 08:54:38\nTrong chuyến tập huấn tại Tây Ban Nha, ĐT futsal Việt Nam đã có trận giao hữu đầu tiên với Real Betis vào tối 27/2. Kết quả, hai đội hòa với tỷ số 2-2.\nFutsal | 28-02-2019 07:06:16\nFutsal | 21-02-2019 17:06:43\nTrước ngày lên đường sang Tây Ban Nha để tập huấn, ĐT futsal Việt Nam đã gút danh sách từ 20 xuống còn 16 cầu thủ.\nFutsal | 11-02-2019 15:14:38\nFutsal | 01-01-2019 08:37:10\nFutsal | 09-12-2018 16:36:32\nFutsal | 12-11-2018 06:46:16\nFutsal | 11-11-2018 13:28:46\nFutsal | 09-11-2018 20:07:50\nFutsal | 06-11-2018 20:37:15\nFutsal | 05-11-2018 21:14:38\nFutsal | 05-11-2018 10:27:10\nFutsal | 03-11-2018 09:13:49\nTrước khi lên đường sang Indonesia để dự AFF Futsal Cup 2018, BHL ĐT futsal Việt Nam đã tiến hành gút danh sách khi loại 4 cầu thủ.\nFutsal | 27-10-2018 07:00:25\nTrong trận giao hữu cuối cùng gặp CLB Highway, ĐT futsal Việt Nam đã có trận hòa kịch tính với tỷ số 2-2.\nFutsal | 26-10-2018 07:50:12\nSau trận hòa 1-1 với Thai Port, ĐT futsal Việt Nam tiếp tục tập luyện tại Thái Lan.


La carta del pare de Marta de Castillo a la seva filla pel seu aniversari\nLa noia va desaparèixer el gener del 2009 i encara hi ha molts dubtes sobre el seu cas\nper Redacció dimarts, 19 de juliol 2016 - 19:20h | Actualitzat a 08/06/2018 10:51h\nLa noia va desaparèixer fa set anys. Foto: Cedida\nAra fa set anys, un 24 de gener de 2009, el cas de la sevillana Marta del Castillo ocupava totes les portades dels diaris i revistes i obria informatius. Un cas ple d'incògnites com, per exemple, on es troba el cadàver de la jove que, en el moment de la desaparició, tenia 17 anys. I és que, des del primer moment, s'ha parlat que el cos podria trobar-se en fins a quatre indrets diferents i mai ha estat trobat. De la mateixa manera, es parla del fet que la noia hauria estat assassinada per Miguel Carcaño, a qui se li van trobar restes de sang de la noia a la jaqueta. Tot i així, el jove ha donat fins a nou versions diferents dels fets. Aquest dimarts, la noia haguès fet 25 anys i el seu pare ha escrit una carta a la nena al seu perfil de Facebook.\n«Hola Marta, avui 19 de juliol és el teu aniversari ja haguessis complert 25 anys i sembla que va ser ahir quan vas néixer. Felicitats carinyo, que donaria jo per tornar a aquell dia.\nJa sé que mai llegiràs aquesta carta, però com que no sabrem mai què o com amb les coses són no hi perdo res, així doncs t'explicaré que en aquests set anys ja des que no estàs amb nosaltres, ja cap de nosaltres som els mateixos jo per la meva part et diré que estic molt desenganyat amb tot, començant amb els valors que sempre vaig voler-te inculcar, com el respecte a la llei i fins i tot a la figura que representa un uniformat.\nM'he adonat que tot és política, que hi ha diversos tipus de justícia i que no és igual per a tothom, que depenent qui et mati els càstigs i els teus drets són totalment diferents, encara que la finalitat sigui el mateix: la mort, si mors per un terrorista la llei t'empara fins a les xarxes socials, per violència de gènere les penes són majors i se'ls aplica més atenuants del delicte. Però si és per violència comuna, llavors és com si fos alguna cosa de pobres o més generalitzat, en fi que la justícia és per a qui té amistats o molt poder. I pel que fa als cossos policials tenim una policia de verd que sembla ser que és la més efectiva, la qual els jutges quan porten casos importants com de corrupció política o un bon cas és la que demanen per fer les seves investigacions amb bons resultats i de la qual es fien, després tenim la policia política, com jo l'anomeno la qual als comandaments els posen els polítics, la qual els ascensos solen ser pel partit que governa i la que, quan fracassen en un cas, els ascendeixen per canviar-los de lloc, i sento dir-te que això és el que ha passat amb el teu cas, com ets de violència comuna cap jutge vetlla pels teus drets i t'insulten a les xarxes socials i ni tan sols es molesten a investigar les denúncies que poso. Ara el teu cas el porta un grup nou que es diu 'Brigada de Revisió de Casos' dels que no sé res de res des que van agafar el cas, després d'un estrepitós fracàs de la teva recerca, i encara que aquest grup sigui nou sembla ser que no durarà molt, ja que algun diari ha publicat que han estat investigant a polítics sense ordre judicial, com es menja això, la policia política investigant els polítics, en fi no serà que no he demanat vegades que el teu cas el portés la policia de verd, però filla el teu pare és un espanyolet més de a peu, i la policia política es va cansar de buscar-te perquè ja no sabia que més fer i va tirar la tovallola. No et preocupis que els teus pares seguirem buscant-te i encara que algun dia hagi de fer el que no està escrit per trobar-te, es farà.\nUn petó del teu pare i la teva mare que mai s'oblidaran de tu».\nLa mort d'un nen de sis anys commociona Itàlia\nTomàquets al forn gratinats amb orenga fresca, un bon complement per als teus plats


El benjamí masculí, setè en el VI Torneig Internacional BCN WP Under 10 – Club Natació Terrassa\nAbr 04, 2018 mimmic General, Secció de Waterpolo\t0 comments cnt, competició, natació, natació benjamí masculí, Torneig Internacional BCN WP Under 10\nDos equips del Club Natació Terrassa, un masculí i un mixt, van disputar entre el 29 de març i l’1 d’abril el VI Torneig Internacional BCN WP Under 10 que va celebrar-se a les instal·lacions del CN Barcelona. La competició va aplegar al voltant de 400 jugadors menors de 10 anys, de categoria benjamí, que es van distribuir en un total de 28 equips. Enguany, va destacar la presència del RN Verona italià, del SSV Esslingen alemany i del Montpellier francès, a més d’equips catalans i d’arreu de l’estat.\nEl conjunt masculí, dirigit per Raúl Mesa, va completar una primera fase impecable en finalitzar líder del grup D amb sis victòries en sis partits. Els egarencs van desfer-se del Montpellier (8-1), del Claret Askartza (8-2), del CN Molins de Rei (6-1), del CN Catalunya femení (6-2), del CN Rubí (5-2) i del CN Montjuïc (7-2). Malauradament, la trajectòria es va tòrcer en el sempre decisiu partit de quarts de final en caure contra la UE Horta (7-4). Aquest resultat va conduir els terrassencs a jugar per les places compreses entre la cinquena i la vuitena. En el primer matx, van perdre contra el CN Atlètic-Barceloneta (4-1), mentre que, en el partit pel setè lloc, van superar el CN Rubí per 4 a 1.\nEl benjamí mixt, 21è\nAl seu torn,l’equip mixt, entrenat per Cristina Cantero, va classificar-se cinquè del grup A en la primera fase amb un total de sis punts i un balanç de dues victòries i quatre derrotes. Va guanyar el Marbore-FAN (12-1) i el CN Martorell (7-3) i va perdre contra el CN Mataró (9-1), el CN Sabadell (5-3), el CW Sevilla (4-3) i el CN Barcelona (10-2). D’aquesta manera, el CN Terrassa va passar a jugar per les posicions compreses entre la 17a i la 24a. En primera instància, va caure contra el CN Sant Andreu (4-3) i, posteriorment, va vèncer el CN Atlètic-Barceloneta femení (11-3). En el partit per la vint-i-unena plaça, va superar el CN Martorell per 10 a 4.\nOlga Descalzi marxa a estudiar als Estats Units.


Lluèrnia – Olot Cultura\n17 d'octubre - 20 de novembre de 2020, Olot\nEl Festival Lluèrnia canvia de format i s’adapta a les mesures sanitàries per evitar el contagi de la COVID-19. El Lluèrnia 2020 acollirà un programa variat i forçosament més reduït d’instal·lacions de gran i petit format, accions, exposicions i altres activitats que se succeiran entre el 17 d’octubre i el 20 de novembre, i que es podran veure en espais tan diversos com les fonts de Sant Roc, el pati de l’Hospici, el Parc Nou o altres indrets vora riu.\nEls actes programats buscaran la dispersió, tant en el temps com en els indrets que acolliran les propostes, intentant evitar les concentracions de públic, les quals serien incompatibles amb els protocols sanitaris establerts.\nTot i les inevitables incerteses que encara planen sobre el programa concret del festival, l’organització ja ha confirmat que l’Hort de la Llum anirà a càrrec de l’oficina d’arquitectura unparelld’arquitectes, formada pels olotins Eduard Callís i Guillem Moliner, i s’instal·larà a les fonts de Sant Roc. A més, l’acte inaugural serà un ball del fanalet en el qual tothom estarà convidat a intervenir des de casa. Durant el Lluèrnia també es podrà veure l’exposició de litografies fotoluminiscents del col·lectiu Reskate i, com cada any, les escoles de primària de la ciutat podran participar en una instal·lació conjunta. L’acte de clausura serà conduït per Pim Pam Pum Foc!\nMés informació a www.lluernia.cat\nHo organitza: Lluèrnia Associació Cultural.\nEls colors de la natura: art amb cromatografies\nDissabte 2 de juliol de 2022, 16.30 h\nVisita guiada a l’exposició “Del taller al carrer. La faràndula olotina”\nA càrrec dels comissaris de l'exposició\nDissabte 2 de juliol de 2022, 12 h\nMini mons volcànics\nDijous 7 de juliol de 2022, 17 h\nDissabte 9 de juliol de 2022, 10.30 h\nDijous 14 de juliol de 2022, 17 h\nDissabte 16 de juliol de 2022, 16.30 h\nDijous 21 de juliol de 2022, 17 h\nDissabte 23 de juliol de 2022, 10.30 h\nDijous 28 de juliol de 2022, 17 h\nDissabte 30 de juliol de 2022, 16.30 h\nDiumenge 31 de juliol de 2022, 19.30 h\nDijous 4 d'agost de 2022, 17 h\nDissabte 6 d'agost de 2022, 10.30 h\nDijous 11 d'agost de 2022, 17 h\nDissabte 13 d'agost de 2022, 16.30 h\nDijous 18 d'agost de 2022, 17 h\nDissabte 20 d'agost de 2022, 10.30 h\nDijous 25 d'agost de 2022, 17 h\nDissabte 27 d'agost de 2022, 16.30 h\nInauguració de l’exposició “Anna Manel·la (1950-2019). Si jo pogués”\nDissabte 3 de setembre de 2022, 12 h\nVisita guiada a l’exposició “Anna Manel·la (1950-2019). Si jo pogués”\nA càrrec de M. Lluïsa Faxedas.\nDissabte 24 de setembre de 2022, 12 h\nDissabte 22 d'octubre de 2022, 12 h


Hako Hostel and Bar Tòquio Japó - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n1-39-1 Ishiwara, Sumida-ku, Asakusa, Tòquio, Japó, 130-0011 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Hako Hostel and Bar?\nBarri Asakusa Shinjuku\nMés informació sobre Hako Hostel and Bar\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Hako Hostel and Bar es troba a la zona de Asakusa de la ciutat de Tòquio. A 1 km de l'emoció de la ciutat, aquest hotel de 1-estrelles gaudeix d'una excelent situació i permet accès a les millors atraccions de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Hako Hostel and Bar, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, bugaderia, servei de neteja diari, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi són només algunes de les comoditats que fan que Hako Hostel and Bar sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Tòquio, el Hako Hostel and Bar és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Comunicats d'interès públic - 25/03/2011 » La Cala RTV\n25 . Mar, 2011 a les 16:03\nL'AJUNTAMENT DE L'AMETLLA DE MAR COMUNICA AL POBLE EN GENERAL QUE EL AQUEST DISSABTE DIA 26 A LES 6 DE LA TARDA A LA SALA DE LA SOCIETAT ES DURÀ A TERME L'ACTE QUE PORTA PER NOM ARA, DEMÀ I SEMPRE PER LA CALA, QUE COMPTARÀ AMB LA PARTICIPACIÓ DE L'ALCALDE ANDREU MARTÍ I EL SECRETARI GENERAL DE COMUNICACIÓ DE LA GENERALITAT DE CATALUNYA JOSEP MARTÍ . A MÉS ES PRESENTARÀ EL TRÀILER DEL DOCUMENTAL DEL NOSTRE POBLE: ÀNIMA DE MAR. DONAT QUE L'AFORAMENT DE LA SALA ÉS DE 250 SEIENTS, ES PREGA PUNTUALITAT.\nLA REGIDORIA DE FESTES COMUNICA QUE LA PEL·LÍCULA EN CARTELLERA PER DIVENDRES, 25 DE MARÇ, A LES 22.00H A LA SALA DE LA SCER ÉS: MÁS ALLÁ DE LA VIDA.\nLA SOCIETAT INFORMA QUE DISSABTE 26 DE MARÇ A LA SALA DE LA SOCIETAT, A PARTIR DE LES 11:30h DE LA NIT HI HA SESSIÓ DE BALL, AMENITZAT PEL GRUP MEDITERRANI.\nLA PARRÒQUIA PREPARA UNA VISITA A LA PASSIÓ D'ULLDECONA PER AL DIUMENGE DIA 3 D'ABRIL, TOTS ELS INTERESSATS EN ANAR-HI QUE PASSIN A APUNTAR-SE PER L'ESGLÉSIA PARROQUIAL.\nLA DIRECCIÓ GENERAL DE PREVENCIÓ DE RISCOS DEL MEDI AMBIENT, COMUNICA A TOTES LES PERSONES QUE HAGIN DE CREMAR RESTES AGRÍCOLES AL TERME MUNICIPAL DE L'AMETLLA DE MAR QUE HAN DE SOL·LICITAR AUTORITZAICIÓ A L'AJUNTAMENT I HAN DE PORTAR UN NÚMERO DE TELÈFON MÒBIL.\nFARMÀCIA DE GUÀRDIA FINS EL 25 DE MARÇ ÉS LA DE J. PEDROLA. A PARTIR DEL 26 DE MARÇ SERÀ DE J.BORGES.


Fotos y Videos Del Masivo Terremoto De 7.0 En Alaska\nLa Nueva PLAYA 98.1 y Joba Adjusting Present Grupo Niche: La Nueva PLAYA 98.1 Y Joba Adjusting te invita a celebrar la independencia de Colombia Viernes 19 de Julio @ The Ranch 2158 Colonial BLVD…\nABC Action News informa, sobre una alerta de tsunami para las áreas costeras de Cook Inlet en Alaska y la península sur de Kenai fue cancelada luego de un terremoto de magnitud 7.0 que sacudió el viernes, dañando carreteras y edificios y enviando a los residentes a buscar refugio, dijeron las autoridades.\nInsider.com colocó varias fotos míralas aqui:\nThis is Vine rd rn ???????????? pic.twitter.com/Y6SEHE7Wua\nBREAKING: Anchorage Police: "There is major infrastructure damage across Anchorage" after earthquake, including "many homes and buildings are damaged. Many roads and bridges are closed. Stay off the roads if you don’t need to drive." https://t.co/MGlRzhyENI\n— Robbie 7 days ???????????????????????????? (@Robboy_Robbo) November 30, 2018\nRegístrate para ganar tickets para ver a Marc Anthony\nGana entradas para ver Beauty and The Beast


Nous ajuts econòmics per a mircroempreses i autònoms de Premià de Dalt – Premià de Dalt Mèdia\nNous ajuts econòmics per a mircroempreses i autònoms de Premià de Dalt\nL’Ajuntament destina 100.000 euros en ajuts al teixit productiu de Premià de Dalt amb la voluntat de reactivat el sector econòmic davant l’aturada de l’activitat per l’estat d’alarma. És un nou paquet de mesures que ha activat la regidoria de Promoció Econòmica. Aquests ajuts es poden sol·licitar a partir del dilluns 18 de maig i fins el 12 de juny de 2020 i s’atorgaran per ordre d’arribada.\nEs tracta d’ajuts adreçats a microempreses i autònoms que acreditin una reducció dràstica i involuntària de la seva facturació a conseqüència dels efectes del Coronavirus en la seva activitat econòmica.\nEls ajuts es destinen a compensar les pèrdues econòmiques que han sofert les microempreses i els/les autònoms/es a conseqüència del coronavirus per una davallada dels ingressos per vendes en el període comprès entre el 14 de març i el 30 d’abril de 2020. En els cas d’empreses i/o autònoms amb una antiguitat d’activitat empresarial inferior a 1 any, l’alta de l’activitat haurà de ser com a mínim l’1 de novembre de 2019.(Veure detall a les bases reguladores).\nPrevious Exposició virtual ‘Univers Planella’\nNext En marxa la desescalada per la COVID19 a Premià de Dalt


1.8m impressora tèxtil digital WER-EW1902 amb capçal epson Dx7 - WER\nImpressora barata de sublimació barata Impressora digital Eco solvent impressora\nÉs possible que vulgueu imprimir en paper de transferència per fer clic a la imatge a molts articles com ara la samarreta, la tassa, les tapa, etc. A continuació, la impressora de sublimació WJ-740 Pro és la vostra elecció. S'imprimeix amb tinta de sublimació de colorant a la perfecció amb una velocitat de resistència i alta qualitat d'impressió.\nEpson PrecisionCore Technology emocionant\nCom ho va dir Epson, el PrecisionCore fins i tot deixa impressió làser en la foscor. SinoColor ha adaptat amb èxit i amb orgull l'última tecnologia de PrecisionCore d'Epson. Amb el capçal d'impressió Epson 5113 (4s), la impressora perforamce ha tornat a saltar a un nou nivell.\nTot i que USB2.0 segueix sent àmpliament utilitzat en moltes impressores de gran format i d'escriptori, el USB3.0 és necessari perquè el nou capçal d'impressió d'Epson s'adapti als requisits de transferència de dades d'alta velocitat.\nTecnologia de punts variables\nEl punt variable produeix gotetes de diferents mides per a gràfics precisos, d'alta resolució, còpia fotogràfica meravellosa, gradacions suaus i contrastos molt bons. La funció d'impressió de plomes de SinoColor controla la posició entre posicions, permetent que el WJ-740 Pro proporcioni graduacions suaus, colors sòlids excepcionals i una qualitat d'imatge òptima en tots els modes d'impressió, juntament amb una velocitat més alta.\ni1 Basic Pro2 Suit i Custom Icc\ni1 Basic Pro 2 és un estàndard de la indústria d'una solució de mesura de color a un nivell professional i assequible per garantir la qualitat d'impressió. És compatible amb PhotoPrint SinoColor Edition Rip Software per crear perfils icc precisos per als vostres propis mitjans i tinta.\nCapçalera 5113 (1 peça)\nResolució (ppp) 1440dpi màx\nAmplada dels mitjans 1,8 metres (74 polzades)\nAlçada dels mitjans 2-6 mm (ajustable)\nTipus de mitjans Paper de transferència de calor, paper de PP, film de laminació, pel·lícula de PET ...\nColor de tinta CM YK\nTipus de tinta Tinta de sublimació / tinta de colorant a base d'aigua\n2 Pass 36 m² / h\n3 Pass 22 m² / h\nPass 4 19 m² / h\nPass 6 12 m² / h\nSistema de subministrament de tinta Detector de tinta baix, sistema d'alimentació automàtica de tinta\nMitjans d'alimentació Alimentació automàtica de mitjans (80KG de pes màxim)\nSistema de neteja Sistema de neteja automàtica, anti-obstrucció i sistema de limitació de funcions\nSistema de calefacció Pre / Post Calentador Equipat\nSistema d'assecat Equipat\nMedi ambient Temperatura: 20-28 ° C, Humitat: 40-60%\nRip programari UltraPrint, MainTop, PhotoPrint\nPoder AC220V, 50 / 60Hz\nMida i pes de la màquina L2960mm W800mm H1270mm / 220KG\nMida d'embalatge i pes L3060mm W900mm H700mm / 300KG\nSí. Tenim 10 anys d'experiència en fabricació i exportació. Estem orgullosos de ser el primer lot de fabricants xinesos dedicats a impressores de gran format.\nPer què WER és la primera opció per a impressores i subministraments de gran format?\n1. Comerç segur amb 9 anys membre d'or Alibaba.\n2.Extremament particular sobre la qualitat dels productes.\n3. El pla de garantia pot ser de fins a 3 anys, amb un suport en línia de per vida.\n4. Disponibilitat d'una àmplia gamma de productes per adaptar-se a gairebé totes les necessitats de la impressió digital de gran format.\nSimplement poseu-vos en contacte amb el nostre expert en vendes i sol·liciteu una factura proforma. L'ordre s'enviarà després de la factura de la factura.\nHo envies a nivell internacional?\nSí. Venem internacionalment. Amb una potent còpia de seguretat del nostre operador regular, enviem a gairebé tots els llocs del món per mar, aire, tren, camió i transport multimodal. La destinació pot ser un port o una adreça específica. Poseu-vos en contacte amb nosaltres per obtenir pressupostos per a l'enviament.\nEl mètode de pagament recomanat és la transferència bancària que normalment no té gaire límit a la majoria de països.\nPer una petita quantitat, hi ha algunes altres opcions: Western Union, Money Gram i PayPal.\nCom està la garantia?\n15 mesos sense problemes de garantia. Durant el període de garantia, les peces elèctriques estan cobertes amb garantia. Els usuaris remeten peces defectuoses i enviem el nou per reemplaçar.\nLa garantia pot ser de fins a 3 anys si sol·liciteu el pla de prolongació de la garantia.\nCom està el vostre suport tècnic?\nEl nostre tècnic de parla anglesa està disponible en línia via correu electrònic, Skype i Whatsapp.\nA més, podem controlar de forma remota el seu PC a través del teamviewer per resoldre algun problema del programari.\nVelocitat d'impressió: 36 m² / H\nSistema compatible: Windows 7 / XP\nNom de la marca: Sinocolor\nVoltatge: AC 220 ~ 240V o AC 110 ~ 120V\nDimensions (L * W * H): L2840mm X W900mm X H730mm\nPes: 300 kg / 500 kg\nResolució màxima: 1440 Dpi\nTipus de capçalera: amb 2 PCS d'Epson Dx7\nMida màxima d'impressió: 1,8 metres\nPaquet de transport: 1 conjunt en 1 cas de fusta\nOrigen: Xangai, Xina (Mainland)


General | INS Domènec Perramon | Page 10\nMontse Pujol Caimel09/10/14\nEls alumnes de 4t d’ESO amb els seus tutors han anta a Port Aventura, el dijous 9 d’octubre. Ha anat molt bé: molt contents tots. Els alumnes han pogut disfrutar molt de les atraccions doncs no hi havia gaire gent, i han hagut de fer… Llegeix més»\nMontse Pujol Caimel06/10/14\nEls alumnes de 3r d’ESO ( B, C i D) van fer la següent activitat al laboratori de Biologia, amb el professor Joan Gahete.\nDurant l’última setmana de… Llegeix més»\nMontse Pujol Caimel04/10/14\n– Els alumnees de 2n d’ESO, 3r d’ESO i 1r de Batxillerat fan la sortida de tutoria lligada amb l’àrea d’Educació Física. Van a Llinars del Vallès a fer activitats de reconeixement de l’entorn i de cohesió de grup. Els de 2n d’ESO és el… Llegeix més»\nAquesta setmana hi ha les reunions de pares i mares de 4t d’ESO i de Batxillerat.Dimarts 7 octubre, a les 6 hi ha la reunió de 4t d’ESO, 4t A i 4t B a la biblioteca, i 4t C a l’aula 1.7Dimecres 8 octubre, a… Llegeix més»\nMontse Pujol Caimel25/09/14\nEls dies 3, 4 i 5 d’octubre té lloc a Barcelona la Cloenda del Concurs de Ciència en Acció, a Cosmocaixa. Hi participen diferents joves científics de parla hispana i portuguesa.Des del Departament de Ciències Experimentals… Llegeix més»\nMontse Pujol Caimel05/09/14\nBenvinguts al nou curs escolar 2014-2015. Comencem les classes el dia 15, a les 8 del matí l’alumnat de 1r d’ESO i a les 9 la resta.Aquest curs tenim 393 alumnes, repartits de la següent manera: 73 alumnes a 1r d’ESO, 78 alumnes a 2n,83… Llegeix més»\nMontse Pujol Caimel22/12/11\nUs prego que tingueu paciència. Ja sé que voleu veure tots els vídeos com més aviat millor, però les dificultats tècniques no es poden resoldre soles. A més, la connexió a internet té dies bons i no tan bons, i aquest cap de setmana no… Llegeix més»\nMontse Pujol Caimel24/07/09