Fa deu dies que ha començat l’any 2006 i el meu blog verge. La raó senzilla,: he tingut vacances ( ben merescudes per cert). No se el per què però preciso d’una certa excitació per escriure. Hi ha que s’inspiren en el silenci, en la tranquil·litat. Per a mi és impossible. Em cal l’adrenalina, el ritme, la inmediatesa. Els articles sempre els faig en directe, al darrer moment. I puc assegurar que soc d’una escrupulosa puntualitat. Si algú truca reclamant un escrit meu ho fa amb les disculpes per davant ja que sap que no acostumo a fallar. ( I els companys de TVM i molt especialment els de Cap Gros , espero en donin fe).\nPerò en vacances soc incapaç d’escriure quatre ratlles. I el que és pitjor, no puc endinsar-me en aquells espais en els que quasi luxuriós em llenço cada dia.\nReiniciant ara l’activitat , n’he fet capbussada als meus habituals. Com envejo la seva perseverància. Un , en aquest obligat resum al que porta el canvi d’any, ha pensat , i molt , en el seu blog. Estic més convençut que mai que el blog n’ha de ser com una diaria columna d’opinió. És a dir, que el primer blocaire, ha estat en J.Mª Espinás amb les seves columnes a l’Avui i a ara a “El Periódico”. ( L’hi hauré de fer oportú comentari a la meva cosina Isabel Martí , mestressa de l’Editorial “La campana”). Per això intentaré ser més constant i menys llarg. Com l’Eli Solsona de la que conec el seu riure clar en la redacció de TVM quan aquest avi s’acosta quinzenalment per fer l’Espai d’Art. El seu blog, a l’estil i imitació dels seus companys JosepMª. I Oriol, va en aquest camí.\nPer aixa avui em quedo en tres petits consells:\nConsell 1.- Article “Mutantes” de Margarita Rivière a “El País” (Catalunya) del passat diumenge. Parla del fenomen “blog”. ( És estrany que el bon amic Ramon B. no en fes esment)\nConsell 2.- “Crítica i crítiques. Escrits d’Art”. És d’en Daniel Giralt Miracle. És magnífic i d’obligada lectura per a qualsevol amant de l’Art.\nPer cert està editat per H.AAC, l’associació de Vic paral·lela a ACM de Mataró ( que regeix Can Xalant ). A veure quan aquí veiem també una cosa semblant.\nConsell 3.- Visitar l’exposició d’Antoni Perna al Monjo. És magnífica i Perma esdevé en una gran realitat en l’adormit art català d’ara mateix. Si algú creu que tinc al menys un 10% de credibilitat artística que la visiti, no en sortirà decebut.\nPS.- Avui he assistit a la conferència de J.M. Cadena a l’entorn de l’antològica de Pablo Mañé. Cadena ha estat magnífic com sempre. Lliçó d’història , recordatori del bon Mañé, i lectura de quatre crítiques per parlar del Mañé comercial que ara ens ofereixen i que no val dos rals.\nPer cert, si alguna cosa va fer Mañé a Mataró va ser crear una escola. Avui a la conferència sobre la seva obra tan sols dos membres de la mateixa , quasi la mateixa xifra que en el dia inaugural.\nQui vulgui , que triï la lectura que li sembli més escaient. Però la realitat queda clara. De nou l’hi ha colat un gol al PMC , degut a que ningú sabia qui era en realitat Pablo Mañé. I mentre Barón i Graupera omplint-se la boca de bones paraules. Que no és això companys, que no és això.\nPS 2.- I de la Casa Arenas?. De veritat s’ha eliminat la visita detallada, destinada a la gent de l’Art?.\nO és que com que no hi cap llistat, no saben a qui convidar?.\nPobrets. O potser millor... Desgraciadets...\nPS 3.- Amic Joan, sempre ens quedarà París. Si algú coneix , i estima, la Pce des Vosges, és que coneix i estima París. I el Marais amb el veritable Museu Picasso, el de Picasso de veritat, no l’edulcorat Picasso barceloní.\nPer cert, com és possible que Mataró no s’aprofiti de Manel Baena, aquest magnífic professional mataroní, cap de premsa del Picasso barceloní , per portar a casa nostra alguna de les espurnes del carrer Moncada?.\nPotser serà que tot bufa cap a Can Xalant, més conegut com el “buc fantasma” , no sé sí per què ningú sap que s’hi cou, o dedicat als membres de la seva tripulació.


ICV s'associa amb la formació madrilenya Equo i fa palesa la seva distància amb IU\nIniciativa per Catalunya Verds ha signat "un acord d'associació" amb la formació madrilenya Equo en què les dues formacions s'autodefineixen com a partits "germans" i es comprometen a anar juntes a les europees. Un pacte que evidencia la distància ideològica que hi ha actualment entre la formació ecosocialista i la IU de Cayo Lara.\n26/09/2011 - 14.00 Actualitzat 13/10/2011 - 10.36\nEl secretari general d'ICV, Joan Herrera, i el cap de llista per Madrid d'Equo, Juan López de Uralde\nEl secretari general d'ICV, Joan Herrera, ha reivindicat la vigència de la coalició electoral amb Esquerra Unida i Alternativa, el referent català d'Izquierda Unida, i ha destacat que en aquesta relació "ningú imposa res a ningú".\nTot i que l'acord signat per Herrera i el cap de llista per Madrid d'Equo, Juan López de Uralde, no parla de les eleccions generals, el líder d'ICV no ha amagat que vol formar grup amb Equo al Congrés després del 20 de novembre. En qualsevol cas, Herrera ha subratllat que tot això es decidirà en el si de la coalició ICV-EUiA.\nICV aspira a reunir en un sol grup parlamentari els seus diputats i els d'Equo, IU i Compromís, i ha insistit que, si IU necessités del seu suport per formar grup, l'ajudaria.


La declaració de l'Ebre com a reserva de la biosfera és compatible amb l'MTC | LURDES MORESO | Tortosa | El Punt Avui\nLa declaració de l'Ebre com a reserva de la biosfera és compatible amb l'MTC La declaració de l'Ebre com a reserva de la biosfera és compatible amb l'MTC La declaració de l'Ebre com a reserva de la biosfera és compatible amb l'MTC La declaració de l'Ebre com a reserva de la biosfera és compatible amb l'MTC + La declaració de l'Ebre com a reserva de la biosfera és compatible amb l'MTC E-mail\nTortosa - 28 abril 2010 2.00 h\nEs constitueix el consell promotor de la candidatura ebrenca, integrada per una trentena d'entitats\nEls membres del consell promotor de la candidatura ebrenca. L.M.\nLa declaració de l'Ebre com a reserva de la biosfera és compatible amb l'MTC La declaració de l'Ebre com a reserva de la biosfera és compatible amb l'MTC La declaració de l'Ebre com a reserva de la biosfera és compatible amb l'MTC La declaració de l'Ebre com a reserva de la biosfera és compatible amb l'MTC La declaració de l'Ebre com a reserva de la biosfera és compatible amb l'MTC E-mail\n«El cementiri nuclear no és incompatible amb la candidatura de reserva de la biosfera», va assenyalar ahir Salvadó, que va precisar també que aquest no és el model pel qual aposta el govern. «El model que intentem impulsar no va en la línia de l'MTC», va concloure el delegat del govern a l'Ebre, que també va deixar clara l'aposta d'aprofitar els valors patrimonials ebrencs per construir una economia productiva que actuï com a element de cohesió social i territorial. «Disposem d'un extens catàleg de valors naturals, paisatgístics i històrics que es mereixen el reconeixement internacional de la Unesco, una valors que hem de conèixer millor per vendre'ls i evitar el discurs pessimista», va dir Salvadó.\nL'acte de constitució del consell promotor va tenir lloc a la sala Mayor Zaragoza de la Cambra de Comerç de Tortosa, atès que l'exdirector general de la Unesco és president honorífic del consell promotor. Mayor Zaragoza assistirà a la segona reunió d'aquest consell que tindrà lloc el 3 de juny. Un consell que està format per una trentena de representants entre administració i entitats econòmiques i socials, entre les quals hi ha la Cambra de Comerç, els productors de mol·luscos, la Cambra Arrossera del Montsià i Unió de Pagesos. «Avui és un dia històric per les Terres de l'Ebre, la reserva de la biosfera ens donarà una projecció internacional que fins ara no teníem», va dir el president de la Cambra de Comerç, José Luis Mora. Amb tot, encara falta temps per aconseguir aquest reconeixement de la Unesco. La previsió del govern és presentar la candidatura als responsables del programa MaB a l'Estat el setembre del 2011, que si ho consideren adient traslladaran la proposta al comitè internacional a París. El pròxim mes de maig s'organitzarà una visita del cos consular a Barcelona per presentar-los la candidatura ebrenca. Una candidatura a la qual es podria sumar la comarca del Matarranya; de fet els alcaldes de Beseit i Calaceit van assistir a la reunió.\nTambé la directora general de Medi Natural, Núria Buenaventura, considera el dia d'ahir «històric» per la complicitat aconseguida amb el teixit econòmic i social. Buenaventura també va assistir a la constitució del consorci per la protecció i gestió dels espais naturals del Montsià.\nEl Punt. Camp de Tarragona 28-04-2010, Pàgina 9


Casa prop de el poble! a Matadepera\nCasa / Torre Casa prop de el poble! a Matadepera\nTORRE TOCANT A EL POBLE! Magnífica i sòlida torre molt ben conservada, idea per qui busca un habitatge amb espais amplis. Es caracteritza per la seva gran lluminositat i bona orientació: edificada sobre un terreny de 1.970m2 amb accés independent des de dos carrers amb 459m2 construïts, situada prop de el centre de Matadepera. Fantàstica i àmplia parcel·la amb boniques alzines. Distribuïda en 3 plantes: Planta principal: Rebedor 12m2, ampli saló menjador de 45m2, cuina office de 16m2 amb sortida a terrassa, safareig, 2 dormitoris dobles (un d´ells en suite) i 2 banys.Planta primera: Estudi 53m2 amb sortida a terrassa-solàrium, dormitori-suite 20m2 amb sortida a una altra terrassa.Planta semisoterrani: Garatge 40m2, sala de jocs 35m2, estudi, habitació doble, bany i traster.Calefacció a gas natural, tancaments de fusta amb doble vidre, fusteria interior de roure, paviment de gres italià, alarma i jardí natural amb barbacoa. Any de construcció 1994. vegi-!! Oportunitat.\n1970 m² de terreny


IB3 | Mor un nadó a Girona pel mateix bacteri que els dos prematurs morts al Vall d’Hebron\nPortada > espanya > Mor un nadó a Girona pel mateix bacteri que els dos prematurs morts al Vall d’Hebron\nMor un nadó a Girona pel mateix bacteri que els dos prematurs morts al Vall d’Hebron\nEl nounat de 24 setmanes era un prematur extrem\nUn nadó prematur nascut a les 24 setmanes de gestació ha mort a Girona per una infecció bacteriana. És la mateixa que va causar la mort, fa uns dies, d’altres dos nounats a l’Hospital Vall d’Hebron de Barcelona. Segons el Departament de Salut de la Generalitat, s’ha detectat la presència del bacteri “Klebsiella” en altres dos prematurs ingressats al mateix hospital gironí. Els menuts estan aïllats encara que no han desenvolupat cap malaltia. La Unitat de Neonatologia ha declarat la presència d’un brot del bacteri i ha extremat les mesures de control per reduir el risc de contagi i identificar-ne el possible focus.\nEl bacteri causant de la mort viu al tub digestiu, encara que es troba a qualsevol lloc del medi ambient. Entre els factors de risc per contraure el “Klebsiella pneumoniae” figura la prematuritat, per la qual cosa les unitats de neonatologia són espais on es poden detectar brots.\nA la Vall d’Hebron n’hi ha vuit amb les mateixes circumstàncies. Els dos nadons morts van néixer amb 24 setmanes i 680 grams de pes i 25 setmanes i 485 grams.\nEls responsables de l’hospital van estimar com a hipòtesi més probable del contagi la manipulació creuada dels nadons per part de persones o objectes contaminats i van descartar que l’origen del focus fos ambiental.\nÉs una de les comunitats que espera que s'aprovi un estat d'alarma per decretar un toc de queda nocturn\nLa xifra d'incidència no supera els 20 casos per cada 100.000 habitants\nEl Govern espanyol es prepara per declarar l’estat d’alarma\nDesprés que ho hagin demanat deu executius autonòmics, Pedro Sánchez ha decidit convocar demà un Consell de Ministres extraordinari per...


Hort del Claver: Grup 1.- Primer dia\nSetè dia a l’ hort.\nEl dia 5 de novembre a l'equip 1 ens va tocar el grup de Natura de l’ hort.\nPrimer el professor ens va repartir el quadernet de l’ hort a tots els alumnes i ens va dir que a lo millor plantaríem, però possiblement seria que no perquè feia molt vent i molt mal temps. Ja ha arribat la tardor!\nDesprés vam mirar el bloc que ha creat el Víctor i el Damià. Era molt “guay” perquè hi havia molts gadgets, com el mapa meteorològic de Catalunya, quin temps farà a Lleida dintre de 12 dies, quina hora era, un calendari...\nMés tard vam fullejar el quadernet i ens van dir els deures que hauríem de presentar a l’ acabar el curs, també vam planificar com posaríem les carxoferes.\nPer fi ens vam decidir a baixar a l’hort a plantar i a regar les plantes. Feia un vent que se’ns emportava!\nRamon Codina Regany 07 de novembre 2009\nPublicat per Víctor V en 19:58


Joguines per a totes les edats\nSant Julià acull una exposició de 6.000 peces de Playmobil que recreen espais com Egipte, l’antiga Roma o el Pol Nord, amb el Pare Noel.\nL’exposició de Playmobil que hi ha a Sant Julià de Lòria amb motiu de la Fira de Santa Llúcia demostra que les joguines no només són per als infants. Desenes de persones van assistir ahir a la inauguració amb la curiositat d’un nen, tot i que moltes no ho eren, per veure una col·lecció de 6.000 peces que, a banda d’admiració, despertava la nostàlgia dels visitants.\nL’exposició compta amb vuit escenaris entre els quals es troben el món dels dinosaures, el Far West americà, l’antiga Roma, l’Egipte dels faraons, un circ o també la fàbrica de joguines del Pare Noel. L’organitzador


Recomanacions i preguntes freqüents | Depilsants, depilació làser alejandrita. Ofertes de Depilació Laser a Barcelona\nA Depilsants sabem que la depilació amb làser sovint genera molts dubtes i preguntes. Aquí trobaràs les respostes a les preguntes més freqüents, però si necessites més informació truca'ns al telèfon 93 180 19 72 i t'atendrem personalment.\nÉs dolorosa la depilació amb làser?\nEl nivell de dolor que produeix la depilació amb làser depèn del llindar del dolor del pacient, així com del tipus de pell i de pèl, i de la zona que es vulgui depilar. Però el cert és que la majoria de clients toleren molt bé les molèsties que genera el làser. La sensació que s'experimenta a cada pulsació làser és similar a la d'una punxada.\nDe tota manera, en cas que el dolor resulti més intens, es pot aplicar un anestèsic tòpic que adorm la pell i redueix les molèsties. Aquest anestèsic és d'ús obligatori per a la depilació amb làser de zones més sensibles, com les engonals.\nÉs segura la depilació amb làser?\nÉs un tractament sense cap risc, totalment segur. Cal, això si, que els equips i les instal·lacions ofereixin garanties d'higiene i qualitat.\nÉs el mètode més efectiu per a l'eliminació permanent del pèl. Però evidentment cada persona és diferent, i reacciona distintament al làser. Això significa que el tractament es pot allargar més o menys en funció del client. De tota manera, es garanteix és que entre un 90% i un 95% del pèl tractat amb làser no tornarà a créixer, i per tant la disminució permanent del pèl a llarg termini està assegurada.\nQuantes sessions són necessàries per a eliminar el pèl?\nEn termes generals i sense tenir en compte casos especials, es comptabilitza una reducció de pèl del 20% per sessió, en zones corporals. Això significa que amb 5 sessions s'aconseguirà l'eliminació del 100% del pèl. En casos de pèl de tipus hormonal o en funció d'alguns factors genètics, caldran algunes sessions addicionals.\nQuines precaucions s'han de prendre després de la depilació làser?\nS'ha d'evitar prendre el sol i utilitzar autobronzejadors els dies previs a la depilació per impedir la coloració de la pell. Un cop realitzat el tractament, durant els següents 15 dies, es recomana no exposar-se directament al sol o fer-ho amb protecció total a la zona depilada. Tampoc no podem utilitzar sistemes de depilació que eliminin el pèl d'arrel (depilació amb cera, pinces, etc), ja que restarien eficàcia al mètode.\nCom funciona la depilació amb làser?\nEl làser concentra calor al fol·licle del pèl, destruint l'arrel del mateix i aconseguint així la disaparició progressiva del pèl.\nQuant de temps passa entre sessió i sessió?\nTot i que depèn de la zona i del tipus de pell i de pèl, el temps mig entre sessió i sessió es d'entre 3 a 4 setmanes per a les zones facials, i de 8 a 9 setmanes per a les zones corporals.


Les dades més destacables que va deixar l’últim amistós a Malàisia - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesLes dades més destacables que va deixar l’últim amistós a Malàisia\nLes dades més destacables que va deixar l’últim amistós a Malàisia\nEl Barça va tancar la gira asiàtica i la pretemporada amb un triomf per 1 a 3 contra el combinat Malaysia XI a Kuala Lumpur Entre d’altres, el partit va certificar Messi com a Pitxitxi de la pretemporada i Neymar com a destacat a la gira\nEl Barça va jugar l'últim partit de pretemporada a Malàisia / FOTO: MIGUEL RUIZ - FCB\nEl FC Barcelona va superar el combinat Malaysia XI per tancar de manera satisfactòria la gira asiàtica. L’1 a 3 a Kuala Lumpur va certificar una “pretemporada futbolísticament positiva”, segons paraules del tècnic Tata Martino. La nota negativa del partit va ser la lesió al turmell de Cesc en els últims minuts del partit que el va obligar a sortir del terreny de joc. L’últim amistós va deixar algunes dades interessants que repassem a continuació:\n· El partit a Kuala Lumpur va ser l’únic de tota la pretemporada que s’ha perdut Leo Messi. El crac argentí es va quedar fora de la convocatòria a causa d’una sobrecàrrega al quàdriceps de la cama esquerra. Tot i així, el ‘10’ blaugrana va rebre nombrosos crits de suport per part de l’afició asiàtica durant el partit.\n· Neymar ha vist porteria en els dos amistosos que el Barça ha disputat durant la gira asiàtica. En el partit jugat a Bangkok contra el combinat de Tailàndia va obrir el marcador amb un gol al minut 11, i contra Malaysia XI va fer l’1 a 2 després d’un bon gest tècnic en una combinació amb Cesc Fàbregas.\n· Amb el triomf a Kuala Lumpur, el balanç de la pretemporada del Barça és de quatre victòries, un empat i una derrota. Cal recordar que el conjunt de Tata Martino va caure en el primer partit contra el Bayern de Munic (2-0), va golejar el Valerenga (0-7) i va empatar amb el Lechia Gdansk (2-2) abans de la disputa del Trofeu Joan Gamper, en què els blaugranes van golejar el Santos (8-0).\n· Tot i l’absència de Messi en l’últim partit de la pretemporada, l’argentí ha acabat sent el màxim golejador del global dels partits de preparació. El ‘10’ blaugrana ha marcat cinc gols en els cinc partits que ha jugat.\n· Cesc Fàbregas va ser un dels grans protagonistes contra el combinat de Malaysia XI. El jugador d’Arenys va marcar el primer gol del partit amb una rematada de cap, va servir els altres dos gols de l’equip -a Neymar Jr i a Piqué- i en els últims instants va haver d’abandonar el terreny de joc per una lesió al turmell dret.\n· Tot i que Tata Martino va reconèixer després del partit que “no s’havia vist la millor versió de l’equip”, el cert és que el Barça va dominar la possessió amb unes xifres d’escàndol: el 81%. A més, durant els 90 minuts els futbolistes blaugrana van xutar a porteria en 22 ocasions.


PRIMERA AVALUACIÓ. 1ª part\n1. Explica per què la filosofia neix a Grècia i no pas en un altre lloc. La filosofia va néixer a Grècia perquè els grecs vivien majoritàriament del comerç. Això comportava que haguessin de fer molts viatges i coneguessin diferents cultures. Llavors es van començar a preguntar si l’única creença sobre els déus certa era la seva, i van necessitar arguments més lògics i regulars per explicar el comportament de la naturalesa.\nCal afegir també la inexistència de llibres sagrats, inexistència d'una casta sacerdotal que custodiés la tradició i la inexistència d'un sistema educatiu organitzat. Tot plegat va possibilitar la crítica a les explicacions tradicionals i que els déus no fossin vistos de forma sagrada ni intocable sinó amb defectes i virtuts (com els humans, etc..). Per tant: més llibertat de crítica i més capacitat de innovació.\n2. Què és el mite ? Assenyala les característiques principals. El mite és un conjunt de relats que intenta interpretar i explicar el món. A més, pels pobles clàssics també servia per ensenyar-los a comportar-se correctament, perquè sinó els déus els castigarien.\nEls mites intenten donar resposta a les preguntes mes transcendentals de l’ésser humà. Tenen un caràcter sistemàtic; expliquen la totalitat de la realitat (tots els fets i esdeveniments que es produeixen en el món). Són relats tradicionals; sovint no estan escrits i es transmeten oralment, de generació en generació o mitjançant poetes.\nLes característiques més importants són: els seus personatges eren llegendaris, la naturalesa està personificada i divinitzada. Aquests personatges divins actuen arbitràriament, sense una pauta fixa i regular. Per damunt d’aquests personatges divins se situa la moira (o destí), força no personificada sinó abstracta, que té un comportament (a diferència de les divinitats) inexorable, immodificable.\n3. Tria entre els mites de Prometeu, Persèfone, Èdip i Orfeu. Digues què pretenen explicar? Almenys un. Mite de Prometeu: pretén explicar els problemes que se'n deriven del progrés, els perills del progrés, els riscos del progrés i de la tecnologia, doncs trenca l'equilibri existent. Mite de Persèfone: Pretén donar explicació als canvis d'estació. Mite d'Èdip: pretén demostrar el poder inexorable del destí.\n3. Explica la diferència principal entre el creacionisme fixista i l’evolucionisme. El creacionisme fixista és el pensament que predominava a la societat abans que Darwin exposés la seva teoria. Creacionisme significa que la terra, l’univers i la vida van ser creats en pocs dies per una força sobrenatural (Déu, segons els cristians) i fixisme és la idea que les espècies existents no havien patit alteracions mai (sempre havien romàs igual).\nL’evolucionisme és la teoria científica que consisteix en afirmar que en l’evolució de les espècies, degut a mutacions genètiques que satisfan millor les necessitats i fan que aquella espècie en qüestió pugui sobreviure i reproduir-se.\nEls pensadors que es van preguntar sobre l’origen de l’ésser humà, creien en la interpretació literal de la Bíblia, que explicava l’origen a través de la creació: Déu va c4rear tots els éssers vius de manera separada i definitiva. Va fer els humans a imatge i semblança seva, etc. Aquesta suposició tenia un principi fixista (els éssers no evolucionen al llarg del temps).\nA partir del segle XVIII, Cuvier i Mendel, van fer grans descobriments que serien de profit pels evolucionistes posteriors, però tot i això continuaven defensant el creacionisme fixista ja que creien que Déu era el responsable dels éssers vius.\n5. Explica breument les conclusions a les que arriba Carl Sagan (pàg. 47) sobre l’evolució del cervell humà. Intenta dir-nos que allò que diferencia els humans de la resta dels animals és l'escorça del cervell perquè regula la nostra vida conscient. És el que distingeix la nostra espècie, la seu de la nostra humanitat perquè allí hi ha la seu de les idees, dels conceptes. Segons Sagan, la civilització és un producte de l'escorça cerebral.\n6. Defineix el concepte de cultura. Quina diferència es dóna entre cultura en general i la cultura humana. La cultura és el conjunt de coneixements que es transmeten d'una generació a una altra per aprenentatge social. Tots aquells coneixements apresos es poden considerar cultura. Tot i que tant la cultura animal com la humana es basen en l'aprenentatge. La cultura animal generalment arriba als altres individus per imitació, mentre que la cultura humana es basa en el simbolisme; amb el llenguatge es pot representar qualsevol realitat. Aquest tret és el que diferencia la cultura humana de l'animal.\n7. Saps distingir entre aculturació i enculturació? Aculturació: imposició per la força i/o la coacció de trets d'una cultura sobre l'altra. Enculturació suposa una acceptació de terminats trets culturals d'una altra cultura. Això suposa un enriquiment cultural\n8. Sabries explicar què són els símbols? Per què diem que són “convencionals”? Quins són els seus elements? Els símbols són signes que usem els humans per a identificar i substituir o re-presentar, mitjançant el llenguatge, les coses i les accions. Això possibilita la comunicació. Els símbols consten de dos elements: el significat (el contingut, el la idea o concepte) i els significant, que és el so, gràfic o gestual, que utilitzem per identificar l'objecte en concret.\n9. Explica breument a què ens referim quan parlem de monisme i dualisme. El monisme defensa que cos i ànima són una sola cosa i que quan el cos mor l'ànima també ho fa. Considera que l'ésser humà és únicament terrenal. En canvi, el dualisme afirma que l'ésser humà és cos i ànima i que ambdós són realitats diferents independents l'una de l'altra. Hi ha dos tipus de dualisme, el platònic i el cartesià. El cartesià afirma que l'ànima és la substància immaterial i pensant mentre que el cos és la part de l'ésser humà que està exposada a les lleis de la matèria. El platònic, en canvi, considera que el cos priva a l'ànima d'obtenir un coneixement certer i veritable i que, per tant, el cos és un destorb per a l'home.\n10. Explica breument “etnocentrisme”, “racisme”, “xenofòbia”, relativisme cultural”, “interculturalisme” Etnocentrisme: Actitud que tenen els qui jutgen i valoren la cultura d'altres grups des de criteris o creences de la pròpia cultura. En els darrers segles, la cultura occidental ha considerat que tenia el deure d'imposar la seva forma de vida a cultures considerades més primitives (imperialisme, colonització). Aquesta actitud pot degenerar en posicions més radicals, com el racisme o la xenofòbia. Racisme: Creença o actitud, conducta que es basa en la consideració que hi unes races superiors a unes altres. El racisme es manifesta en qualsevol comportament que fomenti o permeti la marginació o l'aïllament d'un grup o persona en funció de la seva raça. Xenofòbia Actitud de menyspreu i rebuig envers el que és estranger, diferent o estrany. Sovint és una actitud emocional causada per la por i la ingorància. Relativisme cultural: posició que considera que és impossible comparar o avaluar les característiques de les diferents cultures. Es basa en la creença que qualsevol cultura té valor en ella mateixa, ja que tots els elements que la formen es comprenen i s'expliquen per mitjà d'una lògica interna que a l'observador extern li és difícil de captar. El risc o inconvenient d'aquesta posició és que acostuma a servir com a excusa per a la passivitat i la inacció davant d'actes injustos i inhumnans. Interculturalisme i diàleg: Aquesta posició neix del reconeixement de la pluralitat cultural com un fet enriquidor, ja que ens pot ajudar a entendre millor elmóni a nosaltres mateixos. Es basa, a més, en la consideració que és possible i desitjable la convivència pacífica i harmoniosa de diferents formes de vida.\n11. Cultura i biologia. Assenyala amb una (X) si és Cultura (C) o Biologia (B). Breument, justifica la resposta.\nVegeu nota al final. Des dels orígens dels humans no s'ha rigut sempre; riure va ser un tret característic d'una espècie homínida avançada i, tot i que actualment vingui inscrit en el codi genètic, és un tert humà, fruit del seu continu aprenentatge.\nFer el niu (on ocell)\nFer in iglú (un esquimal)\n3. En què consisteix el que s’anomena Lógos (explicació racional)?\nLógos consisteix en el coneixement racional; és a dir, en intentar conèixer el comportament de la naturalesa mitjançant l’observació de la realitat.\n4. Fes una descripció esquemàtica de la història de la filosofia en el seu procés d’especialització fins al segle XX.\nA partir del segle III aC, la filosofia va començar el seu camí per esdevenir ciències més especialitzades (Museu d’Alexandria). Aquest procés va quedar estancat durant tota l’època feudal (Edat Mitjana). Durant el Renaixement, amb el descobriment de nous territoris fins aleshores desconeguts, nova fauna i flora, es va iniciar un procés imparable per a l’especialització i separació de les diferents ciències: física, biologia, química, ... Uns segles més tard, i a partir de la filosofia (que fins aleshores incloïa la psicologia, la història, el dret, l’economia...) es va anar segmentant i les seves diferents parcel•les es van anar independentitzant entre si. Al final del segle XIX, la filosofia deixa de ser aquell conjunt de sabers per dedicar-se més aviat a inspeccionar allò que fan les altres disciplines que segles abans havien format part d’ella, i així es dedicarà a fer-ne la crítica de... Així sorgiran la filosofia de la ciència, la filosofia de la història, la filosofia del dret, filosofia del llenguatge, etc...\n5. És l’ésser humà el centre de l’univers? Esmenta els diversos criteris que hem comentat a classe.\nSobre aquest tema hem estudiat el criteri de dos pensadors:\nT. de Chardin. Segons ell, l’ésser humà és el centre de l’univers perquè és l’animal més complex, i això demostra que la finalitat de la naturalesa és acollir, la “llar” per aquest ésser. Per tant la naturalesa té una finalitat, està dirigida, està programada per a aquest objectiu.\nSegons Jacques Monod no som el centre de l’univers perquè ell creu que existim per atzar, i la naturalesa no està dissenyada per cap intel•ligència per a complir cap funció.\n7. És l’ésser humà un ésser racional? (Esmenta els diversos criteris que hem comentat a classe).\n- La idea d’”animal racional” prové dels antics grecs. Es considerava llavors que el més important era assolir el lógos, l’ordre, de les coses, la raó. Per això molts pensadors comparen a l’ésser humà a un ésser racional. Per exemple, Aristòtil, qui creu que els éssers tenen s’exercita i s’entrena mitjançant la pràctica rutinària, i que ha nascut amb unes predisposicions innates (la naturalesa). Aquest dos aspectes també ho poden tenir en major o menor grau els animals. Però els humans s’hi diferencien perquè tenen raó: és l’únic ésser que posseeix aquesta capacitat de pensar.\nUn altre pensador, com ara Pascal, afirmava que tota la naturalesa està per sobre dels humans. Davant la immensitat de l’univers l’ésser humà és molt petita cosa, però que la seva grandesa rau precisament en el coneixement de si mateix, de ser-ne conscient de la seva dimensió, cosa que no saben la resta dels animals, i això ens fa superiors. Precisament per aquest motiu, el posseir raó.\n9. En què consisteix l’experimentació científica? En què es diferencia de l’observació científica?\n- L’experimentació és el seguiment del desenvolupament d’un fenomen on l’individu intervé activament, controla una o vàries variables del fenòmen. Es produeix en les ciència com ara la medicina... El seguiment és actiu: hi ha intervenció per part de la persona que investiga.\n- L’observació és el seguiment del funcionament del fenomen on no intervé l’investigador, o només ho pot percebre amb els sentits. Un exemple seria un eclipsi, només ho podem observar i podem recrear-ho amb alguna simulació, però mai podrem provocar un eclipsi. En l’observació és seguiment és passiu; no hi ha intervenció directa per part de la persona que investiga.\n13. Quin és el mètode científic per excel•lència i anomena’n les diverses etapes.\nEl mètode científic, també anomenat, hipotètico-deductiu consisteix en:\n- Primer pas: formulació de la hipòtesi. (sovint inductiu mitjançant l’acumulació d’observacions)\n- Segon pas (deductiu): Esmentar les afirmacions que deriven de la formulació de la hipòtesi.\n- Tercer pas: Comprovació de les afirmacions fetes en la pràctica.\n16. Enumera els principals canvis que va comportar l’hominització i que van ser decisius en la constitució de l’espècie humana.\n- L’hominització va suposar canvis com:\n-posició erecta: permetia caminar només amb les dues extremitats inferiors i, per tant, està drets i poder observar i vigilar més territori i possibles enemics... A més, això va provocar canvis molt positius, com per exemple, en la llargària del coll, l’esquena...\n- Alliberament de les extremitats superiors: les extremitats superiors van passar de ser potes a ser mans, i per tant podien agafar tot tipus d’objectes, crear més instruments i eines, poder-se defensar, augment de la massa cerebral.\n. Creixement de la capacitat cranial. El volum del cervell va créixer molt i l’ésser humà va poder pensar molt més en com fer certes coses. Gràcies a això va sorgir l’autoconsciència (sentiment de que els humans són diferents)\nQuè distingia els humans de la resta d’animals?\n- Capacitat cranial: és la triple que la de la resta dels primats. També és més complex i evolucionat. Això li permet crear una forma de comunicació, crear i fer servir eines...\n- Poca capacitat instintiva: Tot i que els humans neixen amb uns instints i emocions bàsics, es van adaptant a les regles i normes de la societat, ja que tenim capacitat d’aprenentatge i això ens permet adquirir coneixements. En suma, tenim molta més plasticitat i capacitat d’adaptació malgrat néixer amb poques “estructures instintives”, si ens comparem amb la resta d’éssers animals.\n- Juvenilització: Tot i que l’ésser humà és el que més capacitat d’aprenentatge, també és el que triga més a madurar i valer-se per si mateix.\n17. Explica l’avantatge i els inconvenients de la globalització cultural.\nAvantatges: Si els aspectes que es prenen d’una altra cultura són més eficaços en l’adaptació al medi, això suposa un avenç per aquella cultura.\nInconvenients: Pot suposar un retrocés si el element copiats d’una cultura diferent són menys eficaços en l’adaptació al medi que els elements propis.\nSi es perden tots els trets propis d’una cultura es produirà un empobriment cultural.\n19. Assenyala les diferències que existeixen entre els arguments inductius i els arguments deductius.\n- Els arguments inductius són fruit de noves dades a partir de les quals després s’ha fet una generalització. Aquesta generalització comporta un risc d’equivocació (en el mètode inductiu) Els deductius són fruit d’ordenar d’una altra manera la informació que ja es tenia. En no aportar més informació ni fer cap aportació nova, no comporta cap risc d’error, però tampoc aporta nou coneixement (deductiu).\n20. Explica amb les teves pròpies paraules els següents termes: a) aculturació; b) cultura; c) llenguatge\n- Aculturació: és la imposició d’una cultura a un individu o a una societat.\n- Cultura: Podem entendre per cultura el saber per tirar endavant la vida. O també es pot dir que és el conjunt d’informacions que s’aprenen socialment i adquirides per l’aprenentatge. La diferència entre “cultura” genèricament i “cultura humana” és que en la cultura humana l’adquisició de les informacions es transmeten mitjançant el llenguatge.\n- Llenguatge: és la manera simbòlica de comunicació en la cultura humana. Consisteix en produir sons a través de les cordes vocals i un ampli sistema que les acompanyen. En treure aire pels pulmons, les cordes vocals vibren i produeixen els sons que nosaltres vulguem emprant la boca, la llengua, el nas, les dents... El llenguatge també es pot expressar per escrit mitjançant símbols. La seva característica principal és que ha propiciat que els humans es diferenciïn de la resta de les espècies. La funció del llenguatge és transmetre la cultura humana. A això s’anomena també comunicació.\n24. Compara les diverses concepcions evolucionistes de Lamarck, Darwin i Wallace.\n- Lamarck, Darwin i Wallace són pioners en exposar les teories evolucionistes. Lamarck i Darwin coincideixen en que la transmissió dels caràcters és gradual i continuada. Però Lamarck considera que l’evolució segueix línies independents i, en canvi, Darwin, creu que tenen un origen comú i que l’evolució és deguda a la selecció natural, provocada per l’atzar. Lamarck, per contra, creu en una evolució dirigida a l’adaptació. Wallace és partidari de l’hiperseleccionisme, és a dir, hi ha una intel•ligència en el món que fa que les espècies prenguin un camí per a la supervivència. Introdueix en les seves teories, doncs, un Déu que guia la naturalesa.\nWartofsky, M. diu que el mite no s’ha d’interpretar com a símptoma de la ignorància. De què, doncs? (pàg. 105)\nS’ha d’interpretar com l’intent d’entendre i governar la natura\nEn què consisteix la mitificació? I la desmitificació (pàg. 106).\nMitificació: consisteix en la creació de mites, és a dir, en la idealització d’aquells fets o personatges que són valorats per aquesta cultura.\nDesmitificació: és la destrucció de mites, és a dir, el rebuig d’aquests fets o personatges que havien estat mitificats, perquè els valors que representen ja no interessen..\nIntenta construir una petita redacció sobre el mite on figurin les paraules i/o expressions següents (pàg. 106):\nMagnificació, ideal, resposta, component cultural, personatges llegendaris, fantàstics, regles de comportament, funció educativa.\nLa humanitat, des de sempre, tendeix cap a la magnificació dels fets o fins i tot personatges. Moltes vegades aquests fets fantàstics o personatges llegendaris són només la resposta a una qüestió de la qual no coneixem la resposta exacta, i aquests mites tenen una funció educativa, ja que intenten explicar aquest dubte. Per això, podem dir que les llegendes, mites o contes, la majoria de vegades, tenen un gran component cultural, perquè ajuden a la formació personal. De vegades fan referència a regles de comportament, i d’altres a coneixements diversos (científics generalment). Per tant, podem dir que els ideals d’una persona poden variar segons el que li hagin ensenyat.\nResposta Anna G.:\nEl mite és un producte natural de la MAGNIFICACIÓ d’uns fets, etc. Que la societat considera els IDEALS d’allò que es vol arribar a ser, tenir o assolir.\nLa paraula mite té també un altre significat: el de relat imaginari o FANTÀSTIC, constituït per intentar donar una RESPOSTA a aquelles preguntes que s’ha fet la humanitat des de sempre (com ara el problema de la mort, o dels nostres orígens...) a través de PERSONATGES LLEGENDARIS com ara els déus o herois de l’Olimp.\nA més d’això, a algunes cultures, aquests mites (els seus) els donen identitat i pertinença enfront d’altres cultures amb déus i mites diferents, constituint llavors un COMPONENT CULTURAL important.\nDe fet, per a algunes societats tradicionals o primitives, els mites tenen encara una forta FUNCIÓ EDUCATIVA, ja que resumeixen tot el coneixement social. La diferència, doncs, entre mites i religió, és que els primers no s’han d’entendre al peu de la lletra; en canvi, la religió constitueix unes creences i REGLES DE COMPORTAMENT que ajuden al creient a “relacionar-se” amb la divinitat.\n- Llegeix el mite de Persèfone i indica què pretén explicar? Què és el que t’ha agradat més d’aquest relat? (pàg. 108).\nResposta de Giorgio Queixal:\nPretén explicar el perquè de les estacions i quins són les bones èpoques per a la sembra i la collita. M’ha sorprès l’ús de la magrana com a element que justifica el retorn de Persèfone als inferns.\nResposta A. R.:\nEl mite de Persèfone explica com a través dels canvis d’estat d’ànim de Demèter (deessa de la terra, el conreu), a causa de l’absència de la seva filla, sorgeixen les diferents estacions. El que més em va agradar va ser la forma tan “peculiar” d’explicar-ho, i la seva semblança amb el relat bíblic d’Adam i Eva.\nResposta de N.G.: (Afegit):\nEl que m’ha agradat més és que Hades rapta a Persèfone, “sin más”, i ningú no diu res.\nIntenta explicar l’arribada de les estacions. Quan arriba Persèfone, de nou, a l’Olimp, “la natura” ho comença a celebrar, i els camps comencen a “florir”. Quan arriba l’estiu, la celebració és encara més gran i comencen (els camps) a donar fruit. Amb l’arribada de la tardor, Persèfone se’n va altre cop amb Hades, i “la natura” s’entristeix, caient les fulles dels arbres... Amb l’arribada de l’hivern, que fou quan aquesta va ser raptada, la tristesa és tan gran que tot comença a gelar-se i a morir...\nEl que més m’agrada més, és la manera en què tenen d’explicar els fenòmens naturals. Em fa molta gràcia: és força entretingut.\n- Llegeix el mite de Prometeu i compara’l amb el de Persèfone i indica els trets que tenen en comú i els trets que els diferencien (pàgina 108).\nLes semblances entre aquests dos mites són que Zeus fa de moderador en tots dos casos, i que en el relat de Persèfone apareixen les estacions i en el de Prometeu el dia i la nit.. Però en el cas de Persèfone, els humans no intervenen; en canvi en el de Prometeu, els responsables són, en certa manera, els humans.\nAfegit de G.Q.: Diferencies: En el mite de Persèfone, Zeus vol ajudar els humans i, en canvi, en el mite de Prometeu, els vol castigar.\nPRIMERA AVALUACIÓ. 2ª part\n1. Explica la diferència principal entre el creacionisme fixista i l’evolucionisme. La diferència principal entre el creacionisme fixista i l'evolucionsme, és que el primer defensa que totes les espècies que existeixen ara han existit sempre tal i com les coneixem actualment. En canvi, l'evolucionisme diu que les espècies actuals provenen d'altres espècies que existien abans i que han patit una sèrie de canvis. L'evolucionisme afirma que les espècies actuals provenen d'avantpassats llunyans i comuns, entre els quals s'hi engloba l'ésser humà com a un animal més, rebutjant així la idea sobre la qual es basava el creacionisme (els textos bíblics). L'adaptació dels animals segons els creacionistes es deu a un disseny intel·ligent sorgit de la mà de Déu, mentre que per a Darwin no hi ha cap dissenyador intel·ligent, sinó que són les mutacions que per atzar i herència resulten beneficiades en la lluita per l'existència davant la escassetat de recursos.\n2. Per què creus que la teoria de Darwin va produir tant d’impacte en la societat del moment? Explica-ho. Influències en el pensament polític (tant en les esquerres com en els conservadors) La teoria de Darwin va causar un gran impacte a causa del gran pes, influència i poder que en la societat de mitjans del segle XIX tenien les institucions religioses, que basaven la seva visió del món en els textos sagrats (La Bíblia). Aquesta visió del món era fixista i creacionista. Per contra, Darwin deia que les espècies deriven unes de les altres. I sobretot, va ser motiu d'escàndol l'afirmació que l'espècie humana procedia de l'evolució d'antics primats, oposant-se així a la visió religiosa cristiana segons la qual Déu va crear els humans a imatge seva. El pensament conservador utiltiza el darwinisme de forma esbiaixada per tal de justificar que l'Estat no ha d'ajudar els pobres (darwinisme social). Així, la societat millorarà en conjunt tot desfent-se d'aquells que destorbin: pobres, marginats, aturats, etc... El pensament progressista adopta el punt de vista lamarckià (l'esforç continuat durant anys es tradueix en 'millores biològiqques': millors condicions socials de forma continuada, és a dir, millor educació, sanitat, etc.., a la llarga, portaran a una millora de l'espècie (més pacífica i més intel·ligent).\n3. Enumera els principals canvis que va comportar l’hominització i que van ser decisius en la constitució de l’espècie humana. Els principals canvis foren:\n- La posició erecta: aquesta posició obligà i alhora permeté a la columna vertebral adoptar una postura vertical i alliberà les mans de la tasca de caminar, permetent així el desenvolupament d'eines.\n- L'alliberament de les mans. Amb la posició erecta, l'homínid tingué les mans lliures per a poder fabricar eines i estris, fet que contribuí a l'augment de la cavitat cranial. Alhora, degut a aquesta posició, mans i peus començaren a diferenciar-se cada cop més fins al model actual.\n- Augment de la cavitat cranial. L'alliberament de les mans permeté el desenvolupament del cervell en haver de fabricar armes i eines. Amb un cervell més avançat milloraren els treballs, fet que inicià una cadena que ens ha portat fins als 1.400 cm3 de capacitat cranial actual. Això ens ha dut a l'autoconsciència i a l'aparició de la cultura.\n4.A més de la gran difusió dels mitjans de comunicació, esmenta algun altre factor que afavoreixi la globalització cultural. La globalització cultural també l'afavoreix la possibilitat de viatjar a qualsevol país (el turisme és més barat que abans i és a l'abast de més gent), gràcies a l'avanç dels transports; la immigració. També el fet de que a l'escola també t'ensenyen coses d'altres cultures. El comerç també és un factor a tenir en compte, paral·lel a l'abaratiment dels costos dels transports, afavoreixen les exportacions i importacions de productes de tota mena: des dels espectacles musicals als aliments.\n5. Explica amb paraules teves les característiques i funcions del llenguatge humà. El llenguatge humà és un conjunt de símbols i normes compartit per un col·lectiu, ètnic o societat.. Aquests símbols i signes ocupen el lloc de les coses en el discurs. Així, el llenguatge és un dels trets que més ens caracteritza com a espècie. La cultura i aprenentatge humans es basen en el llenguatge. La seva funció és representar, mitjançant aquest símbols, una realitat no present. El llenguatge, amb el temps i l'especialització ha arribat a moltes formes i àmbits: l'escriptura, l'art, la religió, etc...\n6. Fes una descripció esquemàtica de la història de la filosofia en el seu procés d’especialització fins al segle XX. Al seus inicis, la filosofia i la ciència són el mateix (Lógos), que se separen de la visió del món tradicional i critiquen aquesta (mite). De mica en mica aquest saber total o amor a la saviesa (filosofia) ha patit un procés d'especialització que es dóna sobretot a partir del Renaixement i després amb la revolució científica. Les primeres ciències que guanyen un estatus de ciència són la física i la química. A partir del segle XIX, la biologia. I, finalment, a partir del segle XVIII i XIX les ciències anomenades humanes. I, fins i tot, la psicologia, també es va independitzar de la filosofia als inicis del segle XX. Amb tot, la filosofia també s'ha reconvertit. Ja no aspira a abastar tot el saber, però sí a ser l'auditora, la imspectora, la que critica i avalua les altres ciències o àmbits del saber. Així, a partir del segle XX sorgeixen la filosofia de la ciència, la filosofia del dret, la filosofia de la història, la filosofia del llenguatge.\n7. És l’ésser humà el centre de l’univers ? Esmenta els diversos criteris que hem comentat a classe. Alguns filòsofs creients, com Teilhard de Chardin, consideren que si no es considera la Terra el centre de l'Univers, sí que podem considerar l'ésser humà la meta o fi de l'evolució, en estar l'ésser humà dotat de raó. L'ésser humà seria l'objectiu assolit per l'evolució guiada per Déu, com allò més complez químicament i fruit d'un llarg procés evolutiu volgut pel Creador.\nD'altres pensadors, no deterministes, consideren que l'existència humana en la Terra i en l'univers no obeeix a cap intencionalitat divina ni cap intel·ligència còsmica, sinó que ha estat fruit de l'atzar.\n8. És l’ésser humà un ésser sociable ? Esmenta els diversos criteris... (ídem). Segons les diferents èpoques de la nostra cultura han hagut diverses versions de l'assumpte. Així, a l'època antiga, a la Grècia clàssica, el savi Aristòtil pensava que l'ésser humà és per damunt de tot un ésser racional, és a dir, que pensa i que té llenguatge per comunicar-se amb els altres, i així viure en comunitat per tal d'obtenir béns materials i comoditats que li fan la vida millor i més plaentera. Més tard, al segle XVII, Thomas Hobbes, ens diu que l'ésser humà, a diferència d'Aristòtil, no és instintivament sociable, sinó que és agressiu i possessiu per naturalesa. I si es torna sociable és per por a una guerra de tots contra tots on ell surti perdent. Per tant, Hobbes afirma que si l'ésser humà és sociable no és pas per naturalesa sinó per càlcul, per accident, per tal de no perdre la vida. A canvi de la llibertat accepta viure sota unes normes i un poder, per tal d'evitar una mort violenta quan no hi ha una autoritat forta que ens atemoreixi a tots. Al segle XX, aquesta visió sobre la sociabilitat de l'ésser humà ha canviat: Actualment els pensadors més importants són més partidaris de veure en l'ésser humà les dues cares: és capaç de ser molt tendre i molt cruel alhora; com si fos capaç del millor i del pitjor: de ser molt pacífic i molt violent. Perquè així la història humana ho ha demostrat.\n9. És l’ésser humà un ésser racional ‘ (Esmenta els diversos criteris... (ïdem). Els antics creien que l'ésser humà és distingeix de la resta d'espècies per la seva capacitat de pensar, de calcular. Fins i tot a elaborar un sentit del deure on el pensament dominés els instints agressius i egoistes a favor d'un bé col·lectiu o d'ideals de generositat i altruistes (la raó estava per damunt dels instints naturals). Actualment, però, aquesta posició també ha canviat. Avui l'ésser humà s'entén entre els pensadors i filòsofs com un ésser que no només pensa sinó que també té sentiments; que pot ser racional però també molt irracional i autodestructiu. Per tant, l'ésser humà posseeix aquestes dues característiques, dues cares de la mateixa moneda: molt calculador-racional, i alhora irracional i salvatge (dement).\n- l’anàlisi - l’experimentació científica - l’observació científica - hipòtesi científica\n- llei científica - teoria científica\nAnàlisi: L’anàlisi és el mètode que va del tot a les parts components, cercant en aquestes els elements més simples, que considera com allò essencial. Allò simple és el concepte que regeix tota la tasca de l’analista.\nExperimentació científica: L’experimentació és aquell procediment en el qual l’investigador/a recrea artificialment un fenomen o, almenys controla una de les variables que intervenen en l’origen o desenvolupament del fenomen. En l’observació l’investigador/a és un espectador/a, un espectador/a actiu que enregistra i mesura, però un espectador/a; en l’experimentació l’investigador/a és un element actiu, a vegades integrant del fenomen mateix (Heisenberg).\nEn aquelles ciències relacionades amb l’ésser humà (medecina, biologia, psicologia, etc.) l’observació i, sobretot, l’experimentació estan sotmeses a l’imperi de les normes morals.\nObservació científica: Observació és el procediment metòdic en que l’investigador/a segueix el desenvolupament d’un fenomen natural, sense intervenir en llur origen o desenvolupament per raons d’impossibilitat física o per raons morals.\nEn l’observació l’investigador/a pot comptar amb els seus propis sentits o auxiliar-se amb procediments tècnics. Per exemple, en l’astronomia un eclipsi sols pot ser observat amb l’auxili de telescopis. Experimentalment i en el laboratori pot recrear-se les condicions ambientals d’un eclipsi, amb objectes, llums, etc., però no es pot provocar un eclipsi “real”.\nHipòtesi científica: És una afirmació sobre l’existència d’una d’aquestes regularitats o sobre les causes de la mateixa. A vegades aquestes regularitats són patents i es troben fàcilment. Sovint, per contra, estan més amagades a l’inspecció superficial i el seu descobriment és difícil.\nLlei científica: Quan una hipòtesi és suficientment general i important i ha sortit victoriosa d’un o varis processos de comprovació va sent gradualment considerada com una llei científica.\nTeoria científica: Moltes lleis sovint estan emparentades, és a dir, tenen relació entre elles. Llavors, per no seguir mantenint informacions disperses, construïm sobre el material de les lleis una teoria que intenta explicar les coses d’una perspectiva més amplia. Les lleis les descobrim, però les teories les construïm. Són com uns grans models imaginaris, per això funcionem com a hipòtesis a gran escala.\n11. Digues quin és el mètode científic per excel•lència i anomena’n les diverses etapes.\nÉs el mètode hipotètico-deductiu.\nPrimer pas: Formulació d’hipòtesis\nSegon pas: (deductiu). Enunciats conseqüents de la formulació d’una hipòtesi\nTercer pas: Contrastació empírica dels enunciats\nSi l’experiència comprova que les conseqüències deduïdes de la hipòtesi es compleixen efectivament, la hipòtesi quedarà reforçada. Per contra, si les conseqüències no es compleixen realment, la hipòtesi haurà de ser abandonada i substituïda per una altra de la que se’n deduiran novament conseqüències a comprovar.\n12. Assenyala les diferències que existeixen entre els arguments inductius i els arguments deductius. Després, redacta un argument de cada classe. La inducció és aquell tipus de raonament que permet d’obtenir una afirmació general o universal partint de premisses particulars. La deducció significa un descens de l’universal al particular. La inducció significa un ascens del particular a l’universal.La deducció és més segura, però la inducció compensa la manca d’exactitud amb la possibilitat d’ampliar i enriquir el coneixement humà\nExemple d'argument inductiu:\n- Cada dimecres la meva mare fa verdura per dinar. Avui és dimecres. Per tant, avui a casa dinarem verdura de segon plat.\nExemple d'argument deductiu.\nLa Maria només surt amb nois que siguin graffiteros amb pantalons "cagats"\nL'Edu no vesteix amb pantalons cagats i odia els graffitis\nPer tant, la Maria no sortirà amb l'Edu.\n13. Fes el mapa conceptual del següent text: (Tria un dels dos). Vegeu solucionari\n“Els mites d’una cultura o poble són conjunts de relats que fan referència a esdeveniments fantàstics protagonitzats per déus i herois llegendaris. Aquests relats són explicatius de la realitat. Per això, acostumen a contribuir a tranquil•litzar les pors de l’ésser humà i, també, a orientar-ne la conducta moral, social, humana... Tanmateix, mite i religió no s’han de confondre. Tot i que algunes religions utilitzen com un recursos els relats mítics, aquestes no s’esgoten en el seu component mític, sinó que van més enllà. Així, doncs, mentre que els mites poden ser presos de forma al•legòrica, és a dir, com a relats que no han de ser entesos de forma literal, sinó simbòlica, no passa el mateix amb la religió. Constitueix un conjunt de creences i regles de comportament que el creient considera vertaderes i que li serveixen per a relacionar-se amb la divinitat”\nSOLUCIONARI UNITATS 10 - 11. (Llibertat – Treball, tècnica i tecnologia)\n1. Explica en què es diferencien i com es relacionen la llibertat interna i la llibertat externa\nEntre totes dues hi ha una relació estreta i mútua relació. És cert que tenim capacitat per a triar el que volem fer, però externament estem obligats a actuar d’una determinada manera. També és cert, però que hem de triar lliurement els nostres desigs encara que no tinguem obstacles per aconseguir-los.\n2. Descriu breument com s’argumenta el determinisme genètic i qui són els seus principals exponents (autors)\nEl comportament d’un ésser està determinat pel codi genètic. No som res més que la manifestació dels nostres gens, els quals determinen des de la nostra constitució física fins el nostre perfil psicològic i les nostres accions davant qualsevol situació inesperada.\n3. Ídem amb el determinisme econòmic.\nSón els factors econòmics (formes de producció, sistema de vida, organització productiva, situació econòmica...) els que determinen la conducta. Es pot comprendre el comportament social i individual si analitzem el funcionament de l’economia.\n4. Ídem amb el determinisme teològic.\nTot el que fem està ja previst i fixat d’antuvi ja sigui per un fat o destí o bé per una voluntat divina superior. L’home no és amo dels seus actes sinó una titella en mans del fat o la divinitat.\n5. Després d’exposar-la, què n’opines de la postura de Skinner?\nEls teòrics conductistes, entre els quals destaquen JB Watson i BF Skinner, prescindeixen de qualsevol explicació que recorri als estats mentals com a causa de les nostres accions. Segons aquests pensadors, qualsevol acció es pot entendre com una resposta a condicions ambientals. Per aquesta raó, és possible modificar-la canviant la influència de les condicions ambientals mitjançant l’aprenentatge. La manera de fer-ho serà potenciant unes determinades accions per mitjà de reforç positiu (premi) i inhibint altres comportaments per reforç negatiu (càstig). En definitiva, la llibertat per escollir, pròpiament dita, no existeix.\n6. Segons l’indeterminisme, de què som responsables?\nSegons l’indeterminisme som lliures, i per tant responsables dels nostres actes; s’entén que, d’entrada, som responsables dels nostres actes voluntaris i intencionals. I, a més, també som responsables de les conseqüències previstes així com de les no previstes però previsibles.\n7. Anomena tres casos o exemples d’avenços tècnics l’aparició dels quals generi un nou problema.\n8. Què és l’alienació segons Marx?.\nEl mot “alienació” prové del llatí “alienus”, que significa “un altre”. Per a Marx, estar alienat és estar fora de si, ser estrany a un mateix. Alienar-se suposa no reconèixer-nos en allò que fem. En l’activitat productiva, si l’individu hi participa com una peça anònima més d’una complexa maquinària i perd la consciència de la dignitat i el valor del seu treball, aleshores diem que el treballador està alienat: ja no és ell qui mana sobre la màquina sinó que ell és l’apèndix de la màquina. Ja no treballa per a satisfer una necessitat escollida per ell, sinó per a un patró que només li retorna, en forma de salari, una petita part d’allò que produeix, etc...\n9. Dóna una definició de treball, tècnica i tecnologia.\nTREBALL: És l’activitat productiva que consisteix en una manipulació i modificació intencionada i conscient de la natura, per tal d’obtenir-ne el necessari per a subsistir.\nTÈCNICA: Capacitat per a modificar l’entorn en benefici propi, que es concreta en la possessió de maneres de procedir eficaces i en la possibilitat d’idear, construir i utilitzar instruments que auxiliïn l’acció. (O bé, d’una manera més senzilla, podem dir que és la capacitat per a modificar l’entorn mitjançant eines, estratègies i organització adequades).\nTECNOLOGIA: És un conjunt de procediments i recursos de gran complexitat que caracteritzen la tècnica des del segle XVIII. L’aliança o fusió entre ciència i tècnica, és a dir la investigació científica ajuda a que millorin els instruments i, al seu torn, els instruments fan avançar molt el saber científic ja que progressa més la investigació.\n10. Explica què significa que el treball ha passat de ser un càstig a ser un bé escàs.\nDurant l’Època antiga, el sistema esclavista provocava el menyspreu del treball manual. En l’Edat mitjana es veia el treball com una condemna i una obligació penosa que Déu imposava als més pobres sobretot. En l’E. Contemporània el treball ha esdevingut un bé escàs del qual en depenen uns ingressos per a una mida més o menys còmoda (salut, habitatge, educació, consum, etc..). És per això que ara es considera un dret l’accés al treball.\n11. Compara la racionalitat crítica amb la instrumental.\nLa raó instrumental és el criteri utilitarista per produir beneficis a curt termini. (per exemple, construir més carreteres per fer més ràpida la circulació de mercaderies i persones), però sense tenir en compte les conseqüències nocives o perverses a llarg termini per a les generacions a venir o per a la naturalesa que han d’heretar. La racionalitat crítica és doncs, aquella visió que té en compte no tan sols els mitjans més eficaços, sinó també els fins més adequats, més humans.\n12.Quins aspectes del film “Daens” estan relacionats amb el tema d’aquesta lliçó: (Treball, tècnica i tecnologia)? Raona la resposta. Exemples:\nEl treball maquinista i alienant: Ja no controlem les màquines, sinó que són les màquines les que marquen el nostre ritme de treball.\nEl treball com un dret per alimentar la família.\nLa contaminació ambiental dels barris pobres i el deteriorament de les condicions laborals.\nMillor tecnologia fa que es produeixi més i més fàcilment.\nRacionalitat crítica i instrumental: ¿Val la pena des del punt de vista de benefici humà produir més i més barat si han d’empitjorar les condicions de vida dels treballadors i treballadores, d’adults i de nens que la produeixen?\n13. Explica què són els factors condicionants i els factors determinants de la conducta humana.\nFactors determinants. Equivalen a les causes de l’acció. El comportament humà es considera inevitable de factors que l’ésser humà no controla.\nFactors condicionants. Equivalen als motius de l’acció. El comportament humà està influït per aquests factors externs, però no se’n considera el resultat.\n14. Exposa les nocions bàsiques de l’existencialisme ateu de Jean Paul Sartre.\nMoviment o corrent filosòfica i literària que considera que allò que caracteritza sobretot l’ésser humà és la llibertat. Això significa que si l’ésser humà és per damunt de tot lliure, cal rebutjar qualsevol altra creença sobre l’existència de Déu o d’altres nocions que guiïn o que coartin la nostra llibertat. La vida des d’aquest punt de vista, no té sentit, és un absurd, perquè el sentit o el timó de la vida sempre el portem nosaltres. Així, doncs, som absolutament responsables de les nostres accions, fins i tot en les situacions més adverses. Per tant, no podem adduir excuses per no assumir la nostra responsabilitat. Tot plegat fa que la llibertat sigui considerada com una càrrega feixuga i que ens provoqui angoixa. I també, intentar desfer-nos-en i voler trobar excuses per tal de no carregar amb el pes de les conseqüències de les nostres accions. Això és el que l’existencialisme anomena mala fe. Segons l’existencialisme cal intentar seguir el camí de l’autenticitat i assumir plenament la nostra llibertat: considerar-nos lliures al mateix temps que considerem lliures als altres, com a tresors singulars, valuosos i insubstituïbles. Aquesta consciència ens durà al respecte vers a nosaltres mateixos i als altres.


Fin de curso | Club Ximnasia Tempo\nGala fin de curso 2012\nEl próximo sábado 26 de Mayo a las 17:00 en el pabellón municipal de Sada, el Club Ximnasia Tempo celebra su gala de fin de curso 2012. El evento contará con la participación de las gimnastas de rítmica y artística que han preparado unas actuaciones especiales para la cita.\nPosted: Mayo 20, 2012


L’Escola Municipal de música de Santa Cristina inicia un nou curs escolar ampliant l’oferta amb més intruments i més espais. – Arxiu d'actualitat local\nL’Escola Municipal de música de Santa Cristina inicia un nou curs escolar ampliant l’oferta amb més intruments i més espais.\nBy Redacció on 31/08/2010 No Comment\nL’Escola Municipal de Música de Santa Cristina d’Aro inclou els instruments de vent saxo, clarinet i flabiol en l’oferta per al nou curs escolar i la utilització del local d’associacions del carrer de Pablo Picasso.\nEl nou curs de l’Escola Municipal de Música de Santa Cristina d’Aro comença a mitjans setembre, com la resta dels estudis reglats, amb la finalitat de consolidar el seu prestigi i incrementar l’oferta d’instruments i d’activitats musicals.Es va acabar el curs 2009/10 amb una cinquantena llarga d’alumnes i l’estudi de piano, guitarra, guitarra elèctrica, bateria, violí, viola, violoncel, cant i cant coral, així com els estudis de teoria musical (sensibilització i iniciació); la festa de final de curs es va realitzar el dia 12 de juny a l’església de Santa Cristina amb un èxit rotund.El nou curs s’inicia a mitjans de setembre amb la inclusió dels instruments de vent (saxo, clarinet i flabiol) de la mà del professor Xavier Torrent, persona que també ha realitzat estudis de cobla.L’existència d’un nombre elevat d’alumnes i la diversitat d’instruments comporta també la creació de grups i petites orquestres; en aquest sentit es comença a treballar per crear una orquestra de cambra (instruments de corda) i arribar a la cohesió musical de percussió mitjançant la roda Orff que esperem poder oferir ja en el concert de Nadal.\nLes activitats programades per al 2010/11 també s’han incrementat en relació amb el curs anterior, s’inclou un intercanvi amb l’Escola de Música de Llagostera que es realitzarà a mitjans de novembre, el concert de Nadal programat per als dies 18 i 19 de desembre. Es continuen programant unes colònies musicals per a finals d’abril, el concert de primavera a l’Auditori Josep Viader de la Casa de Cultura de Girona i, naturalment, el concert de final de curs al juny de 2011.\nL’Escola Municipal de música de Santa Cristina inicia un nou curs escolar ampliant l’oferta amb més intruments i més espais. added by Redacció on 31/08/2010\nVerificació (no es una màquina) * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. vuit + tres =


Dimecres de temps força tranquil a l’espera dels canvis més importants\nEncara hi haurà intervals de núvols, sobretot al nord-est, però amb sol que s’imposarà a molts llocs. Entre dijous i divendres tornen el vent i les pluges\ndimarts, 17 de desembre 2019 - 20:23h\nEl temps serà força tranquil al llarg d'aquest dimecres | Agustí Descarrega\nEl temps serà força tranquil aquest dimecres, 18 de desembre, amb sol que s’imposarà amb més ganes a molts punts però amb intervals de núvols baixos que no acabaran de marxar de Ponent, Pirineu i costa entre Barcelona i Girona. Les temperatures seguiran sense grans canvis. Tot plegat serà una calma tensa abans dels canvis més importants que arribaran entre dijous i divendres i que ens portaran vent i pluges a gran part del territori.\nDe moment, dimecres a primera hora hi haurà molts núvols baixos arreu amb boires a l’interior, però la nuvolositat anirà a menys ràpidament i el sol s’imposarà a moltes zones, especialment al sud. No obstant, quedaran intervals de núvols entre la costa de Barcelona i Girona, a Ponent i al Pirineu, on el cel estarà més variable. La boira pot ser present al llarg de la jornada en comarques del pla de Lleida. A més, circularan bandes de núvols alts i prims per tot arreu que poden enteranyinar el cel. No obstant, no s’espera pluja enlloc.\nTemperatures sense grans alteracions\nPel que fa a les temperatures, es mantindran sense grans canvis, si bé de nit poden baixar una mica i de dia pujar un pèl també. La majoria de màximes es mouran entre els 14º i 19º amb un ambient molt agradable per l’època al centre de la jornada. Quedaran més baixes al Pirineu i també a Ponent, on hi haurà boires i núvols baixos.\nPel que fa a les mínimes, el fred serà força moderat de nit amb glaçades que no apareixeran a pràcticament cap punt del territori. Valors nocturns entre els 8º i 13º a la costa, entre 1º i 6º al Pirineu i de 4º a 9º a la resta de comarques.\nVent i pluges entre dijous i divendres\nDe cara als següents dies, el temps es complica clarament amb l’arribada d’un front atlàntic actiu que ens portarà ventades fortes a les zones altes del territori i a la costa, així com pluges que escombraran gran part de Catalunya, sobretot la matinada i nit de divendres. En general seran poc importants, però localment seran més abundants, sobretot al Pirineu i Prepirineu. Les temperatures es mantindran sense grans canvis, mentre que la situació millorarà clarament el cap de setmana.\n"Primers ruixats dimarts, però el plat fort arribarà entre dijous i divendres" "Fi de la treva seca demà dilluns: fins a 3 borrasques ens afectaran la setmana vinent"\nNúvols Temperatures Sol Canvi de Temps


Yakumo Onsen Obokoso Ryokan Allotjaments : Reservar ara\nYakumo Onsen Obokoso Ryokan Yakumo : Confirmació immediata i preus baixos per a Yakumo Onsen Obokoso Ryokan Yakumo amb Agoda. Al visitar Yakumo, vosté es sentirà com a casa a Yakumo Onsen Obokoso Ryokan, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. A només del centre de la ciutat, la localització estratègica d\nAl visitar Yakumo, vosté es sentirà com a casa a Yakumo Onsen Obokoso Ryokan, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. A només del centre de la ciutat, la localització estratègica de l'hotel garanteix que els seus clients puguin accedir fàcil i ràpidament als punts d'interès locals. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Yakumo Onsen Obokoso Ryokan, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix màquina de fax, aparcament de cotxes, restaurant, màquina venedora, botigues a l'hotel per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nL'hotel compta amb 19 precioses habitacions, i totes inclouen te inclòs, tovalloles, telèfon, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com spa. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Yakumo, faci de Yakumo Onsen Obokoso Ryokan la vostra llar.\n622 Namarikawa, Yakumo-cho, Futami-gun, Yakumo, Yakumo, Japó, 049-3128\n622 Namarikawa, Yakumo-cho, Futami-gun\nYakumo, Hokkaido, Japan


Esplais i agrupaments - Diari de Girona\njordi serrano 05.08.2016 | 00:00\nUn dels moviments més persistents i propis de Catalunya són els esplais. L'esplai, encara que moltes vegades se l'ha volgut oposar a l'escoltisme, és en realitat l'expressió de l'escoltisme popular. Quan Baden Powell es va inventar la idea de relacionar l'educació del temps lliure en la natura va semblar una idea revolucionària. A Catalunya aquesta idea la introdueix uns anys abans Odón de Buen. Però qui era Odón de Buen? Va ser catedràtic d'Història Natural de la Universitat de Barcelona i ni més ni menys que l'introductor del darwinisme a Espanya. Va ser el primer professor universitari que va portar els seus alumnes d'excursió a Gavà, Castelldefels, el Papiol, Montserrat, Blanes, Delta de l'Ebre, Olot, Montseny, Sant Llorenç, etc. Odón de Buen va ser, doncs, metafòricament, el primer monitor d'esplai.\nAquests dies els esplais i els agrupaments estan realitzant les seves activitats d'estiu: casals, colònies, campaments i rutes. Els monitors i els caps fan una tasca extraordinària, transmeten una cosa sensacional: l'altruisme. Els moviments de lleure eduquen en valors humanistes en un moment en què tothom ho diu i ningú sap què vol dir. Eduquen nens criats entre cotó fluix -altres amb greus problemes socials- i els donen autonomia personal, però també el més important: autonomia moral. Les activitats d'estiu eduquen en l'austeritat de veritat, la que ens explicava Enrico Berlinguer, el gran líder del Partit Comunista Italià.\nPerò no sé per què tot aquest món té mala fama, mala premsa. Fins i tot se'ls critica de kumbaiàs com una cosa negativa. Si ho analitzes veus que moltes de les cançons són en realitat himnes revolucionaris. Pots trobar la Cançó de Rosa Parks, «vine cap al davant de l'autobús. Tu em trobaràs allà», referida a la primera dona negra que es va asseure davant de l'autobús i va iniciar la lluita pels drets civils als EUA, o La vall del riu vermell, una cançó tradicional folk probablement canadenca, versionada per Woody Guthrie i Bill Haley & His Comets. La cançó també va ser cantada en una versió pel mític Batalló Lincoln, pertanyent a les Brigades Internacionals. O fins i tot el Joan Petit com balla respon a les tortures sofertes per un pagès occità a la revolta antifiscal contra el rei Lluís XIV anomenada dels Crocants. Altres l'atribueixen a la resistència contra al tractat dels Pirineus. Per què, doncs, tenen mala fama? Precisament perquè eduquen en valors contraris a l'afany de lucre i canten cançons revolucionàries. Cada dia que passa els esplais i el agrupaments més falta fan. S'ha demostrat que són la millor escola per a la ciutadania, potser per això no reben el reconeixement que es mereixen?


Holiday Apartment at Bercham Prima Ipoh Malàisia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 376 allotjaments a Ipoh.\nBlok A-2-3, Lebuh Bercham Selatan, Kondominium Bercham Prima, Taman Bandaraya, Ipoh, Malàisia, 31400 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Holiday Apartment at Bercham Prima?\nEspai comú 3 llits individuals, 2 llits grans\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Holiday Apartment at Bercham Prima es troba a la zona de Taman Bandaraya de la ciutat de Ipoh. A només 9.2 km, aquest hotel de 2-estrelles és fàcilment accessible des de l'aeroport. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Ipoh. Aparcament de cotxes són només algunes de les comoditats que fan que Holiday Apartment at Bercham Prima sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, balcó/terrassa, telèfon, aparell de televisió, nevera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com piscina exterior, parc infantil que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Holiday Apartment at Bercham Prima és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Ipoh.\nLa propietat requereix un depòsit de seguretat reemborsable de 50MYR a l'entrada.\nTots els comentaris (17) Parelles (1) Famílies amb infants petits (7) Famílies amb infants grans (7) Grups (2)


Les empreses de transport públic ja poden demanar les ajudes per a compensar les pèrdues per la pandèmia - À Punt\nLes empreses de transport públic ja poden demanar les ajudes per a compensar les pèrdues per la pandèmia\nLes empreses afectades podran rebre un màxim de 8.000 euros per vehicle que s’haja vist afectat.\nUn dels autobusos interurbans d'Alacant, en una imatge d'arxiu\nLes empreses que presten el servei de transport públic regular a la ciutadania poden sol·licitar des d’aquest dimarts les ajudes previstes pel Consell per a compensar la pèrdua d’ingressos que han tingut per la minva de viatgers per la pandèmia.\nLes ajudes es concediran de manera directa en funció del nombre de vehicles adscrits al transport públic regular de viatgers de l’àmbit autonòmic. Cada vehicle percebrà un màxim de 8.000 euros. Les empreses sol·licitants hauran de continuar prestant el servei regular de transport de viatgers, almenys, fins al 31 de desembre.\nEl Consell ha reservat un màxim de tres milions d’euros per a aquesta línia d’ajudes, que s’atorgaran de manera directa. Pel que fa al termini, les empreses concessionàries del transport públic podran demanar aquestes subvencions fins al pròxim 3 de juliol.\nAquestes ajudes destinades a compensar la minva d’ingressos són compatibles amb altres subvencions per a la mateixa finalitat, però no amb una futura indemnització per la quantia concurrent, segons assenyala el decret.


Casa Armet - Arquitectura Catalana .Cat\nAv. de Gràcia, 30\nHabitatge unifamiliar tractat amb disposició asimètrica. Consta de diferents cossos, el més important o principal està destinat a l'habitatge i té una planta baixa i dos pisos ambdues façanes al jardí i una mitgera. Els materials de construcció són: obra de fàbrica, paredat comú, i està decorada amb rajoles de trencadís i d'espiga i en alguns casos el mateix totxo formant arcs ogivals. Dins de l'estructura de l'habitatge s'alça una torre de planta encreuada amb acabament cònic allargat. Les altres construccions estan formades per garatge, habitatge auxiliar, torre de dipòsit i molí de vent. Són de construcció més senzilla en el mateix tractament de l'aparell de totxos combinats amb arrebossat.


Rebem visites d'altres Centres\nEls passats dies 17, 18 i 25 de febrer rebérem la visita de l'alumnat dels centres IES Jaume I, IES José María Parra, IES La Murta, d'Alzira; S. José de Calasanz, Nuestra Sra. de la Salut Maristas, Col·legi Santa Ana d'Algemesí; IES Guadassuar, IES Sant Francesc de Guadassuar; IES Els Evols de l'Alcúdia; Col·legi St. Domingo de V. de Castellón.\nEstes visites tenen com a fi que l'alumnat d'estos centres educatius coneguen algunes de les opcions d'estudi que se li oferixen en el nostre centre, la formació professional.\nLes visites es van desenrotllar informant-los en general del nostre centre i de les opcions d'estudi que tenen per part de la nostra Cap del Departament d'Orientació, per a després continuar en grups reduïts passant per distints tallers i aules, on professorat especialista d'eixos determinats cicles formatius els van explicar les matèries i activitats que es realitzen, així com les possibles eixides professionals de cada cicle formatiu.\nEls informem que en el nostre centre estem impartint els cicles següents:\nCicles de Bàsica (Electricitat i Electrònica, Informàtica i Comunicacions, Fabricació i Muntatge, Manteniment de Vivendes, i Servicis Administratius)\nCicles de Grau Mitjà (Gestió Administrativa, Instal·lacions de Telecomunicacions, Instal·lacions Frigorífiques i de Climatització, Instal·lacions de Producció de Calor, i Manteniment Electromecànic)\nCicles de Grau Superior (Administració i Finances, Assistència a la Direcció, Comerç Internacional, Energies Renovables, Manteniment Electrònic, Prevenció de Riscos Professionals, i Transport i Logística)\nAlguns d'estos cicles tenen horari matutí i altres vespertí, i algun cicle té la possibilitat de realitzar-se semipresencial.\nDe tota la nostra Oferta formativa, així com els requisits per a poder accedir a cada cicle pots trobar informació en el següent enllaç.\nRecorda que per a poder matricular-te d'un cicle formatiu has de sol·licitar prèviament l'Admissió, els terminis de la qual publica la Conselleria i podràs trobar en la nostra web quan es publiquen (probablement a l'abril o maig). Recorda també que si no tens la titulació per a poder accedir directament al cicle que desitges, pots accedir superant una prova d'accés que sol convocar-se també a l'abril o maig. En la nostra web et tindrem informat.\nA partir del mes d'abril tindrem un període de portes obertes, en el què oferirem a les famílies i a tot l'alumnat que vullga informar-se la possibilitat de concertar una cita, i en ella podem explicar tot el que desitgen saber sobre els cicles que tinguen interés en realitzar al nostre centre.


TV3 obre l'arxiu de programesVidaDigital - Una mirada a allò més nou - Blogs - 324.cat\nlectora ha escrit:\nquè és el format FLV? Necessitarem algun programa especial per veure els vídeos? Plis, il.lustreu-nos!\nI vaja pla per al cap de setmana. No dic que els vídeos no valguin la pena, però com haguem de revisar-los tots, els ulls ens acabaran fent ganyotes... jeje...


Pele Blog: 04/10/10\nDissabte 10 d'abril. Desprès d'esmorzar m'he dutxat i he sortit una estoneta a llegir una mica a Emile Zola: una novela "El paraiso de las Damas" que m'ha enganxat tot i aixo que es de començaments del segle XX. Abans vaig llegir una força interessant de Jose Luis Sampedro:"Los mongoles en Bagdad" en la qual fa una mena de comparança entre la desfeta de Bagdad pels mongols i ara pels americans. Es una mena de diàleg entre ell i un amic mongol que viu al EEUU. Aixo de l'e_book es una droga.\nAhir vaig anar al SIRN per no perdre el costum i en Daniel hem va fer la rutina de sempre i no es va oblidar de la pilota maleïda grrrr. Estava i estic molt rígid de cames i el maluc dret on ja les pròtesis té la mica de múscul que li queda molt dur.\nHe fet una mica de exercicis d'estiraments per afluixar una mica les potes i a dinar.\nHe jugat una estoneta a l'Alma que va a quatre grapes per terra i quan s'embala costa d'agafar la i jo mes amb les crosses. Ja que veure amb quina cara de trapella m'agafa les crosses quan estic assentat i les bellugues a una banda i altre amb una força, o quan seiem al porxo li deixo arrepenjades les crosses en el sillon on la Miren l'aguanta perquè no es foti un bac, agafa una i la llença a terra i hem mira amb un somriure de triomf.... desprès agafa l'altre i el mateix, i així un cop i altre passa l' estona que no et dons comte.\nDins la biblioteca digital meva tinc una carpeta de Anonimos i dins he trobat aquest comte que m'ha cridat molt l'atenció i per aixo el copio aci.:\nEra una niña de ojos grandes como lunas, con la sonrisa suave del amanecer. Huérfana\nsiempre desde que ella recordara, se había asociado a un acróbata con el que recorría, de aquí\npara allá, los pueblos hospitalarios de la India. Ambos se habían especializado en un número\ncircense que consistía en que la niña trepaba por un largo palo que el hombre sostenía sobre\nsus hombros. La prueba no estaba ni mucho menos exenta de riesgos.\n-Amiguita, para evitar que pueda ocurrirnos un accidente, lo mejor será que, mientras\nhacemos nuestro número, yo me ocupe de lo que tú estás haciendo y tú de lo que estoy\n-No, Babu, eso no es lo acertado. Yo me ocuparé de mí y tú te ocuparás de ti, y así,\nestando cada uno muy pendiente de lo que uno mismo hace, evitaremos cualquier accidente.\nPublicado por Pele Sasot en 18:01 No hay comentarios:


Página principal > Traces. Catálogo > Resultados de la búsqueda: Ficcionalitat-versemblança\nTraces. Catálogo Encontrados 67 registros 57 - 66 ir al registro: La búsqueda tardó 0.01 segundos.\nVersemblança / Puntí, Jordi\nSobre la versemblança en el realisme literari. Breu crítica a un article de Miquel de Palol publicat a l''Avui' (no se'n cita el títol ni la data).\nSerra d'Or. Barcelona, núm. 537 (2004, Setembre), p. 29\nAixò no és un conte / Monsó, Imma\nAmb motiu de la polèmica del fals deportat Enric Marco (expresident de l'Amical de Mauthausen), Monsó explica les diferències entre els termes 'mentida' i 'ficció' amb la voluntat de "trencar una llança pel malgirbat concepte de ficció".\nEl Periódico de Catalunya. Llibres. Barcelona (2005, 16 de juny), p. 15\nInforme fallat / Capilla i Fuentes, Juli\nSobre el criteri de la versemblança a l'hora de valorar una obra literària i ressenya crítica d''Informe celestial'.\nCaràcters. València, Segona època, núm. 30 (2005, Gener), p. 12-13\nJoan Rendé, 'La pedra a la sabata' / Rourera, Jordi\nRourera caracteritza els contes de Rendé i el seu protagonista Modest, un personatge sense entusiasme que apareix en cada un dels contes de 'La pedra a la sabata'. Aquesta tècnica i la utilització constant de l'ironia condueix a Rourera a reflexionar sobre la credibilitat de l'artefacte literari.\nEls Marges. Barcelona, núm. 74 (2004, Tardor), p. 113\nEn memòria dels éssers anònims / Susanna, Àlex\nAvui. Barcelona (2004, 22 d'abril), p. 23\nNota sobre la ficció / Alzamora, Sebastià\nA propòsit del suposat descrèdit dels gèneres de ficció, especialment de la novel·la, i de la preferència per part del públic i certs sectors de la crítica als gèneres de no-ficció (documentals, memòries, cròniques, etc). [...]\nAvui. Barcelona (2004, 2 d'abril), p. 19\nLa ficció desemmascarada / Grau, Isidre (1945-)\nAvui Cultura. Barcelona (2000, 23 de novembre), p. 7\nTraces. Catálogo : Encontrados 67 registros 57 - 66 ir al registro:


De tot una mica: de maig 2017\nEnviada especial és un llibre del Jean Echenoz. Està publicat per Raig Verd dins la Col·lecció Raigs Globulars amb el núm. 27. El seu preu és de 19,90 €, però va ser un regal, o sigui, que molt bé.\nUna història d'espies plena de personatges relacionats entre si, amb canvis de nom i alguns equívocs. En resum, l'espionatge francès necessita una dona per tal que compleixi una important missió i es decideix segrestar-la per tal de preparar-la. Així, durant un temps, ella i tots els que la envolten viuen vides diferents per tal d'assolir l'objectiu.\nSegrestos, assassinats, traïcions, secrets, girs... Una molt bona novel·la de l'Echenoz. Si tot el que he llegit d'ell (Ravel, Llampecs, Córrer) ja m'havia agradat molt, aquest llibre encara m'ha agradat més. Hi ha humor àcid, hi ha moments amables, hi ha ironia fina, hi ha crítica. Una novel·la rodona.\nPublicat per Eloy a 8:11 Cap comentari:\nPájaros sin alas és un llibre del José Javier Abasolo. Està publicat per Erein, amb el núm 2 de la col·lecció Cosecha Roja. Em va costar 20 €.\nEl Mikel Goikoetxea, "Goiko", és un detectiu privat, en excedència de l'Ertzaintza per culpa d'una falsa acusació. Ha d'investigar la mort de la dona d'un notari, ofegada a la ria de Bilbao. El notari creu que la seva dona ha sigut assassinada, però ningú se'l creu. Així el Goiko, escèptic, començarà una investigació que el farà enfrontar-se al seu passat i a l'alta societat bilbaïna.\nPrimer cas del Goiko i m'ha agradat molt. Abasolo era un dels meus autors pendents i, finalment, he llegit una novel·la d'ell. Properament, la següent, La luz muerta.\nEl blog de Lord Byron.\nLa draga és un llibre de l'Esperança Camps. Està publicat per Llibres del Delicte amb el núm 23 de la col·lecció i, com a subscriptor, em va costar 11 €.\nL'Ignasi, reporter aventurer, acomiadat al voltant dels 50 anys, decideix tornar a l'Illa on va néixer per tal de trobar-se ell mateix. Allà coneix una dona, la doctora de Poble, amb un passat misteriós. Mentre estan dragant el port, apareix un antic cadàver dins el maleter d'un cotxe. L'Ignasi fa moltes fotos i quan les observa se n'adona que sap de qui era el cotxe que van trobar al fons del port. Amb idees diferents cada dia, en un ambient gris plujós, l'Ignasi anirà descobrint tot de secrets amagats...\nUn molt bon llibre, amb un estil estrany, signes de puntuació, majúscules que no hi són, pocs noms en majúscules, potser algun personatge. A estones, l'estil em va recordar a Cormac Maccarthy. Però hi ha més, l'autora juga amb el lector tot parlant directament amb ell. I també juga amb el narrador, ja que li explica fets, li comunica sensacions. L'editor, el Marc Moreno, ja em va dir que el llibre era dur, molt dur. I ho és. No m'ha decebut gens. Sóc un gran fan de tota la col·lecció, però aquest volum potser és el millor que he llegit.\nPublicat per Eloy a 8:09 Cap comentari:


Programa setmana 4: Àfrica (important: piscina dilluns)\nLes setmanes passen volant... I la nostra pròxima parada és el continent africà!\nA continuació us adjuntem la programació de la setmana vinent.\nRECORDEU QUE LA PISCINA ÉS DILLUNS.\n🐬 14 de juliol de 2018 a les 11:47\nGracias por estas tres semanas, Joan se lo ha pasado genial!!!Nos vemos la noche del 27.


PIS INVERSORS. Ref.4234 - Romo Real Estate\nAlguna vegada t’has plantejat invertir?\nMolta gent aposta per invertir en un habitatge per llogar perquè suposa que de totes les opcions d’inversió, segurament és la més rendible i segura. Un habitatge totalment reformat incrementa la renda entre un 20% i un 30%. A més, a reformar per llogar és sinònim d’inquilins a llarg termini i major rendibilitat. Inverteix, reforma i a guanya diners sense risc amb aquesta HABITATGE TOTALMENT A REFORMAR i A UN PREU INIGUALABLE!\nactualitzat a July 22, 2021 a 6:52 pm\nPropietat ID: 4234\nSuperfície del terreny: 68\nSuperfície construida m2: 68\nBALCÓ: 3 m2\nHola, estic interessat en [PIS INVERSORS. Ref.4234]\ndormitoris: 3banyera: 1: 57\nOBRA NOVA “VIU LA RAMBLA” (2º2ª). Ref.4007C\n2 dormitoris • 1 banyera • 95\nPIS INVERSORS. Ref.4234 - CAN FOLGUERA, SANTA PERPÈTUA


LA VANGUARDIA Página 3.—Viernes 15 de febrero de 1934 f Manuelita Baró Romañach VIUDA DE JUAN COSTA MUTLLÓ falleció el día 13 del corriente HABIENDO RECIBIDO LOS AUXILIOS ESPIRITUALES (E. P. D.) Sus desconsolados hijos Teodoro y María, nieto Eduardito y sus hijos polí- ticos Eduardo y Ana, al participar a sus amigos y conocidos tan irreparable pér- dida, les suplican la tengan presente en sus oraciones. f Martina Torrent Sabater VIDUA DE JOSEP DURALL morí a Lloret de Mar el dia 11 del corrent havent rebut els Sants Sagraments i la Benedicció Apostólica L (A. C. S.) __ Els qui la ploren: filis Josefa i Joan, ful polític Joan B. Fábregas, nétes, germans Caterina i Ramón (absent), germans polítics Joan Montells i Trinitat Du- rall, vídua Riera; nebots, cosins i familia tota, en recordar a llurs amics i cone- guts tan dolorosa pérdua, els preguen la tínguin present en llurs oracions i es ser- veixin assistir ais funerals que, per el seu etern descans es celebraran a Lloret de Mar, demá dissabte, dia 16, a dos quarts: d'onze, per qual pietós acte els restaran verament agralts. . Les misses després de l'ofici i seguídament la del perdó NO ES CONVIDA PART1CULARMENT En Pere Puig Mestres FARMACÉUTIC ha mort a Molins de Rei a l'edat de 75 anys HAVENT REBUT ELS AUXILIS ESPIRITUALS (E. p. D.) ;— La seva esposa Mercé Muset, filis Marina i Pere, fill polític Caries Pedre- rol, neta, germana, germana política, nebots i demés familia, en assabentar ais seus amics f coneguts tan dolorosa pérdua, els preguen el tinguin present en llurs oracions. L'enterrament tindrá lloc avui divendres, a les deu del matl. Molins de Rei, 15 febrer del 1935 Surt tren del baixador del Passeig de' Gracia, a les 9'20. NO ES CONVIDA PARTICULARMENT JOSEP RIBOT COT VIDUO DE CARME GINESTA MORÍ EL 11 DEL CORRENT havent rebut els Sants Sagraments 1 la Benedicció Apostólica — (A. O. S.) Els qui el ploren: filis Dolors i Josep, germana Concepció (absent) germá polític Gaspar Ginesta, germanos politiquee Angela Fossas, vídua Ribot; Teresa Aloi i Maria Montaner, nebots, cosins i demés familia, en assabentar a llurs amics i coneguts tan irreparable pérdua, els preguen el tinguin present en llurs oracions i es serveixin assistir avui divendres, a les quatre de la tarda, a la casa mortuo- ria, carrer Aribau, 188, per acompanyar el cadáver a l'església parroquial del Pi- lar i després al Cementíri Vell. NO ES CONVIDA PARTICULARMENT f Cap d'any de la mort deDonya Concepció Vives POQS DE CODINA qui fina en la pau del Senyor el dia 16 de febrer de 1934 després de rebuts els Sants Sagraments i la Benedicció Apostólica (A. C. S.) Els seus: espós Joan A. de Codina i Vaxeras, germans, germans politics, on- cles nebots, cosins, familia tota (presents i absents) i les cases «J. A. DE CODINA, FARMACIA» i «SUCCESSORS D'E. CORAL I COMPANYIA», en recordar ais amics 1 coneguts tan dolorosa pérdua, els preguen que la tinguin present en llurs oracions i que es serveixin assistir ais funerals que, per a l'elern descans de la seva ánima, tindran lloc demá dissabte, dia 16, a dos quarts d'onze, a l'església parroquial de Nostra Dona deis Angels (Valencia, 252), per quin pietós acte els restaran molt agralts. Les misses després de l'ofici i tot seguit la del perdó NO ES CONVIDA PARTICULARMENT També serán aplicades en sufragi de la seva ánima, les que en dit dia es celebraran a l'església de Rvdas. MM. Bscolapies d'aquesta ciutat i les que es celebraran a les esglésies parroquials de la Pietat i de Sentfores de la ciutat de Vic i la de Sta. Anna (Rvds. Pares Escolapis). de Mataró. D.a Dolors Dunn i R ibassó VIDUA DE FRANCESC PALAU qui descansa en la pau del Senyor el dia 9 del corrent confortada amb els Sants Sagraments i la Benedicció Apostólica (A. C. S.) Els qui la ploren: filis Lluls, Maria de les Neus Krancesc i Maria de l'As sumpció (Sor Josep Maria, Religiosa de la Presentado), fill polític Francesc Brosa Marroig, néts, germana, nebots, cosins, familia tota i les cases comerciáis Vda. de Francisco Palau «RABASSO PALAU» i «S. A. GE1SSLER», en recordar ais seus amics i coneguts tan dolorosa pérdua, els preguen la tinguin present en llurs ora- cions i es serveixin assistir ais funerals que, per t'etem descans de la seva áni- ma, tindran lloc demá dissabte, a dos quarts d'onze del mati, a I'església de la Casa de Caritat, per qual acte pietós els restaran verament agraíts. Les misses després de l'ofici i tot seguit la del perdó EL DOL ES DONA PER AC0MIADA1 NO ES CONVIDA PARTICULARMENT f Doña Victoria Puyol Deó VIUDA DE DON MIGUEL SANTESMASES falleció él día 11 del actual habiendo recibido los Santos Sacramentos y la Bendición Apostólica(R. 1. P.) Sus afligidos: hijos Pilar y Miguel, hija política M." Nieves Mur, nietos, nieto político, hermanas, sobrinos, primos y demás familia, ,al recordar a sus ami- gos y conocidos tan dolorosa pérdida, les ruegan la tengan presente en sus ora- ciones y se sirvan asistir a los funerales que, para el eterno descanso de su alma, se celebrarán mañana sábado, día 16 del corriente, a las diez y media, en la iglesia de Nuestra Señora de Pompeya (Diagonal, 450), por cuyo acto de piedad les queda- rán agradecidos. NO SE INVITA PARTICULARMENTE HIPOTECAS deseo colocar capital 6 %. Escri-bid a La Vanguardia número 322. Sección Catalana de la Liga Española contra el Cáncer El Patronato de Cataluña de esta benéficaInstitución, con el objeto de que el público pueda otorgarle sus donativos para seguirla lucha anticancerosa en Cataluña, ha abierto una cuenta de ahorro en la Caja dePensiones para la Vejez y de Ahorro (Vía Layetana, 58, A) y en todas sus agencias ysucursales de Cataluña y Baleares, donde serán dadas todas las facilidades para in-gresar donaüwc ARCHIVOS Histórico Municipal, Casa del Arcediano, fran-te a la Catedral. Catedral, Plaza de la Catedral (puede visi- tarse de nueve a una). De la Corona de Aragón, Condes de Barcelo- na, 2 (puede visitarse de nueve a una). Municipal, en el piso segundo de la Casa Con- sistorial (de nueve y media a una y media). Protocolos, Notariado, 4, principal. General de Gracia, Asturias, 33, primero (Club Excursionista de Gracia), de ocho a nueve de la noche, los días laborables).


Buscant la muralla: descoberta de les muralles de Barcelona. | Caminant amb la història\nAquest itinerari resumeix la història de les diverses muralles que han encerclat la ciutat de Barcelona des de la seva fundació al segle I aC pels romans fins al segle XIX, quan el govern de Madrid autoritza l’enderroc de les odiades muralles de Barcelona.\nLa proposta comença amb la darrera d’aquestes muralles, la que el rei Pere III construeix al segle XIV per tancar el barri del Raval, i veure el darrer tram d’aquesta muralla i la porta de Santa Madrona que se’n conserven. Seguint per la Rambla amunt, es resseguir el traç de la muralla del segle XIII construïda sota el govern de Jaume I. Passant per dues de les seves portes més congudes, Boqueria i Portaferrissa, es pot accedir cap a la primera d’aquestes muralles: la romana. La primera traça d’aquesta muralla es troba amagada en un edifici del carrer Banys Nous.\nL’itinerari seguirà resseguint al muralla romana del segle IV, amb les seves més de 70 torres defensives i que té la sort de ser la millor conservada de les tres, especialment en la seva part nordoest i nordest. A la Plaça dels Traginers es pot observar amb molt bon estat una de les torres circulars de la muralla.\nEl recorregut acaba a Pla de Palau on es situava la porta de mar de la ciutat i les seves primeres aduanes. De fons el Parc de la Ciutadella, part de la muralla de Barcelona des de la derrota del 1714, i que fou punt central de l’estratègia de defensa i atac de la ciutat fins a mitjans del segle XIX, quan Barcelona s’allibera de les muralles opressores.\nCarrer Ave Maria i Banys Nous\nCentre Social la Sínia\nCarrer Sots Tinent Navarro