yo parlo lo chapurriau, parlem chapurriau: Resultados de la búsqueda de branca\nMostrando las entradas para la consulta branca ordenadas por relevancia. Ordenar por fecha Mostrar todas las entradas\n azufaifo (1)  briquet (1)  Jujube (1) ¿Que vol dir "anar d'escudorç" (1) . (1) .cat (1) #ambValentia (1) #eresdealmudevar (1) #Puigdemont (1) $o$pecho$o (1) 1 octubre 1792 (1) 1:00 (1) 1000 (1) 101 añs (1) 1035 (1) 1063 (1) 1114 (1) 1151 (1) 1179 (2) 1183 (1) 1196 (1) 12 de octubre (1) 1209 (1) 1212 (1) 1230 (1) 1238 (1) 1247 (1) 1250 (1) 1258 (2) 1261 (2) 1271 (1) 1291 (1) 1300 (1) 1335 (1) 1343 (1) 1348 (1) 1362 (1) 1410 (1) 1412 (2) 1472 (1) 1474 (1) 1492 (1) 1494 (1) 1497 (1) 1503 (1) 1504 (1) 1512 (1) 1521 (2) 1536 (1) 1547 (1) 1552 (1) 1558 (1) 1559 (1) 1575 (1) 1584 (1) 1587 (1) 1595 (1) 1600 (1) 1607 (1) 1617 (1) 1640 (1) 1659 (1) 1673 (1) 1674 (1) 1676 (1) 1685 (1) 1686 (1) 1701 (1) 1714 (4) 1745 (1) 1751 (1) 1758 (1) 1764 (1) 1791 (1) 1795 (1) 1808 (1) 1835 (1) 1854 (1) 1857 (1) 1858 (1) 1862 (1) 1864 (1) 1878 (3) 1901 (1) 1912 (1) 1922 (1) 1926 (1) 1932 (1) 1933 (1) 1935 (1) 1936 (1) 1937 (1) 1947 (1) 1981 (1) 1986 (1) 1995 (1) 20 de enero de 1961 (1) 200€ (1) 2010 (1) 2018 (1) 3% (1) 55 (1) 798 (1) 8M (1) 9233037983 (1) 978-9233037984 (1) a (1) A Beseit (1) a caball (1) a caballera (1) a cascarrulles (1) a chorro (1) a corderetas (1) A Fala de Xálima (1) A Fraga se diu així (1) a gargall (1) a la vegada (1) A la volta (1) a manta (1) a menudo (1) A miya tierra (1) a nou dobbes (1) A ON VAS? (1) a pupilaje (1) A tan bona es aquesta aygua (1) a tú te ablaixen los mosquits (1) a vatres tos ablaixen (1) A veces (1) A-lan-liao (1) A. Palomino de Castro y Velasco (1) aar (1) ab (9) abá (1) ababol (2) abacochar (1) abadejo (2) ABADIA (1) ABADIADO (1) abandonats (1) abáns (1) abans-d'ahir (1) Abaralla's (1) ABARATAR (1) abarca (1) abarques (1) Abás (1) abastador (1) ABASTAR (1) abastidor (1) ABASTO (1) ABATOJAR (1) abatollar (1) abatuda (1) abatudot (1) abatut (1) abaz (1) ABC España (1) abejarruco (1) ABEJERA (1) ABEJERO (1) Abelha (1) abellá (1) abellerol (1) abeto (1) abeurá (1) abeurador (1) ablaí a mí me están ablaín los mosquits (1) abocador (1) abocinar (1) aborgingues (1) aborrissolat (1) abrasar (1) abre (1) ábre (1) abrecoc (1) abrecoqué (1) abres (1) absungia (1) Abu Bakr Muhammad ibn Ahmad ibn Ruhaim (1) Abu Said (1) Abū Zakariya (1) abū Zayd (2) abubilla (1) abuelo (1) Abuelos (1) academia (2) acarreador (1) acarreadora (1) acarrear (1) accidente (1) ACDC (1) acebo (1) acechar (1) acederilla (1) aceite (1) aceituna (1) acejo (1) acero (1) acerola (2) acerolo (2) achicoria (1) Achocase (1) ací (1) ACLF (1) açò (1) acollonit (1) acolloníu (1) acontentat (1) acorá (1) acorat (1) acormull (1) acostarse (1) acostumbrau (1) Acotolá (1) acotolar (1) acta notarial (1) actitut (1) actor (1) acusat (1) acustá (1) Acuta Spina (1) ăd ĭllas hōras (1) ăd ĭllas quantum (1) adaptás (1) adeu (1) adéu (1) adiós (1) adivinansa (1) adivinanza (1) Adlaïs (1) ADN aragonés (1) adoctrina (1) adopción (1) adormirá (1) adorno (1) adressés (1) aduladós (1) adverbio (2) adversaris (1) AELC (1) afalacs (1) afaram (1) afaytà viscera (1) afeitar-se els ous (1) afeitat (1) afferes (1) afirma que els independentistes (1) afoná (1) afone (1) afonem (1) afonen (1) afones (1) afoneu (1) afono (1) África (1) agarrá (1) agarral (1) agarren (1) agavanzo (1) agost (1) agotá (1) agotar (1) agradable (1) agradar (1) agráne (1) agraném o agranám (1) agranemlos (1) agránen (1) agránes (1) agranéu o agranáu (1) agrano (1) agraui (1) agrauis (1) agravi (1) agraviar (1) agravis (1) agregar (1) agreneta (1) agresiones fingidas o exageradas (1) agricultura (1) agua (2) Aguaita (1) Aguaitá (1) aguaitar (1) aguamiel (1) Aguaviva (3) agüela (3) agüeles (1) agüeleta (1) agüelo (2) aguelo sebeta (1) agüelo sebeta (3) agüelo seveta (2) agüelos (3) agüelos de Soria (1) águila de San Juan (1) Agustín Cabrera (1) AGUSTIN UBIETO ARTETA (1) Agustina Raimunda Saragossa Doménech (1) ahivadai (1) ahon (1) ahuelo (1) Ai vist (1) AICA (1) aigo (1) aigua (7) aigua als alls (1) Aiguaiva (1) aiguardén (1) Aiguaviva (1) aigües térboles (1) Aínsa (1) Airbox (1) aire (1) airegaz (2) aixada (1) aixadella (1) aixeta (1) aixina (1) aixó (2) aixó es mentira (1) Aixó es un llas groc (1) Aixó no estabe al meu llibre de História de Cataluña (1) ajedrea (1) ajuda (1) ajudará (1) ajuntamén (1) Ajuntament (2) al ḥabaqa (1) Al ras (1) al sel (1) Al sel sen ha empujat (1) al-Andalus (2) al-ballóʿa (1) al-burquk (1) Al-Mustain II (1) al-romía (1) Al-Russafi (1) al.lot (1) al.lota (1) al•lot (1) al•lota (1) al•lots (1) alabás (1) alabastro (1) Alacant (1) alacrá (1) alacrán (1) aladre (1) Alain (1) Alaïs (1) alambrillo (1) Alan (1) Alanliao (1) alannoí (1) alanoí (1) Alaponet (1) Alapont (1) alardejá (1) Albacea (1) Albacete (1) albades (1) albahaca (1) albarca (1) albarchina (1) albarda (2) albaricoque (1) albarques (1) Albelda (2) alberca (1) alberche (1) albérchigo (1) alberge (1) Albert Juventech Pastra (1) Albert Moliner (1) ALBERT SÁNCHEZ PIÑOL (1) Albert VI (1) Alberti (1) Alberto Moragrega Julián (1) Alboraya (1) alboroto (1) albres (1) Alcalá Meco (1) alcaldesa Nolla (1) Alcampell (1) Alcanar (1) Alcanicia (1) Alcanyís (1) Alcañís (1) Alcañiz (5) Alcarràs (1) alchés (1) alchez (1) alcohol (3) alcohólic (1) Alcora (1) Alcorba (1) Alcover (3) Alcoy (1) ALCUBIERRE (1) aldaba (1) aldés (1) Aldonça (1) alecrim (1) alectoris rufa (1) alegaciones (2) Alegre (1) alegría (1) Alejandro Maño (1) Alejandro Romero Rivases (1) alemán (1) Alemania (2) Álex (1) Alexandre Cirici (1) Alexandro (1) alfábega (1) alfábrega (1) ALFALCE (1) alfalfa (1) ALFALFEZ (1) alfals (1) alfalz (1) alfaṣfaṣa (1) alfonsina (1) Alfonso (3) Alfonso I (1) Alfonso I de Cataluña (1) Alfonso II (8) Alfonso II de Aragó (1) Alfonso II de Aragón (1) Alfonso VII (1) Alfonso VIII de Castilla (2) Alfonso XIII (1) Alfonsus (1) alforges (1) Alforja (1) alforjas (1) Alfredo Morel-Fatio (1) algarabía (1) Algarbe (1) algarroba (1) algarrobo (1) algarsa (1) Algarve (1) algeps (1) algés (2) Algesira (1) algo (1) algodón (1) algolfa (1) algorfa (1) Alguer (3) Alguero (2) Aliaga (1) Alicant (1) Alicante (3) alimaña (1) alimentá (1) aljamía (1) aljamias (2) all (1) all y oli (1) allabonses (1) allacuanta (2) allambrá (1) allaquanta (1) allavontes (1) allavors (1) allegados (1) allegats (1) allioli (1) allium oleum (1) alls (1) allunat (2) allyoli (1) alma (1) almagasén (1) almajo de jaboneros (1) Almallutx (1) almassenat (1) almastiga (1) almela (1) almetla (1) almez (1) Almilla (1) almogávars (1) almohada (1) Almohades (1) Almonte (1) almorávides (1) almorta (1) Almostaini (2) Almudévar (3) Alonso (1) ALONSO II (1) alparcera (1) Alphonsus elnensis episcopus (1) alqueries (1) Alquézar (1) als presentz (1) Also (1) also la garra (1) altamandria (1) alterat (1) altesa (1) altorribagorzano (1) altorriconense (1) altras (1) Altsasukoakaske (1) alubias (1) alumbrat públic (1) alus (1) Álvaro Santamaría (1) Alzira (1) amado (1) Amado Forrolla (1) amagá (1) amagada (1) amagam (1) amagás (1) amagatall (1) amago (1) amague (1) amaguem (1) amaguen (1) amagues (1) amagueu (1) amamantar (1) Amanda Ulldemolins (1) amapola (1) Amaranthaceae (2) amaranthos (1) Amaranthus blitum (1) amarc (1) amarga (1) amarill no (1) amazon (1) AMB (3) amela (3) amela roñosa (1) amelé (2) ameles (4) Ameles roñoses (1) amenla (1) AMETLA (1) AMETLER (1) AMETLLA (1) AMETLLER (1) amic (1) amichs (1) amics (2) amics de Fraga (1) amics del chapurriau (8) amígdala (1) amigots (1) amistat (1) amo a España (1) amor (1) AMOR DE JUVENTUT (1) amperlo (1) ampolla (1) Ampurdán (1) ampurdanés (1) amygdala (1) an ells los ablaixen (1) aná a córre (1) aná fen (1) Ana Gabriel (1) Ana Labarta (1) anal Gabriel (1) anales (1) analfabetos (1) anar a l'alega (1) anarquista (1) ANC (3) Anchel Reyes (1) Ánchel Reyes (1) ancostes (1) anda Lucía (1) andaluces (1) Andalucía (2) Andalús (2) Andalusía (1) Andalussía (1) andaluz (1) ande (1) Andolz (2) Andorra (1) Andreu Bosch (1) Andreu Navarra Ordoño (1) Andruja (1) andruje (1) anell (1) anémon (1) anganells (1) ángel (2) àngel (1) Ángel Ballarín Cornel (1) Ángel Boya Balet (1) Ángel Hernández Mostajo (1) Ángel Huguet Canalis (1) Ángel Villalba (1) angelet (2) Anglaterra (1) angorfa (1) Aniceto de Beseit (1) Aniceto Gil de Beseit (1) animeta (1) aniquilá (1) aniquilar (1) anís (2) anissat (1) Anna Casasús (1) anou (1) anous (1) ans (1) antecesores (1) Antequera (1) anti chapurriau (1) antialbigenses (1) antibiótic (1) antic (3) antich (1) antics (1) antigues (1) antiguo Derecho de sucesiones (1) antipapa (1) Antoni de Puigblanch (1) Antoni Ferrando Francés (1) Antoni María Alcover (2) Antoni María Badía i Margarit (1) Antoni Porta i Bergadà (1) Antoni Rubio i Lluch (1) Antonio Alós Pascáu (1) Antonio Despuig (1) Antonio Fraguas (1) Antonio lópez Fernández (1) Antonio M. Badia Margarit (1) Antonio Ubieto (1) Antonio Ubieto Arteta (3) ANTONIO VIUDAS CAMARASA (1) ANTROPÒLEG (1) anys (1) añores (1) añs (3) apagán (1) apamplat (2) apareix (1) apartamén (1) apartaméns (1) apartar (2) apatía (1) apegalosa (1) apelfat (1) apellido (1) apellits (1) aperos (1) apicultura tradicional (1) apitxat (1) aplaná (1) Aplaudiment (1) Aplaudiments (1) aplauso (1) aplausos (1) aplausso (2) aplaussos (1) aplec (1) apodo (1) apodos (1) Apolonia (1) apostólico (1) apoyos (1) App (2) Applied (1) apres (1) apressiats (1) aprimám (1) aprimáu (1) aprime (1) aprimen (1) aprimes (1) aprimo (1) apropem (1) aqueixa (1) AQUELL PASTORET VALÉN (1) aquest (1) aquí sempre s'ha parlat català (1) ar (1) ara (2) árabe (1) árabes (2) arado (1) aradre (1) Arago (3) Aragó (15) Aragon (4) Aragón (47) Aragón digital (1) Aragone (1) aragonensi lingua (1) aragonés (30) aragonés benasqués (1) aragonés medieval (1) aragonés oriental (2) aragonesa (2) aragoneses (6) aragoneses marca hispánica (1) aragonesista (1) Aragonija (1) Aragonije (1) Aran (1) Arán (1) Aranés (3) arañar (1) aratru (1) arbelló (1) Arbre de mar (1) arbres (1) arcaic (1) Arcediano (1) Arcediano de Moruiedro (1) archiga (1) archigal (1) archilaga (2) archivero mayor (1) archivo (1) ARCHIVO GENERAL DE LA CORONA DE ARAGÓN (2) arcilla (2) Arco iris (1) ardilla (1) aré (1) arena (3) arenilla (1) Areñs de Lledó (1) argadells (1) arganells (1) argila (1) argilaga (1) arguell (1) arguellada (2) arguellat (1) arguellau (1) arguello (1) Arguing (1) Aribau (1) áridos (1) Áridos Curto (1) Ariño (1) ario (1) Ariza (1) arma aborregamiento masivo (1) Armando Brega Segura (1) armar (1) armela (3) armelé (1) armeles (2) Arnau de Luça (1) Arnaut (1) Arnes (1) Arnoldo Daniel (1) arpioc (1) arpiots (1) arqueología (1) arraclau (1) arraíls (1) arrambadó rasurar (1) ARRAN (2) arranjar (1) arreclau (1) Arreplegán les pataques (1) Arriméutos (1) arroba (1) arrogancia (1) arromançar (1) arrós (1) arrossegador (1) arsiga (1) arsigal (1) Artà (1) Artal de Alagón (1) Artes anals (1) artesa (2) artessanals (1) Artiaca de Moruedre (1) ARTÍCULO (1) artista (1) artos (1) Artur Mas (5) Artur Quintana (3) Artur Quintana i Font (2) Arturico (1) Arturo Ambrogi (1) Arturo Quintana (1) Arturo Quintana Font (2) Arturo Quintana Fuente (1) arvensis (1) arxiu (1) as (1) as lenguas de España (1) As llaves d’os güertos (1) Asamblea de Cataluña (1) ASAMBLEA NACIONAL ANDALUZA (1) asco (1) ascuma (12) ascumita (1) asesinado (1) asesino (1) asgolfa (1) asia (1) asnos (1) asobín (1) Asociación (1) Asociación Baisch Aragonés (1) Asociación Belenista (1) Asociación Cultural Amics del Chapurriau (3) asséntat (1) assessino (2) Associació catalanista del Matarranya (1) Associació Cultural Medievo de Queretes (1) assompada (1) assompat (1) Assormá (1) assormar (1) assossiassió (1) astany (1) Astérix (1) astral (2) astringente (1) asturiana (1) asturiano (1) Asturies (1) Atabalero (1) atamandría (1) atapuerca (1) atasquen (1) ataúd (1) ataulá (1) Atenas (1) atentado (2) ateos (1) átomo (1) atrabancar (1) atraco (1) atragantarse (1) atravessá (1) atún massa fet (1) aubarda (2) aufádega (1) aufals (2) aufegás (1) aufegat (1) augmentat (1) aulaga (1) aullar (1) aullido (1) auló (1) aunque no quiera tu madre (1) Ausiás March (1) Ausiàs March (6) Ausona (1) Ausonia no (1) Austria (1) Auténtica franja aragonesa (1) autobús (1) autocad (1) autodeterminació (1) autónimo (1) autors valencians (2) Autumn (1) autumne (1) autumnum (1) autumnus (1) auvernhat (1) avaríssia (1) avasallaora (1) avehinaments (1) aventat (1) avi (2) avi ORIOL (1) avión (1) avís (1) AVL (7) axi (1) axò (1) Axò ès nostro (1) axò no (1) ay (1) ayudas (1) Ayuntamiento de Valencia (1) az (1) azafrán (1) Azanuy (1) Azanuyense (1) azofaifo (1) azofeifa (1) BABAZORRO (1) Babós (2) BABOSA (1) babosera (1) baboseres (1) babosos (1) babuta (1) Bacecha (1) bachá (1) bache (1) baches (1) bachillé (1) bachillera (1) bachilleres (2) bachillés (1) BACHOCA (2) bachocas (1) BACÍA (1) bacinets (1) bada (3) badá (1) badada (1) BADAL (1) BADARRON (1) bade (1) BADINA (2) badoc (2) badoca (1) Bafrá (1) BAGA (1) bagnia (1) Bagué (1) BAGUERETA (2) BAGUETA (1) BAHURRERO (1) bailío (1) baixá (1) Baixa California (1) bajes (1) Bajo Aragón (3) Bajo Cinca (1) BAJOCA (3) bajoques (1) bajoques seques (1) bajoques tendres (1) baladre (1) balagosto (1) balanças (1) Balançat (1) Balandrán (1) balansa (1) Balansiya (1) balbo (1) balbona (1) balcó (1) Balcón de Rabinat (1) balda (1) Baldeta (1) balear (6) baleares (20) balears (8) Baleàs (2) ball del poll (1) ballá (2) ballán (1) balled (1) ballen (1) Ballibió (1) Ballobarino (1) Baluart de Sitges (1) bambolla (1) banana (1) banasta (2) banastra (1) banc (1) bancal (1) banco (1) bandera (4) bandera España (1) banderes (1) Bandurria (1) bang (1) bang de pedra (1) Bangladesh (1) Banu Hud (1) Banyalbufar (1) bar (1) bar la plassa (1) barallofa (1) barat (1) barato (1) barba (1) barba blanca (1) bárbaro (1) barbillas (1) barbut (1) Barça (1) Barcelona (15) barcelonais (1) Barcelone et sa province (1) barceloní (2) Bárcenas (1) Barchilona (1) Barchinona (10) Barçilona (1) Barcino (4) barco (1) barco de rejilla (1) barra (1) Barra de la Galera (1) barrala (1) barrang fondo (1) barranquet (1) barras (1) barrería (1) barret (1) barretina (4) Barri (1) barrilla (1) barrilla borda (1) barrilla borde (1) barrilla florida (1) barrina (1) Barrinat (1) Barrio Sésamo (1) barró (1) barrócul (1) Barselona (4) barseloní (1) báscula (1) bases ortográfiques (1) Basilikum (1) bassí (1) batalla (1) batallador (1) batasuno (1) bateó (1) bateóns (1) batiburrillo (1) batir (1) Batiste (1) Batistot (1) Batman (1) batre (4) bauba (1) baubes (1) baubo (2) baubos (1) baúl (1) Baylias (1) bayt Zayd (1) bcn (1) be (1) Bea Talegón (1) bearnés (1) beata (1) beates (1) Beatriz Christino (1) bec (1) Beceite (15) beer (1) begudes (1) begudes en alcohol (1) bela (1) Belén (1) Belén Toledo (1) bellea (1) Bellesguard (1) Bellesguart (1) Bellmún (1) Bellmunt (1) bellota (1) Belmonte (2) Belmonte de San José (1) ben cregut (1) Benaberrense (1) Benás (2) Benasque (2) benasqués (2) bendisió (1) bendita (1) Benedicto XIII (1) Benianfús (1) Benicasim (1) Benitachell (1) Benitatxell (1) Benjamín Agulló (1) bens (1) bensill (1) Benvinguts (1) Berceo (1) berderol (1) berderol forastero (1) bere (1) bereber (1) Berenguer de Troya (1) beret (1) béret (1) Bergantes (3) berlina (1) Bernardino Gómez Miedes (2) Bernardo (1) Bernardo Desbots (1) Bernardo Palliza (1) Bernardus Medici (1) Bernardus secretarius (1) Bernat (1) Bernat Catasús (1) Bernat Corremón al Matarranya (1) Bernat Dedéu (1) Bernat Desclot (1) Bernat Metge (1) Besalú (1) Beseit (21) bessa (1) bestia (1) béstia (1) bésties (1) Beta vulgaris (1) beticorro (1) beure (1) beure al galet (1) beure en porró (1) beure sense tocá (1) beza (1) biberiye (1) Biblia (2) Bibliografía aragonesa (1) biblioteca (2) biblioteques (1) BIC (1) bidó (1) bien (1) bienes (1) bienvenue (1) Bier (1) bière (1) bièrra (1) biga (1) bigot (1) bigotet (1) Bildu (1) billotero (1) billotes (1) bingo (1) biografies catalanes (1) bira (1) birla (1) birles (1) birlot (1) birra (1) birreta (1) birrete (1) bisbat (1) bisbat de Lleida (1) bisbe (1) bisbe de Tortosa (1) bisi (1) bisicleta (1) Bivaldi (1) bjór (1) blair (1) blana (1) blangs (1) Blanquerna (2) blanquinós (1) Blas (1) Blasco de Alagón (1) blasón (1) bleda (2) bledes (1) bledo (1) bledo de Europa (1) bledo rojo (1) bledos (1) bledos de comer (1) bledos verdes (1) blet (1) blets (1) bloc (1) Bloque Independentista de Cuchas (1) Blue tit Parus major on a branch (1) Blutwurst (1) boba (1) Bocaccio (1) bocado (2) bocear (1) bocezar (1) bocí (2) bocinel·lo (1) bocinet (1) bocinetxo (1) bocineu (1) bocinic (1) bocinill (1) bociniu (1) bocinó (1) bocinoi (1) bocinot (1) bodega (2) bodegues (1) Bofarull y de Sartorio (1) Bohr (1) bohren (1) boira (2) Bolero de Castellote (1) bolet (2) boletes de la neu (1) boletes de rosá (1) boleteta (1) boletetes (1) bolets (1) bolets del Matarraña (1) bolo (1) bolquers (1) bolsico (1) bolsicos (1) bolsillo (1) bomba (1) bombachos (1) bombas (1) bomberos (1) bombers (1) bombo (1) Bomioso (1) Bonaire (1) Bonansa (1) Bonas Pasquas (1) Bonaventura Aribau (1) bones festes (1) Bones Pasqües (1) bonico (1) bonifaci ferrer (1) bonita lengua romance (1) Bonlabi (1) bons (1) boom (1) borbón (2) borbones (2) borbuta-viel barbut (1) borchaca (1) borchaques (1) Borgoña (1) borinot (1) borinot a Beseit (1) borinot polit (1) borra (1) borrar de l'historia (1) Borrasurix (1) borrega (1) borregas (1) borrego (2) borregos (2) borrifalda (3) borrifaldes (1) Borrim (1) Bosí (1) bossí (1) Bot (2) bota (2) bote (1) botelletes (1) boten (1) boteres (1) botes (1) botiga (2) botijo (1) botovadeu (2) Bourbon (1) Bourgoingne (1) braços (1) bragas (1) bragues (4) branca (1) brancal (2) brancalet (1) bras (1) brasa (1) Brasil (1) brassos (1) Braulio Foz (3) Braveheart (1) breçol (1) bredos (1) Bregança (1) brema (1) bresquilla (2) bresquilla (préssec blang) (1) Bretagne (1) Bretaña (2) bretón (1) bretonnante (1) Breve historia de las leyendas medievales (1) bricket (1) brinco (1) brindó (1) británic (1) bromo (1) bromuro (1) brossa (1) bruneta (1) brunetes (1) Bruno Morey (1) Bruselas (1) bruta (1) brutes (1) brutisia (1) bŭccīnum (1) buderons (1) Buenaventura (1) Buenaventura Aribau (1) bufa (1) Bufarralla (1) bufons (1) búho (1) búhos (1) buit (2) búlgaro (1) burbuja (1) burchá (1) Burchaca (1) burchaques (1) burchasoques (1) bureo (1) burjaca (1) burradas (1) burrifalda (1) burro (2) burufalla (1) burxar (1) buscán bolets (1) Buthus occitanus (1) butifarra (2) butifarra reventada (1) butifarres (1) Butlletí de Dialectología Catalana (1) butxaca (1) Ç (1) c trencada (1) c-14 (1) ca (1) CABAL (1) CABALERO (1) CABALGADA (1) caball (2) CABALLERIA (1) caballet de séquia (1) caballó (3) caballón (1) caballons (1) caballóns (1) Cabanes (1) Cabanes Pecourt (1) CABAÑERA (1) CABECEQUIA (1) cabecillas (1) cabell (1) cabello (1) cabellut (1) Cabestany (1) cabezas (1) cabezudo (1) cabezudos (1) cabo (1) cabra (1) cabrechat (1) Cabrera (2) cabrero (1) cabres (2) cabrit (1) cabrito (1) cabrón (1) cabrono 14 (1) cabruna (1) Cáceres (1) cachap (3) cachapera (2) cachapilandia (1) cachaps (1) cacherulo (1) cachigo (1) cachiguiza (1) cachipurrau (1) cachirulo (2) cachurreres (1) Cachurros (1) CAD (1) cadena (1) cadernera (1) cadira de montá (1) cadolles (1) çaffareig (1) cagá (1) cagabe (1) cagáe (1) Cagaluña (1) cagarnera (1) cagás en los morts (1) cagatió no (1) caguera (1) caída de cajas (1) caixa (2) Caixa Rural (1) caixeta (1) Caja Rural (1) cajico (1) cala (1) calabecho (1) calabozo (1) Calabria (1) calabrux (1) Calaceite (3) Calasanz (1) Calaseit (4) Calasseit (1) Calatayud (1) calatrava (2) Calatravos (1) Calavera (1) calcanyo (1) calças (1) Calderón de la Barca (1) calers (1) califa de Córdoba (1) caligrafía (1) caliu (2) calius (1) callat (1) caló (1) calsonsillos (1) Calsonsillos gigáns (1) cama (1) camatimó (1) camelá (1) caminán (1) camins (1) camión (1) Camión enganchat al túnel del Ponou (1) camisa azul (1) camisa nueva (1) camiseta (4) camp (1) campana (1) campaneta (1) Camporrells (1) campos (1) Campos Cataláunicos (1) Camps (1) Caná (1) Canar (1) canasta (2) canastes (1) canciones (1) cançó (1) cançons (1) candela (1) candidato Philosophiae (1) Cándido (1) canecillo (1) canella (1) Canfrán (1) Canfranc (1) canicas (1) canícula (1) caniculars (1) caniella (1) canoa (1) canonge (1) canonge Genovart (1) canónigo (1) cansalá (1) cansalada (2) cansó (1) Cansó de amistat per a tots los que parlen lo chapurriau (1) cantá (1) cantautor (1) Cantavieja (1) Cantaviella (1) cante (1) canti (1) cantich (1) cantó (1) cantons (1) canut (1) canya (1) caña (2) cañerets (1) cañuto (1) cañutos (1) cap (8) cap de bolo (1) capazo (1) capdebolo (1) cape (1) Capitol (1) caprimulgus europaeus (1) Capsigrany (1) capsot (2) CAPUZÓN (1) cara (1) cara al sol (1) cárabo (1) caracoles (1) Çaragoça (1) caragols (3) carallibre (1) carambillo (1) CARAMULL (1) carbassa (1) carbassa tendra (1) carbassera (2) carbassó (1) carbó (1) Carboná (1) carbonero (1) carchofa (3) carchofera (1) carcoma (1) cardá (1) Cardalina (1) cardenal (3) cardenal de Hispania (1) Cardenal de Spannya (1) cardenera (1) carderola (1) cardina (1) cardo (1) cardolina (1) Cardona (1) Cardoner (1) carduelaria (1) carduelis (1) carga (1) caridat (1) Carles (2) Carles Omeli Simon de Mar (1) Carles Puigdemont (2) Carles Sancho Meix (1) Carles Sastre Benlliure (1) Carles Terès (1) Carles Terés Bellés (1) Carlo Caluo (1) Carlo Magno (1) Carlos (3) Carlos Herrera (1) Carlos I (2) Carlos II (1) Carlos III (1) Carlos Ollés Estopiñán (1) Carlos Puyo (1) Carlos Rallo Badet (3) Carlos Ros (2) Carlos Sancho Meix (1) Carlos Sauras (1) Carlos Terès Bellés (1) Carme Junyent (1) Carnicer (1) carniceria (1) Carnivore Grill (1) carnús (1) carnussa (1) caro (2) Carol (1) Carolus (1) caros (1) carpida (1) carpidet (1) carpit (1) carpits (1) carraca (1) carraques (1) carrasques (1) carrau (1) carraus (1) carré (1) carré del fantasma (1) carrechadós (2) Carregats en un baúl (1) carrejadós (2) carrera (1) carreret (1) Carreró (2) carreróns (1) carrés (1) carretera (1) carro (1) carróbia (1) carroll (1) cart (1) Carta (3) Carta abierta (1) Carta Europea de las Lenguas Minoritarias (1) Carta marítima (1) Carta pobla de La Vall d'Uixó (1) Cartó (1) cartró (1) Caryophyllaceae (1) casa (1) Casa de Aragón (1) Casa de Borbòn (1) Casa de la Encomienda (1) Casa de las Moras (1) casa de Zeid (1) Casa Real de Aragón (1) Casa Real de Barcelona (1) casada (1) cascall (1) cascarrulla (1) cascarrulles (2) Cascoña (1) cascote (1) Caseres (1) Casos impactantes (1) Casp (2) Caspe (2) cassadó (1) cassalla (1) cassalling (1) Casserres (1) cassola (1) castañada (1) castell (3) Castella (1) castellá (3) castellanisar-lo (1) castellanisme (1) castellano (14) castellanofobia (1) castellers (1) castellés (1) Castelló (4) Castellón (4) Castellot (1) Castellote (1) castells (1) Castelnou (1) Castelongne (2) Castelserás (1) Castiella (4) castiello (1) castigo (1) Castilla (5) Castille (1) castillo (2) castillo de Buñol (1) castillo de Ganges (1) Castro Ariño (1) Cat (3) catabatasuno (5) catabatasunos (2) Catadisney (1) catalá (47) català (46) Català és qui vol ser-ho (1) catalá real (1) catalan (1) catalán (46) catalán de Valencia no existe (1) catalán de Vic (1) catalan dialect (1) catalán dialecto aragonés (1) catalán fabrino (1) catalán independiente (2) catalana (10) Catalanensesque (1) Catalanensi (1) catalaner (1) catalaneros (1) catalanes (5) Catalanes del Matarraña (1) catalanesca (1) Catalania (1) catalanisar (1) catalanisme (3) catalanismo (6) catalanista (5) Catalanistas (4) catalaniste (1) catalanistes (7) catalanitzar (1) catalanización (2) catalanizar (1) catalano (2) catalano-aragonesa (1) catalanoaragonesa (1) catalans (4) cataláns (3) CATALINA (1) Catalonha (2) Catalonia (1) Catalunya (29) Catalunya ha sigut independent entre les 19:39:44 i les 19:39:52 del 10-10-2017 (1) Catalunya nazi (2) Cataluña (47) Cataluña Fransa (1) Cataluña ha sigut independén entre les 19:39:44 y les 19:39:52 del 10-10-2017 (1) Cataluña in the pendiente (1) Cataluña nos expolia (1) catanazi (4) catanazis (3) Catania (1) catañol (1) catapulta (1) cátaros (1) Catarrocha (1) catazombies (1) Cátedra Ramón Llull (1) catedrático (1) cath-alaunos (1) Cathalana (1) Cathalans (2) Cathaloigne (1) Cathalunya (4) Cathania (1) Cathelongne (2) catlencià (1) católica (1) catolico (1) catre (3) catxap (1) cau (3) Caudete (1) cavailleros (1) cavalcador (1) cavall (1) Cavall de color blanc i roig (1) cavalleresca (1) Cavanilles (1) cavegueta (1) caventarrastros (1) cavidad (1) cavu (1) caxita (1) CCC (1) CDC (1) cds (1) CEACA (2) cec (1) Cécile Chambraudle (1) Cecilia (1) cedazocribo (1) ceddar (1) cedilla (1) cedula (1) cego (1) cegos (1) celebrando (1) celga (1) cèlio (1) celler (2) Celma (1) celsitud (1) celta (1) Celtiberia (1) çeltiberia (1) cendra (1) Cénia (1) ceniza (1) cenojo (1) cenollo (1) censo (1) CENSURA (1) Centenar de la Ploma (1) centinodia (1) centinodio (1) cequia (1) cerámica (2) Ceratonia siliqua (1) cercavila (1) cerda (1) Cerdana (1) Cerdanya (1) Cerdaña (1) Cerdeña (3) cerdo (1) cereal (1) cereza (1) cerezas (1) CERi (1) cerilla (1) cerillas (1) cernícalo (1) certifiquets (1) Cervantes (2) cerveja (1) cerveza (2) Cesca (1) ch (2) CHA (4) Chabier Gimeno (2) chala (1) chalá (1) chalchichó (1) chaleros (1) CHAMBERGA (1) Chambergo (1) CHAMBI (1) champagne (1) Champoiral (3) CHAMPOUIRAU (4) champourrau (2) chamuscar (1) chandrio (1) chanfaina (1) Change ORG (1) chapa (1) chapalandrán (1) chapurraeo (1) Chapurrao (2) Chapurrao de Caravaca (1) chapurrau (1) chapurreando (1) chapurreao (2) chapurrear (4) chapurreau (3) chapurria (1) chapurriadistes (1) chapurrianistes (1) chapurriao (1) chapurriat (1) chapurriau (119) Chapurriáu (1) chapurriau - castellá (1) chapurriau antic (1) chapurriau antiguo (1) Chapurriau Forever (1) chapurriau medieval (1) chapurriau moderno (1) chapurriauesc (1) charanga (1) CHARLES (1) Charlie Hebdo (1) Charnegos (1) charrá (1) Chastelongne (1) chat-de-boéz (1) chateau (1) château (1) chatelain (1) Châtelain (1) châtelaine (1) chatelán (1) CHAVITO (1) che (2) chelá (1) Chen (1) chens (1) chenullo (1) chermana (1) Chert (1) cheso (2) Chesterton (1) chic (1) Chica del mes de febrer (1) chichín (1) Chichindra (1) chichines (1) chico (1) Chicorée scarole (1) chicoria (1) chicotén (1) chifong (1) Chile (2) chilyer (1) CHIMENERILLA (1) chimo (1) Chimo Puig (1) chinastra (1) chinchá (1) chínchol (1) chincholé (1) chinchón (1) chinchotes (1) Chinebrossa (1) chinestra (1) chinéstre (1) chingá (1) chinizo (1) chino (1) chino chano (1) chiquet (7) chiquet y chiqueta (1) chiqueta (4) chiquets (2) chiquets valencians (1) chirigaita (1) chirigol (2) chispa (1) chisquero (1) chistar (1) chistera (1) chistes en chapurriau (1) chitan (1) chitán (1) chitón (1) chits (1) Chloris Chloris (1) Chobenalla Aragonesista (1) Chochim (1) chólipa (1) Chomsky (1) chorisso (1) chorret (1) chorrillo (1) chota (1) chotacabras (1) choto (1) Chóvar (1) christianarum (1) Christicolas (1) Chronica (1) Chronica Adefonsi Imperatoris (1) chulet (1) chuleta (1) chuletón (1) chulla (5) chulles (3) chulletes (1) chumenera (1) Chunta (2) chupá (1) churís (2) churro (1) Chusé Aragüés (1) Chuse Gracia (2) Chusé Inazio Nabarro (1) chuta (1) chutes (1) Cid (1) ciegos (1) cien nudillos (1) ciennudillos (1) cieya (1) ciga (1) Cigonya (1) Cigüeña (1) cija (1) cilindro (1) cimal (1) cincha (1) cinta de alpargatas (1) cintarazo (1) Cipriano (1) cirera (1) cireres (1) cisèus (1) cisma (1) cismáticos (1) cisseux (1) Citas (1) CIU (3) ciudad (1) ciudad de Valencia (1) ciudat (1) civi (1) civitatis (1) ciya (1) cizalla (1) cizallas (1) cla (1) claeo (1) Clang (1) clar (2) clau (1) Claus (1) claustre (1) claustro (1) clavillar (1) cleng (1) cling (1) Cllavilla (1) CLOCHINES (1) Clofa (1) clofes (1) clofo (2) clofoll (1) clofos (1) clong (1) clotxines (1) Cludia Segura Guimerá (1) clueca (1) clung (1) cmentxu (1) coa (1) Cobejants (1) cobrá (1) cobrellit (1) cobro (1) coca (1) cocaína (1) cóccix (1) Coccothraustes coccothraustes (1) coche (3) coches (1) cocido (1) coco Miquel (1) coco seco (1) códol (1) codony (1) codonyat (1) codoñ (2) codoñat (1) Codoñera (1) Codoñs pudrits a la punta dels dits (1) códul (2) cofí (3) cofins (2) Cognitive (1) Cogolla (1) cogujón (1) cohete (1) coíns (1) coixí (1) cojín (1) col.lega (1) colaboradó (1) colchó (1) COLECCIÓN (3) colegio (1) colegios privados (1) coleta (1) coléte (1) cólic nefrític (1) coll (1) collada (1) colleja (1) collejas (1) colletes (1) colló (1) collons (1) collóns (2) Colocades urnes referendum Cataluña (1) Colom català (1) Colón (1) colonissassió (1) coltxó (1) columna (1) Columpiás (1) colúmpien (1) columpieu o columpiau (1) columpio (1) com escriure chapurriau (1) com se escriu a les reds (1) com se escriu lo chapurriau (1) com un choto (1) com una cabra (1) coma (1) comarques nord (1) come (1) començades (1) comentari al grupo yo parlo chapurriau (1) comer (1) comes Barchinone (1) Comes Barchinonensis (1) comí (1) comic (1) cómic (3) comino (1) comisaría de Polisía (1) Comisión Warren (1) comite (1) comites (1) comites marcae Hispanicae (1) como la vasca (1) cómodo (1) Companys (1) Compendium theologiae (1) Competence Call Center (1) Compilatio Minor (1) complir (1) complit (1) compromís (1) compromís de Casp (2) compromís de Caspe (1) compromiso (1) Compromiso de Caspe (2) Compte (1) comte (1) comte de Cardona (2) comte de Olivares (1) Comunidad Valenciana (2) Comunidat Valensiana (1) Conca (1) concordia (2) concurs (2) concurso (1) condados (2) condat (1) conde (4) conde barcelonés (1) conde Borrell (1) conde Borrell II (1) conde de Barcelona (2) CONDE DE LA VIÑAZA (1) condes (1) Condes-Reyes (2) coneja (1) conejera (1) conejeras (1) conejina (1) conejinos (1) conejito de campo (1) conejuelas (1) coneles (1) conexeretsho (1) confederales (1) Confelnt (1) confiansa (1) Conflent (1) confóndre (1) confusión (1) confuso (1) congelá (1) congelás (1) congelat (1) Congreso (1) Congreso Internacional en Alcalá de Henares (1) conífera (1) conill (1) conillets (1) conills (1) conjugación (1) conquista (1) conquista cristiana (1) conquistador (1) Consciència idiomàtica i nacional dels valencians (1) consebí (1) consell (1) conseller (1) consellers (1) consequutivament (1) Constantí Llombart (1) Constitucions de Catalunya (1) Constitvtions Y altres drets de Cathalvnya compilats en virtvt del capitol de cort LXXXII de las corts (1) consum (1) consumit (1) conta (1) conte (1) contestán (1) Contra la intolerància (1) contra toda la França (1) contraintoleran (1) convén (1) convertirse (1) Convivencia (1) cop (1) cop violén al cap (1) cope (1) cŏphĭnu (2) copón (1) coral de Beceite (1) coral de Beseit (1) Corán (1) coranta (1) coraznada (1) corbella (1) corbelling (1) corcada (1) corcadura (1) corcat (1) corcó (1) corda (1) cordé (3) cordell (1) corderet (2) cordill (1) Córdoba (1) Cordova (2) Corea del Norte (1) Coret y Peris (1) Cormull (1) cornalera (1) cornaleres (1) cornaló (1) cornalons (1) cornisa (1) cornuda (1) cornut (1) corōlla (1) Corominas (2) Coromines (1) corona (4) Corona Aragonesa (1) Corona castellana (1) corona Darago (1) Corona de Aragó (1) Corona de Aragón (8) Corona de Cataluña (1) coronada (1) coronel (1) CORONNICA DE SANT JOHAN DE LA PENNA (2) Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (1) corral (1) córre (1) corre mol (1) corre pels camins (1) correcaminos (1) correchit (1) córrego (1) correm (1) corremón (1) córren (1) correrá lo vime (1) córres (1) correu (1) corriola (1) Corsice (1) cort (3) cortar (1) cortar la cabeza (1) Cortes (2) cortes aragonesas (1) Cortes de Huesca (1) corumull (1) corva (1) cosa (1) COSETA MENUDA (1) cosigoletes (1) Cosiguañes (1) Cosigues (1) cosiguetes (1) cosquillas (1) cossigoletes (1) costa (1) costa del muro (1) costella de la fulla (1) costelles (1) costen (1) costes (1) costum (1) costums (1) Costums de Tortosa.Ebre (1) cotón (1) cova (1) cová (1) cova de la dona (1) Cova del aire (1) covadó (1) covador (1) cóvec (1) cóvecs (1) Coyotito (1) cráneo (1) crecida del río (1) CREDENÇA (1) credencia (1) credència (1) credensa (1) credentia (1) crehença (1) creíen (1) cremá (1) cremada (1) creme (1) cremem o cremam (1) cremen (1) cremes (1) cremeu o cremau (1) cresáu (1) crespell (1) crespells (1) cresta (1) Cretas (7) Cretes (1) cría del conill (1) criba (1) cribam o cribem (1) cribau o cribeu (1) cribe (1) cribĕllu (1) criben (1) cribes (1) crímenes (1) cristal (1) cristiano (2) cristianos (1) Cristo (1) criteri (1) Crithmum maritimum (1) Crónica (2) crosta (1) Crown of Aragon (1) crumull (1) crusá (1) cruscat (1) Cruz de San Jorge (1) cruzadas (1) csa la argilaga (1) cuál de los siguientes territorios no ha existido nunca en la historia de España ? (1) cuan (1) Cuan lo día sem fa du (1) cuan vullgues (1) Cuando diseñas una lengua para presumir ante los demás y la cagas (1) Cuant pase p'el portet de Billeneta que per mes señes sempre 's fá pesát (1) cuart (1) Cuartielles (1) cuatribarrada (2) cuatro (1) cuatro barras (1) cuatro palos (1) Cuba (2) cuberta (1) Cucurull (2) Cuenca (1) cuenco (1) cuentes (1) cuento (2) cuentos (1) Cuentos de Barro (1) cuesta abajo (1) cueva (1) cuina (1) cuinará (1) cuixa (1) Cuixart (1) cuixí (2) cuixot (2) cul (2) culla (1) cullerá (1) cullereta (1) cullerot (1) cullita (1) culmené (1) culo (1) culs (1) cultura (3) cultura valencianas (1) cultural (2) cŭmŭlu (1) cunceilho (1) cunillos (1) cuñada (1) cuols (1) cup (8) cupó (1) cupón (2) cupones (1) cuquen (1) cura (1) curdiola (1) Curiós insidén (1) curioso (1) currículo (1) curtet (1) Curto (1) Cusco (1) cusí (2) Cusigañes (1) cusina (1) cuyna (2) Cuzco (1) d’eixugamans (1) Da Vinci català (1) dabán (1) dabril (1) Dachs (1) dacŭla (1) Dal Wehawax (1) dalla (1) Dallas (1) dalle (1) Dalmau de Dernius (1) DAMASQUINO (1) damún (2) dançar (1) Daniel (1) dansá (1) Darago (1) darali (1) Daroca (1) das (1) dasse (1) dats (1) dauphinat (1) davall (1) daván (1) davant (1) David (1) David Minoves (1) David Pagès (1) David Prenafeta Agelet (1) David Romano (1) DAZA (1) dcvb (4) de Espanya (1) de hoc o de no (1) de l'ibéric i llatí al català i valencià (1) De la lección de la Sagrada Escritura en lenguas vulgares (1) de portá (1) de-ab-ante (1) debán (1) Decamerón (1) decapitar (1) DECENA (1) Dechusban (1) decisions (1) Declaració de Mequinensa (1) Declaración (1) Declarassió de Mequinensa (1) decontinent (1) defender (3) defendre (2) DEFENECER (1) DEFENECIMIENTO (1) defensa (1) defense (1) Dei gratia (1) Dei gratia rex Aragonensi (1) deixar (2) dejadez (1) dejar (1) del Matarraña de toda la vida (1) del siglo XIII segons los catalanistes (1) del verbo caure (1) delantal per a rostí (1) delante (1) delta (1) Deltebre (1) demaná (1) den corcada (1) den querada (1) Dénia (1) denunsiá (1) denúnsia (1) depósito (1) depósito de trigo (1) deputats (1) derecho (1) derribo (1) derrochar (1) Dertosa (1) Dertusa (1) Dertuse (1) desánimo (1) desastre del 8 (1) descansá (1) descanse (1) descarga (1) descarga preguntados (1) desclofá (1) desclofadora (2) desconegut (1) descongelarse (1) DESCORCHOLÍ (1) descordá (1) desemparellat (1) desengramponador (1) desfulliná (1) desgana (1) desgavell (1) desgelás (1) Desgleyes (1) deshacerse (1) Desideri Lombarte (3) Desideri Lombarte Arrufat (1) Desideri Lombarte i Arrufat (1) desidia (1) desig (1) desige (1) desigs (1) desijada (1) desmanegá (1) desmanegat (1) desmanego (1) desmanegue (1) desmaneguém o desmanegám (1) desmanéguen (1) desmanegues (1) desmaneguéu o desmanegáu (1) desmañado (1) desmedrado (1) Desmemoriada mula vella (1) desnudo (1) desolades (1) desorden (1) despanya (1) despensa (2) despeses (1) despistat (1) despoblada (1) despoblat (1) despullada (1) despullat (1) despús-ahir (1) dessich (1) dessidí (1) destilator (1) destral (1) destronat (2) detergéns (1) detingut (1) Deu (4) deuen (1) Deutsch (1) Deutschland (1) DGA (1) DHIVAM (1) DIA (1) día de La Franja (1) diable (1) Diada dels països catalans (1) dialecte (3) dialècte (1) dialecte català (1) dialecte català. Nadal (1) dialecto (7) dialecto de transición (1) dialectòleg (1) dialectòlegs (1) dialnet (1) diari (1) diario catalán Levante (1) Diario de Barcelona (2) Diario di Spagna (1) diarrera (1) dibujet (1) diccionari (2) diccionari chapurriau (1) diccionario (2) Diccionario castellano - valenciano (1) Diccionario valenciano-castellano (1) diccionarios (1) diccionaris (1) DICHOS (1) dicion (1) dicsionari (5) dictamno blanco (1) dictamo (1) díctamo (1) díctamo blanco (1) dictamo real (1) Didaci Fernandez de Vadillo (1) Die Hochpyrenäen (1) dietari (1) Dietaris de la Generalitat de Cataluña (1) difusión (1) digats (1) dignitat (1) dignus est qui cum in tenebris mices (1) dijous (1) dijous san (1) dilló (1) dilloné (1) dillons (1) dillúns (1) diluns (1) dimats (1) dimecres (1) dimmis (1) dimoni (1) dinamita (1) dinerets (1) dinés (2) dins (1) dintz (1) dioico (1) diputación (1) Diputassió del General de Cataluña (1) diputat (1) diputats (1) Dirección Política Lingüística Aragón (1) dirigentes catalanes (1) disculpon que no me eixeca (1) discursos (1) diseñar (1) diseño (1) disípuls (1) disponén (1) dissapte (1) dissimuladamén (1) dit (2) dit gros (1) dit menudet (1) dit scrivà major (1) dites (1) dits (2) divendres (1) divendres san (1) divorcio (1) Diwan de Ibn Darray (1) dix (1) dixá (1) díxa (2) díxa los teus negossis (1) dixarém (1) dixáu (1) dixes malmetre les coses (1) Dizionario (1) dobbes (1) doce nobles (1) docente (1) doctor (2) Doctor en Historia (1) Doctor Fleming (1) doctrina (1) documentassió ofisisial (1) documento (1) DOCUMENTOS (3) dogmaticae (1) Dokumento Echenike (1) dolç (1) Dolça Catalunya (2) Dolça i hongaresa Catalunya (1) Dolça i tarradelliana Catalunya (1) Dolça i totalitària Catalunya (1) dolçaina (1) dolçamel (1) dolén (3) dolent (2) dolenta (1) doló (2) dols (1) dolsa (1) domasquino (1) Domenge (1) dominó (1) Dominus rex mandavit michi (1) don (1) Don Carlos III (1) Don Quijote (1) Don Vito (1) dona (5) donála (1) donálay (1) dónali (1) donáls (1) donara (1) donde también se habla catalán (1) dones (1) donets (1) donzelles (1) Doña Rogelia (1) dormí (1) dórmigo (1) dorondón (1) Dorremi (1) Dorta (1) dosséns (1) dotó (4) Douro (1) dragón (1) drap (1) dret (1) dretura (1) droga (1) drogues (1) dubtosos (1) duc (1) duc de Burgunya (2) ducha (1) duci de Berri (1) ducs (1) dulce (1) dulzaina (1) Dumenge (1) duque de Berry (1) duraznero (1) durazno (2) Durgell (1) Dux Catalanensis (1) E.M. Meijers (1) Ebre (1) ebrenques (1) EBRO (2) Ecce Homo (1) echar gatos al Ebro (1) Echeminga Dominga (1) Echenique (1) eclesiástic (1) eclesiástics (1) economía (1) economíes (1) Ector (1) écureuil (1) ed. 1591 (1) edat (1) edificá (1) editorial Pons (1) Edu Reyes (1) Eduardo Mendoza (1) Eduardo Ovejero Maury (1) efecte (1) efiacte (1) efigie (1) eglea (1) egregis (1) Eh (1) Eichhörnchen (1) Eivissa (3) eixa (1) eixada (1) eixadella (1) eixe (1) eixeta (1) eixí (1) eixugamans (2) EJECUTOR (1) EJERCITO (1) el (1) el bola (1) El Caganer (1) el campell (1) el casto (1) el catalán no es más que un dialecto del provenzal (1) el chute (1) El Cid (1) El Conde de Aytona (1) el conejo de la Loles (1) el español (1) El folklore valenciano en el Don Quijote (1) El Fuero de Jaca (1) el Gran Capitán (1) El habla de Peralta de la Sal (1) el hombre andaluz (1) el llamp (1) el monje (1) el mundo (2) El museo pictórico y escala óptica (1) el oveja ese (1) el pastor de Andorra (1) El Puig (1) El siglo de oro de la lengua catalana en Valencia (1) el tío Visantico (2) EL VALENCIANO NO PUEDE DERIVAR DEL CATALÁN (1) ELÁSTICO (1) Elche (1) Elciego (1) ell cau (1) ell ella se columpie (1) ella cau (1) elles (1) Els fills dels vells (1) Els Furs (1) Els Paísus Cagaláns (1) Els Ports (1) Elvira Hidalgo (1) elzieko (1) em fa mal (1) em fa mal el genoll (1) em portes la galleda (1) em tenen molt negra (1) EMBADINAR (1) EMBAFAR (1) embajada (1) embalsamava (1) embaxador (1) embólia (1) embossiná (2) embossinada (1) embossinás (1) embutí (1) embutí al dimoni al infern (1) embutit (2) emigración (1) emigración aragonesa (1) Emili Casanova (1) Emilia (1) empanadilles (1) empapussá (1) emparellat (1) empenta (1) Empentar (1) emperadó (1) emperador (3) emperador franco (1) emportá (1) Empujar (1) Empyreo (1) en això (1) en Borriana (1) en catalán (1) en cueros (1) En esfensa d'as tabiernas y atros poemas (1) en fer responga yo (1) En la Corona de Aragón había tres reinos (1) en les cames ubertes (1) en pelotas (1) en pilotes (2) en son demá (1) encajo (1) encalentir (1) encanijado (1) encantat (1) encendallo (1) encendedor (1) encender (2) enchampá (1) enchumenera (2) enciclopedia (1) encina (1) encomano (1) encomienda (1) encontrar (1) encuesta (1) endevinalla (1) endevinetes (1) endriago (1) enemics (1) enfermedad nerviosa (1) enfermedat (1) enfermera (1) enforismo (1) enforismos (1) enganchaben (1) enganchat (1) enganyapastors (1) enganyats (1) engañ (1) engañapastós (1) engañats (1) engordit (1) engrandeçido (1) engreís (1) enjundia (1) Enlace (1) enllás (4) enllasos (2) enllassos (2) enrecordo (1) enredaditos (1) Enric Esteve Mollà (1) Enrique Dupuy (1) Enrique III (1) Enrique Segurana Celma (3) ensaginada (1) ensemps (1) Ensenall (1) Ensenall es per a ensendre lo foc (1) ensendre (2) ensenén (1) enseñanza (1) ensiam (1) ensiám (1) ensisám (1) ensomiá (1) ensomie (1) ensunia (1) entapissats (1) entenimén (1) entidad geopolítica (2) entidad política (1) entidades (1) entonat (1) entonces (1) entonses (1) entrañas (1) entrevista (2) envergonyides (1) enxulha (1) enxundia (1) eñe (1) Epi (1) epítome (1) EPOCA (1) er pali (1) era (4) era de batre (2) erada (1) ERC (3) eres (3) eres de batre (1) Eres massa individualista per a sé nassionalista (1) Eres mes de poble que un kilómetro de ribás (1) Erjas (1) ermitaño (1) Ernest Belenguer (1) ERNESTO NAZARIO MARTÍN PERIS (1) error (1) ert (1) erta (1) ertes (1) erts (1) eructo (1) és (1) es bien que lo sepan (1) es bon baleà (1) es de saber (1) ês mallorquí (1) Es meu metge va estudiar massa català (1) es separatisme balear sí (1) es un timo el català (1) Esbachocar (1) esbadocá (2) esbadocada (1) esbadocar (1) esbadocat (1) esbafado (1) esbafao (1) esbafar (1) esbafás (1) esbafat (1) Esboldregá (1) esborrem (1) esbrafás (1) esbrafat (1) escala (1) escalofriar (1) escamarrat (1) escampat (1) escandallo (1) escañerets (1) escarabicha (1) escaramujo (2) Escarbá (2) escarbar (1) escarbe (1) escarbem (1) escarben (1) escarbes (1) escarbeu (1) escarbo (1) escarcotá (1) escarcotar (1) escarnio (1) escarola (1) escarpell (1) escarramat (1) escarransida (1) escarransides (1) Escarransit (1) escarransits (1) escayola (1) esclafida (1) escoba (1) escola en català (1) Escola Guinovart (1) escolanet (1) escolano (1) Escolapis (1) escombra (1) escombrem-los (1) escomensades (1) escomensaméns (1) escomensen (1) esconarse (1) escondecucas (1) escopetada (1) escorcar (1) escorcha (1) escorcholí (1) escoria (1) escorpí (1) escorpinarro (1) escorpinàs (1) escorpinel·lo (1) escorpinet (1) escorpinetxo (1) escorpineu (1) escorpinó. (1) escorpinoi (1) escorpinot (1) escorpión (1) escorredero (1) escou (1) Escresola (1) Escribidánsia (1) escribim (1) escriptor (2) escrit (1) ESCRIT EN MENORQUÍ DE L'ANY 1452 (1) Escrit Javier Boix per a Franja Viva (1) escritas (1) escritor (1) escritura (1) escriure chapurriau (2) escrivelo (1) escrúpol (1) escudelles (1) escudo (2) escudors (1) escudorsat (1) escurines (1) escursó (1) esfardacho (1) esgarrap (1) esgarrapá (3) esgarrapar (1) esgarrape (1) esgarrapem (1) esgarrapen (1) esgarrapes (1) esgarrapeu o esgarrapau (1) esgarrapo (1) Esgarrifá (1) esgarrifar (1) esglaó (1) esgorfa (1) esgraó (1) esmollar (1) esmorsareting (1) esmossa (1) esmósses (1) ESO (1) eso es castellano ? (1) espabilat (1) espacat (1) espala (3) espaleta (1) Espanya (4) Espanya et roba (1) espanyola (1) espanyolistes (1) España (9) Españes (1) español (6) española (1) espardeñes (1) espárrecs (1) espart (3) esparto (1) esparvé (1) esparver (1) espatarrado (1) espatarrat (1) espavil (1) espavilar (1) espefia (1) espeluzarse (1) espeluznar (1) espenta (1) espentá (2) espentám (1) espentáu (1) espente (2) espentem (1) espentém (1) espenten (1) espénten (1) espentes (2) Espenteu (1) espentéu (1) espento (2) Espentolá (1) esperansa (1) esperanza (1) esperit (1) espero en España (1) espía (1) espíes (1) espigas (1) espinguet (1) espinguets (1) Espinoza (1) espirit (1) espíritu (1) Espíritu San (1) esplanada (1) Esplanissada (1) esporgá (2) esprito (1) espurna (1) espurnes (1) esqueleto (1) esquena (4) esquerra (1) esquilhòt (1) esquirol (1) esquirola (1) esquiroles (1) esquirols (1) esquiuridos (1) esser (1) está (2) Está a l'aguait (1) está fart (1) está ñirviós (1) estadística (1) Estado catalán (1) estado civil (1) estafermo (1) estaments (1) estamordí (1) estamordit (1) Estampes (1) estàndar (1) estanque (1) estar en edad (1) estarrufá (1) estarrufada (1) estarrufades (1) estarrufat (1) estat independén (1) Estáts (1) Esteban Dolz del Castellar (1) Estel (1) estelada (7) Estella (1) estendre (1) estic fart (1) estiguen (1) estilo de hablar (1) estimersê més baranda (1) estimo el català (1) estiráen (1) estirassuros (1) estisores de podá (1) esto es de coña (1) ESTO ES EL CHAPURRIAU (1) estómec (1) Estómecs agraits (1) estopa (1) estopenc (1) estopenca (1) estopeng (1) estopeño (1) estoposo (1) estorbat (1) Estoria de Espanna (1) estorrufada (1) estorrufat (1) estossolás (1) estossole (1) estossolem o estossolam (1) estossolen (1) estossoles (1) estossoleu o estossolau (1) estral (1) estralapucio (1) estrapalisi (1) estrapaluci (1) estrapalucio (1) estrapalurcio (1) estrapalussi (2) estrella (1) estrella de David (1) estrella Galicia (1) estrellada (1) estrelleta (1) estremecer (1) estremecimiento (1) estremeñu (1) Estrequel (1) estropó (1) Estudiá en castellá a Cataluña (1) estudies una carrera (1) Estudios de toponimia catalana (1) estúpids gonelles (1) esturrufada (1) esturrufat (1) ETA (4) etarres (1) etimología (1) etnia autóctona catalana (1) etnógrafo (1) étrangers (1) etymology (1) eu falo lo chapurriau (1) Eugenio Coseriu (1) Eulalia (1) Europa (1) euros (1) Euskadi (1) Euskal Herria (2) euskera (1) Eviça (1) Evisa (1) evitar que se rompiera España (1) exámen (1) exanglot (1) excavá (1) excavasions (1) executar (1) Exèrcit Popular Català (1) exien (1) existénsia histórica de España (1) explosió (1) explosivos (1) expondre (1) expresió (1) expresions (1) expressions (1) expulsión (1) extinsió (1) extrangés (2) extraterrestre (1) extraterrestres? NO (1) extrema dreta (2) extrema izquierda (1) Extremadura (1) extremeña (1) exungia (1) f aldeta (1) F. Meliá (1) fa (1) fa mol tems (1) fa sol (1) faba (2) Fabaceae (1) Fabara (1) Fabarol (1) fabear (1) fabla (4) fabla es posterior (1) fablar (1) Fabra (1) Fabre (1) Fabregat (1) fábricas en España (1) fabriol (1) fabriols (1) FABUEÑO (1) fábula (1) fábules (1) facao (3) Facao Power (1) façats (1) facebook (3) facebook parlem Jaén (1) façen (1) facenda (1) fach (1) facha (3) fachada (1) facienda (1) facsímil (2) FADIGA (1) faena (2) faenes (1) faent (1) fageda (1) faiguém (1) faina (1) FAJO (1) fala (2) falacias (1) FALAGUERA (1) falange (3) falange española (1) falangista (1) falangistas (1) falç (1) falca (1) falce (2) FALCINO (1) falco (1) falcó (1) faldilla (1) faldriquera (1) faldriqueres (1) Fallas (1) falleba (1) FALLEVA (1) Falordias (1) fals (2) falsilla (1) fam (2) família (2) famoso con la lanza (1) fanatismo (1) faneque (1) fanfarronejá (1) fansella (1) fantasma (1) Fañch (1) far (1) faram (1) faraón (1) farda (1) fardacho (1) farigola (2) farina (2) farinetes (2) farlopa (1) farola (1) farolejá (1) fart (1) fart a Beseit (1) fartallá (1) fartallada (1) fartanera (1) fascism (1) fascisme (1) fascisme expansioniste catalá (1) fascismo (2) fascismu (1) fascista (1) fascista catalanista (1) fasián (1) fástic (1) fatentur (1) Fátima (1) fatxes (1) fauç (1) Fauencia (1) fava (1) Favara (1) favonio (1) faz (1) fazetnoslo (1) faziamos (1) fe (1) Fè Catolica (1) fe criba (1) FE Jons (1) fe vi (1) fecal (1) Federico Jiménez Losantos (2) feel (1) feels (1) féen cas (1) feim (1) feina (1) feisbuk (1) feito (1) feixisme (2) feixistes (1) fel (1) Felanitx (1) Feli Reche Dengra (1) Felibre (1) Feliciano Castillo (1) Feliciano Martínez Tur (1) Felip (1) Felip Mateu Llopis (1) Felipe V (4) Felipe VI (2) Felipón (1) Felisidat (1) Felissidat (1) feltre (1) Fenellasa (1) Fenellassa (1) fenigrec (1) fenoll (1) fenollo (1) fenolls (1) fenŭcŭlu (1) fer (1) feram (1) fĕrāmen (1) Ferdinand d'Aragon (1) Ferdinand le Catholique (1) Feria del Libro Aragonés (1) fericula (1) ferit (1) Fernández (1) Fernando de Antequera (2) Fernando de Portugal (1) Fernando Díeç (1) Fernando el católico (1) Fernando I de Aragón (1) Fernando II de Aragó (1) Fernando II el Católico (1) Fernando II y la ciudad de Barcelona (1) Fernando Rey de Aragò (1) Fernando Rodríguez (1) Fernando Romanos Hernando (2) Fernando Sánchez Dragó (1) Fernando Solsona Guillén (1) ferrá (1) ferramenta (2) Ferran Montardit Asènsio (1) Ferran Soldevila (1) Ferrando de Sent Ramon (1) ferré (1) Ferrer (1) ferrera de Fórnols (1) ferro (2) ferrolleba (1) Fes lo que yo diga pero no faigues lo que yo faiga (1) fes-ho (1) fesol (2) fesol vert (1) fesols (1) festa (1) festa del llibre (1) festejá (1) festes majós (1) fesu (1) fet paranormal (1) fetge crugo (1) feychos (1) fez (1) FF (1) fibló (1) ficá en marcha (1) ficat (1) fiebre (1) fiel (3) fiera (1) figa de moro (1) figotero (1) Figuera de la esperansa (1) fil (1) Filipines (1) fill (1) filles de puta (1) fills (3) fills de puta (1) filólecs (1) filòleg (1) filóloga (1) filología (3) FILOLOGÍA CASTELLANA (1) filología inglesa (1) filológicamente (1) filólogo (2) filólogo serio (1) filólogos (1) fils (1) filtz (1) finca (1) finestra (1) finestres velles (1) Finestró (4) fiquéu (1) fira (1) fiscal (1) fita (1) flama (1) flameado (1) Flameado de Moe (1) flares (1) flautista (1) Flema (1) flexió verbal (1) flo (3) flojera (1) flor (1) flos (1) flota (1) fluvium (1) foc (4) foch (1) Foeniculum (1) folies (1) folklore (1) folklóricas (1) folklorista (1) follá (1) follá nius (1) follanius (1) Follarasca calamonada. (1) Fon.: beẓéјt (occ.) (1) Foncuberta (1) Foncuberta Sales (1) fondre lo gel (1) fonética (1) fonoll (2) fonolls (1) Font (2) Font de la Figuera (1) foradet (1) foranes (1) forat (2) forca (1) forcacha (2) Forcadell (1) Forespalda (1) Forever (2) Forges (1) Fori Antiqui Valentiae (1) foric (1) forigall (2) forigañ (1) forigó (1) formache (1) formas catalanas (1) Formentera (2) forn (1) Fórnoles (7) Fórnols (7) Fornos (2) foro guardia civil (1) forsa (1) fort bons homens (1) fosá (1) fosforera (1) fossar (1) fot un fret que pele (1) Fotos antiguas (1) fotos de la franja (1) fotre un clau (1) fótrel (1) Fr. Ramón Cornet (1) Fraga (3) fragatí (2) Fragatino (1) França (1) France (3) francés (2) Francesa (1) Francesc Moreno (1) Francesc Ricart (1) Francesc Serès (1) Francesca Guardiola (1) Francesch Daranda (1) Francesch Fonolleda (1) Francesco Guicciardini (1) franceses (1) francha (1) Francho Nagore (2) Francho Nagore Laín (1) Francia (3) Francisco Burgués (1) Francisco Celma Tafalla (1) Francisco Dezsoler (1) Francisco Fernández Rei (1) Francisco Franco Bahamonde (2) FRANCISCO GÓMEZ ORTÍN (1) Francisco Martínez y Martínez (1) Francisco Miras (1) Francisco Roca Traver (1) Francisco Rodríguez Adrados (1) Francisco Silvela (1) Franco (1) francófilos (1) franja (20) franja de llevant (1) franja de ponent (1) franja del meu cul (1) franja viva (4) franquejá (1) franquista (2) Fransa (2) fransés (1) frare (1) fraula (2) fraxinela (1) fraxinella (1) frayre Andreu Abad de Oliua (1) frechits (1) frecuentemente (1) fred (3) Frédéric Mistral (2) Frederic Mistrau (1) Frederic Soler Hubert (1) fredes (1) fredolic (1) fredolics (1) fregat (1) fregit (1) fregits (1) frenará (1) freqüentment (1) frescó (1) fresnedilla (1) fresnilla (1) fresnillo (2) fret (5) frexura (1) Fringilla carduelis (1) Fringillidae (1) Fritz Krüger (1) frontera (2) fruita que punxa (1) frunteira (1) frutos secos gil (1) fruyt (1) fuch faena (1) fuego (1) Fuentespalda (1) fuera de Cataluña y España (1) fuero (1) Fuero de Jaca (1) FUERO DE LOGROÑO (1) fueros (4) Fueros de Aragón (2) fueros de Navarra (1) Fueros of Aragon (1) fuerzas armadas (1) Fulano (1) fulla (2) fulla de pi (1) fullarasca (2) fulles (2) fura (1) furgá (1) furigacho (1) furiganyes (1) furigaña (1) furo (1) furs (4) fusta (7) fusta querada (1) Fuster (1) fútbol (1) futut (1) G. K. Chesterton (1) G.A.V. (1) GABARDA (1) gabarrera (4) gabelles (1) Gabino Diego (1) GABOTE (1) Gabriel Bibiloni (1) Gabriel Rufián (1) gachas (1) gachas manchegas (1) gacho (2) GAFARRON (1) GAFETE (1) gaire (1) GAJO (1) GALACHO (1) GALAFATON (1) galbana (1) GALCE (1) GALDRUFA (1) galea dels Cans (1) galego (3) galet (2) galfí (1) Galicia (2) galicismes (1) Galindone (1) galipán (1) gallardejá (1) gallega (1) gallego (4) gallet (1) galleta (1) gallina (1) gallines (1) Gallisia (2) gamuños (1) Gamuza (1) gana (2) gana más que Rajoy (1) Gandesa (1) Gandia (1) Gandía (1) gandulería (1) ganes (1) ganjomba (1) ganjombes (1) ganjombo (1) ganjombos (1) gannīre (1) gannŭlare (1) gañir (1) gañol (1) Gañolá (1) garagardo (1) garba (1) garbanzo (1) garbanzos (1) garbell (1) García (1) García de Cortázar (1) GARGALÉ aragonés (1) gargalet (1) gargallé (1) gargallet (2) garganchó (1) garra (1) garrabera (2) garrafa (1) garrama (1) garravera (2) garrofa (1) garrofé (1) garrofera (1) garrofes (1) garrover (1) gas (2) Gascogne


Campanyes | Centre Social de Sants\nArchivo de la etiqueta: Campanyes\nEstem recollint signatures per aturar la privatització de l’Hospital Clínic\n26 noviembre 2013 CSS\nPerquè volem una sanitat pública, universal i de qualitat.\nPots passar a signar pel nostre local social del carrer Olzinelles, 30.\nEls/les signants manifestem el nostre rebuig a la decisió presa pel Govern de Catalunya de tancar llits i serveis assistencials de l’Hospital Clínic i contractar aquests serveis a un centre privat gestionat per una entitat amb ànim de lucre i afany especulatiu.\ns’aturin els processos privatitzadors i que es deixin de destinar diners públics a entitats privades amb ànim de lucre que actuen per obtenir beneficis i que no garanteixen una assistència de qualitat.\nels gestors polítics deixin de prendre decisions sense consultar i sense tenir en compte les necessitats i l’opinió de la població.\nVOLEM SANITAT PÚBLICA, UNIVERSAL I DE QUALITAT


Fes-te'n voluntari! - CAOC.cat\n[pagename] => collabora/fes-ten-voluntari\n[pagename] => fes-ten-voluntari\n[name] => fes-ten-voluntari\n[post_date] => 2016-03-22 11:04:06\n[post_date_gmt] => 2016-03-22 10:04:06\nSi tens ganes de col·laborar amb nosaltres i ajudar-nos a millorar, fes-te voluntari del CAOC i podràs participar en l’organització d’actes, trobades, o bé també formar part d’alguna comissió de treball.\nCol·laboració a l’estand de l’entitat durant la Diada de Sant Jordi a la Rambla Catalunya de Barcelona.\nUn dissenyador per col·laborar en accions i campanyes concretes.\nSuport informàtic per col·laborar amb l’entitat puntualment.\nNecessitem la teva ajuda! Col·labora amb nosaltres com a voluntari.\n[post_title] => Fes-te'n voluntari!\n[post_name] => fes-ten-voluntari\n[post_modified] => 2018-12-19 13:11:44\n[post_modified_gmt] => 2018-12-19 12:11:44\n[guid] => http://caoc.cat/?page_id=6591\n[queried_object_id] => 6591\n[request] => SELECT   wpcaoc_posts.* FROM wpcaoc_posts  WHERE 1=1  AND (wpcaoc_posts.ID = '6591') AND wpcaoc_posts.post_type = 'page'  ORDER BY wpcaoc_posts.post_date DESC\n[query_vars_hash:WP_Query:private] => 15a6ac01f5a51dc638ebe3da1c7ce178


Temporada 2021 | Club d'Escacs Sant Boi\nPublicat el Setembre 13, 2020 per cesantboi\nEns toca iniciar la temporada amb més incerteses de la història del club. L’exercici passat va acabar abruptament i no vam poder finalitzar ni tan sols la Lliga Catalana. L’última ronda, que encara resta per jugar, és vital per al primer equip, que en cas de superar el Reus disputaria el play-off per mantenir la primera categoria.\nTotes les classes presencials es van haber d’aturar, vam haver de cancel·lar tots els nostres tornejos…\nTot sembla indicar que la temporada que comença estarà plena de sotracs i sorpreses, i caldrà l’esforç de tothom per seguir endavant.\nLa seu del nostre club no obrirà fins a l’octubre (encara no tenim confirmació de dates), el límit d’aforament del club és de 10 persones i haurem de jugar amb mascareta i amb respecte per totes les mesures existents.\nLes classes amb el Mestre Internacional Alfonso Jerez començaran l’últim dissabte d’octubre i repetirem l’experiència de l’any anterior, de fer-les online mitjançant l’app Discord.\nLes classes dels divendres per al planter es continuaran fent de manera presencial a partir de l’octubre en dos grups. La limitació de nou alumnes més el professor per grup pot fer necessari un sistema de rotacions. Les classes presencials es complementaran amb continguts a la web. El Mestre Català Josep Chalmeta seguirà un any més al capdavant de la nostra escola.\nRespecte a la quota de 2021 queda com segueix:\nJugadores del planter (menys de 18): 40€/any, abonament al febrer.\nSoci/jugador: 60€/any, abonament al novembre.\nRespecte el torneig escolar, que normalment es juga al novembre durant quatre divendres, s’organitzarà mitjançant la plataforma Lichess. Els oberts que celebrem (memorials Mateu Chalmeta i Josep Lorente) no s’han pogut celebrar aquest any i desconeixem què passarà l’any vinent. Quan tinguem novetats respecte al desenllaç de la Lliga Catalana 2020 us informarem.\nNOVETATS!: La FCdE dóna per finalitzada la Lliga de l’any 2020 amb la decisió que no baixarà cap equip de categoria. Es cancel·la doncs el matx decisiu del primer equip contra el Reus, i seguim com club de primera divisió. Ara toca començar a preparar des de ja la lliga del 2021, que no haguem de tornar a patir!\nSalutacions a tots i totes, una força abraçada i molts ànims!\nJunta Club d’Escacs Sant Boi\nL'entrada va ser publicada el Activitats del club per cesantboi. Guarda l'enllaç permanent.


Amb els MEC a Pineda | Fert informa\nAmb els MEC a Pineda\nPublicado el 8/05/2015 en Noticias\nToni Guarner, director del FERT, es va reunir amb els MEC del col·legi Pineda i del parvulari Avantis i van tenir una sessió que va ser molt participativa. Els assistents es van interessar per millorar la promoció dels COF de cara al curs 2015-2016.\nA més a més, amb uns quants, que volien saber més dades sobre el congrés internacional de la família del proper octubre a Mèxic, Guarner s’hi va reunir prèviament i els va explicar el perquè del congrés, l’interès de les conferències i els ponents, la visió universal de l’orientació familiar, etc. Per reduir el cost del viatge, els va informar que hi ha famílies mexicanes que ofereixen casa seva per allotjar-hi famílies d’altres països.


HVAC equipment & parts. in Madera, Free HVAC equipment & parts. classified ads in Madera (California)


En el primer dia de classe els nervis estan a flor de pell, però no només pels alumnes que encaren el nou curs. També pels docents és un dia d’estrena, d’emoció i d’intensos reptes que afrontar els pròxims mesos. Què li diríeu a un professor el seu primer dia de classe? Hem llançat aquesta pregunta a Eduard Vallory, Pau López i Jaume Funes i ens han contestat amb aquestes inspiradores paraules:\nQue pensi en la individualitat de cada nen i nena. En els vincles emocionals dels quals precisa. En la seva dignitat, en els seus somnis, en les seves potencialitats. Que pensi en els reptes que haurà de viure com a persona, com a ciutadà/na, i com a professional, en un món caracteritzat per la complexitat i la incertesa, per la connectivitat permanent i la forta cultura de la imatge, pels grans reptes globals que inclouen el canvi climàtic i les seves conseqüències, la intolerància i violència i les desigualtats creixents, i pel canvi tecnològic exponencial, que transformarà cada vegada més nostres vides, els models productius i els treballs existents, i crearà nous i importants dilemes ètics (com la genètica o el nou contracte social) als quals la ciutadania haurà de fer front. Tot això ha de fer-nos replantejar el propòsit, el perquè de l’educació, i el quin i el com de l’aprenentatge. Encara que el docent cregui que tot això queda lluny del seu dia a dia, en realitat és el que donarà sentit al seu treball i, per tant, la qual cosa deu ser motor del canvi, tant el que el docent podrà generar en el seu dia a dia com aquell al qual podrà contribuir en el seu centre i en el conjunt del sistema.\nMirant-li als ulls:\n– “Anem allà noi! Avui és un gran dia. Gaudeix-ho, submergeix-te, viu-ho com una experiència única, sense por i amb tota la teva passió. Aquests nens t’esperen com a pluja de maig. Sorprèn-los amb uns malabars, una guitarra, una endevinalla, un conte, una poesia, un dibuix….el que se’t doni millor, però sorprèn-los. Mira’ls un a un, i que llegeixin aquest missatge en els teus ulls: tu m’importes. I no et preocupis en excés pel contingut, la metodologia i els materials per la classe. Si ho has preparat minuciosament tot sortirà bé. A vegades apareixen temors: -I si em fan una pregunta que no sé contestar? Amb el temps valoraràs les preguntes compromeses i els respondràs: -Sí senyor, molt bona pregunta, ni idea alguna més per demà? I et quedaràs tan pancho. El que importa són aquelles cares que somriuen, et miren i admiren…tota la resta només és embolcall…o no”. Anem, que t’esperen.\nPer primera vegada en la teva vida professional, un grup de noies i noies estaran per tu (el que no significa que estiguin disposats, sense més, a escoltar-te). Comences a posar en marxa el teu principal projecte: arribar a ser una persona significativa en les seves vides. Ets i seràs sempre (malgrat les lleis, els currículums i les administracions) algú que construeix oportunitats per la seva humanització.\nNo intentis ensenyar el que vas aprendre. Aplica el que ja saps de pedagogia per ajudar a descobrir. Recorda que cada etapa de les seves vides és diferent i necessita una mestra, un *profe singular. Si parles de metàfores, tingues en compte el seu amor adolescent. Si amb deu anys es creuen tot el que els dius, recorda que els estàs traspassant la teva il·lusió per saber més del món. Cada dia et tocarà treballar perquè entre la vida a l’escola, perquè la seva escola els faci competents en viure i conviure.\nA més dels consells pels docents en el seu primer dia de classe, també et pot interessar l’opinió dels experts sobre com mantenir la passió per ensenyar.\nclàssics lectura proposta didàctica llibres recursos educatius recomanacions experts Literatura educació Valors TIC recursos consells innovació propostes emocions Opinió canvi educatiu educació emocional VVKids


Villalba Lázaro, Marta\n[cat] Introducció El comportament de la Medea clàssica d’Euripides que, abandonada per Jasón mata als seus fills i fuig impunement, continua essent un misteri inescrutable. Després de trair a la seva família a Còlquida amb l’objectiu d’ajudar a Jason en la seva empres d’obtenir el preuat velló d’or, tots dos fugen a Corint lloc en el qual Medea és una estranya. Refusada pel seu marit i per una societat grega patriarcal i xenòfoba, li anuncien que serà privada dels seus fills i desterrada. Malgrat tot, aquesta situació precària, no sembla ser suficient per justificar els seus crims execrables. Cal cercar la raó dels seus assassinats en l’àmbit del diví: Medea és una semi deessa, sempre acompanyada dels sanguinolents deus bàrbars, que executen la seva justícia divina. En la seva aplicació Jason, en rompre els seus juraments, ha de ser sentenciat a viure sense descendència. El filicidi és, per tant, una conseqüència inevitable del comportament de Jason. La present tesi analitza mitopoeias victorianes que reprenen la història per a refigurar un nou relat del infanticidi que demostra la versatilitat i l’interès que despertava el mite de Medea per a debatre candents qüestions socials que afectaven a la societat victoriana. . Contingut de la investigació La meva tesi es concentra en quatre reescriptures victorianes de la Medea d’Euripides: la tragèdia Medea (1855) d’Ernest Legouvé, que interpret a la llum de la crítica del feminisme jurisprudencial; la burlesque Medea (1856) de Robert Brough, que explor com a heterotopia; el monòleg dramàtic “Medea in Athens” (1870) d’Augusta Webster, que estudi a l’empara de teories de gènere; i el drama curt d’Amy Levy Medea (1882), que analitz a través de teories postcolonials. El meu argument central és que els /les quatre escriptors/res victorians utilitzen el seu capital cultural per a crear noves versions que recreen espais de lluita literaris per a qüestionar les estructures de poder i les convencions socials que operaven en la societat victoriana. A l’època, Gran Bretanya va experimentar múltiples canvis deguts a la creixent industrialització i a les noves idees lliberals que es propagaven pel món occidental. El Marxisme, les revolucions europees de 1848 i l’emergent moviment feminista varen incentivar les iniciatives sociopolítiques d’aquests escriptors victorians. . Conclusions En aquestes obres, l’alteritat de l’heroïna es manifesta en la seva triple condició de subalterna com a dona discriminada, estrangera i pobre, mare abandonada sense recursos, la qual cosa posa de relleu la precària situació de moltes dones victorianes, així com la lluita dels escriptors contra les desigualtats que afectaven a moltes dones i fins i tot a ell/es mateix/xes. Donat que aquestes Medeas Victorianes es discriminen per raons convergents, la meva lectura dels textos primaris combina un marc teòric multidisciplinar que abasta la mitocrítica, els estudis culturals i les teories postcolonials i de gènere. El meu objectiu és elucidar la manera en que les Medeas Victorianes lluiten contra les múltiples formes de dominació que les afecten. La meva interpretació dels textos tracta de desentranyar la potencial pressa de poder dels marginats en la societat victoriana i en particular d’aquestes dones, en una societat subjecte a una ràpida transformació.\n[spa] . Introducción El comportamiento de la Medea clásica de Eurípides que, abandonada por Jason, mata a sus hijos y escapa impune, continúa siendo un misterio inescrutable. Tras traicionar a su familia en Cólquida con el objetivo de ayudar a Jasón en su empresa de obtener el preciado vellocino de oro, ambos huyen a Corinto, donde Medea es una extraña. Rechazada por su marido y por una sociedad griega patriarcal y xenófoba, le amenazan con privarla de sus hijos y desterrarla. Esta precaria situación, sin embargo, no parece suficiente para justificar sus execrables crímenes. La razón de sus asesinatos debe buscarse en el ámbito divino: Medea es una semidiosa, siempre acompañada de sus sanguinolentos dioses bárbaros, que ejecutan su justicia divina. En aplicación de esta, Jasón, al quebrantar sus juramentos, debe ser sentenciado a vivir sin descendencia. El filicidio es, por tanto, una consecuencia inevitable del comportamiento de Jasón. . Contenido de la investigación La presente tesis analiza mitopoeias victorianas que retoman la historia para refigurar un nuevo relato del infanticidio que demuestra la versatilidad y el interés que despertaba el mito de Medea para debatir candentes cuestiones sociales que afectaban a la sociedad victoriana. Mi tesis se concentra en cuatro reescrituras victorianas de la Medea de Eurípides: la tragedia Medea (1855) de Ernest Legouvé, que interpreto a la luz de la crítica del feminismo jurisprudencial; la burlesque Medea (1856) de Robert Brough, que exploro como heterotopia; el monólogo dramático “Medea in Athens” (1870) de Augusta Webster, que estudio al amparo de teorías de género; y el drama corto de Amy Levy Medea (1882), que analizo a través de teorías postcoloniales. Mi argumento central es que lo/as cuatro escritore/as victorianos usan su capital cultural para crear nuevas versiones que recrean espacios de lucha literarios para cuestionar las estructuras de poder y las convenciones sociales que operaban en la sociedad victoriana. Gran Bretaña experimentó en la época múltiples cambios debido a la creciente industrialización y a las nuevas ideas liberales que se propagaban por el mundo occidental. El Marxismo, las revoluciones europeas de 1848 y el emergente movimiento feminista incentivaron las iniciativas sociopolíticas de estos escritores victorianos. . Conclusiones En estas obras, la otredad de la heroína se manifiesta en su triple condición de subalterna como mujer discriminada, extranjera y pobre, una madre abandonada sin recursos, lo que pone de relieve la precaria situación de muchas mujeres victorianas, así como la lucha de los escritores contra las desigualdades que afectaban tanto a muchas mujeres como incluso a ello/as mismo/as. Dado que estas Medeas Victorianas se discriminan por razones convergentes, mi lectura de los textos primarios combina un marco teórico multidisciplinar que abarca la mitocrítica, los estudios culturales y las teorías postcoloniales y de género. Mi objetivo es elucidar la manera en que las Medeas Victorianas luchan contra las múltiples formas de dominación que las afectan. Mi interpretación de los textos trata de desentrañar el potencial empoderamiento de los marginados en la sociedad victoriana y, en particular de tales mujeres, en una sociedad sujeta a una rápida transformación.\n[eng] Introduction The behaviour of the classical Euripidean Medea who, abandoned by Jason, kills her children and escapes unpunished remains a mystery to human understanding. After she betrays her Colchian family to help Jason to get the golden fleece and runs away with him to Corinth, Medea becomes an alien in Greece. Once shunned by Jason and by the Greek patriarchal and xenophobic society, she is to be deprived of her children too and left nowhere, as a vagrant. However, her status and her specific conditions do not seem to justify her appalling actions. The reasons for her murders must be searched for in the divine world: as a semi-goddess Medea is accompanied by the barbarian gory gods that exert the divine justice which rules that oath-breaker Jason must be punished and sentenced to live without descendance. Filicide is thus an inevitable consequence of Jason’s behaviour. . Contents of the research This dissertation analyses Victorian mythopoeias which recapture the story to retell Medea’s infanticidal episode proving the long-lasting fascination with the myth and its versatility to address the specific social preoccupations of the Victorian period. My dissertation looks at four Victorian rewritings of the myth of Medea: Ernest Legouvé’s tragedy Medea (1855), which I analyse from the lens of feminist jurisprudence criticism; Robert Brough’s burlesque Medea (1856), which I discuss considering the notion of heterotopia; Augusta Webster’s dramatic monologue “Medea in Athens” (1870), which I study as an example of a feminist version of the myth; and Amy Levy’s closet drama Medea (1882), a version which I explore through the perspective of postcolonial theories. My central argument is that the four Victorian writers use their respective cultural capital to create new versions which serve as literary sites of struggle to question power relations and social norms operating in Victorian society. Medea becomes the embodiment of those racial, class and gender struggles and her story is adapted by each author according to their own specific agendas. Victorian Britain was undergoing multiple changes due to the growing industrialization and the new liberal ideas spread across the western world. Marxism, the 1848 European revolutions, and the emerging feminist movements bolstered Victorian writers’ socio-political initiatives. . Conclusions In these works, the otherness of the mythical woman is manifested in her triple subaltern condition as a marginalised woman, a foreigner and as poor abandoned mother, which highlights the situation of many Victorian women and the authors’ struggle to fight against the inequalities affecting these women, and even themselves. Because these Victorian Medeas are discriminated under very different and intersecting grounds, I read my primary texts employing a multidisciplinary approach, which combines myth criticism, cultural studies, feminism and postcolonialism. My aim is to elucidate how these Medeas fight against the multiple forms of domination affecting them. My reading attempts to shed light on the potential power which is granted in these works to marginalised subjects, and most especially Victorian women, in a society which was changing rapidly.


Silenci, es descarreguen mercaderies\nEls camions són de disset metres per portar més càrrega i fer el viatge més eficient. JORDI BORRÀS\nMercadona fa descarregues nocturnes silencioses en 105 dels seus supermercats a Catalunya. Redueix el soroll i la contaminació, i fa més eficient la logística\nCarrer Aribau de l’Eixample barceloní. 22h. Un camió de disset metres propulsat per gas natural s’atura a la porta del supermercat Mercadona per descarregar la mercaderia. És el primer de tres camions que abastiran la botiga perquè l’endemà tot el gènere estigui a punt per a la venda sense molestar els clients ni els veïns de la zona. Treballadors de la botiga tallen un dels tres carrils de circulació i comença la descàrrega per una porta lateral. El soroll és mínim, gairebé imperceptible a peu de carrer. Els carretons elevadors que carreguen els palets són especials: les rodes són blanques i de goma per no fer malbé el terra i evitar sorolls, són elèctrics i el seu desplaçament fins a la botiga és lleuger com una ploma. De mitjana, es fan entre 50 i 60 viatges del camió a l’establiment, on esperen més treballadors per distribuir la mercaderia.\n“Optimitzem al màxim la càrrega amb un camió gran, que ens permet portar més mercaderia amb menys viatges. Per tant, el transport es fa en un temps inferior i es consumeix menys combustible, de manera que tot plegat es tradueix en una reducció clara de la contaminació atmosfèrica, i alhora també reduïm els nivells de contaminació acústica a la ciutat”, explica a El Món en Josep Maria Balcells, coordinador de Transports de Mercadona a Catalunya. La logística nocturna té uns costos associats superiors a la logística diürna, però la cadena de supermercats considera que el benefici no comptable és raó suficient per aplicar aquesta metodologia, que va començar a introduir a Barcelona ciutat l’any 2003. “A nivell de costos, tenim l’amortització de la maquinària específica, un consum energètic nocturn afegit i també els treballadors que fan el torn de nit. Però a l’altre cantó de la balança hi ha el benefici no comptable de poder fer la reposició de la mercaderia sense clients comprant al supermercat, i per tant, evitant-los molèsties, i la reducció de la contaminació acústica i atmosfèrica. De fet, el nostre objectiu és que els veïns, si els ho preguntem, no sàpiguen quan s’han produït les descàrregues de mercaderies, relata el responsable de transport de Mercadona.\nEls carretons elevadors de descàrrega són elèctrics i amb rodes de goma per evitar sorolls. JORDI BORRÀS\nGairebé disset anys després de començar aquesta experiència a la capital catalana, Mercadona ja fa descàrregues nocturnes en 105 de les seves 256 botigues repartides per tot Catalunya (un 42% dels establiments). A Barcelona ciutat, s’hi han sumat diversos municipis de l’Àrea Metropolitana de Barcelona i de Tarragona, i si bé en els seus inicis hi havia reticències per part d’alguns ajuntaments, Josep Maria Balcells confirma que “avui en dia ens ho demanen cada vegada més”.\nTambé el transportista percep els beneficis d’aquesta opció. Menys trànsit, menys estrès i més eficiència. Aquesta nit el camió el condueix en José María Aguilera, i no té cap dubte que la descàrrega nocturna és “una vida per al transportista”: “No molestes la gent, t’evites l’angoixa d’entrar a Barcelona a les set del matí amb un trànsit impressionant i a més, fas la teva feina sabent que no pertorbes el descans dels veïns. Compensa moltíssim”, assegura. A més, el transportista aprofita el viatge de tornada per carregar caixes de plàstic plegables, cartró i porexpan, entre d’altres materials per a reciclar, que retornen al magatzem logístic que la companyia té a Abrera. Allà, les caixes es netegen i tornen a la botiga. La resta de materials com ara el plàstic o el cartró es reciclen. D’aquesta manera el transport es fa encara més eficient.\nMercadona fa descàrregues nocturnes silencioses en 105 de les seves 256 botigues. JORDI BORRÀS\nUn estudi de l’AECOC, l’Associació d’Empreses de Gran Consum, estima que la reducció dels costos amb la logística nocturna seria del 9,4% per tona transportada, mentre que la reducció en quilòmetres seria de prop del 7%. A més, s’incrementa la velocitat mitjana del transport en un 34% i es redueix la distància recorreguda en prop d’un 30%. Així mateix, destaca la reducció dels gasos contaminants en més del 30% per punt de venda gràcies a la logística nocturna. Finalment, calcula que el desenvolupament de les activitats de logística nocturna suposaria eliminar el 92% del trànsit de vehicles de repartiment en hora punta respecte a la logística convencional.


L’Escola Municipal de Música augmenta un 20% el nombre de places - Ajuntament de Cornellà\nL’Escola Municipal de Música augmenta un 20% el nombre de places\nL’Escola Municipal de Música augmenta un 20% el nombre de places https://www.cornella.cat/ca/actualitat/noticies/8855 https://www.cornella.cat/ca/actualitat/noticies/8855/@@download/image/image.jpg\nL'Ajuntament de Cornellà porta anys apostant pels ensenyaments artístics i l'educació musical a través de l'escola Municipal de Música Roser Cabanas per la que han passat centenars d'estudiants. El seu objectiu és difondre la música en el sentit artístic de l'ésser humà a través del llenguatge del so.\nOfereix una formació especialitzada de qualitat que permet a tots els infants, joves i adults la possibilitat d'exercir una activitat musical des dels 4 anys fins a l'edat adulta.\nCal remarcar el gran nivell que aconsegueixen els alumnes, alguns dels quals, quan acaben els cursos a l'escola poden fer la prova d'accés al conservatori. Aquest curs dos alumnes de l'escola han pogut entrat al conservatori municipal de Barcelona amb les més altes qualificacions.\nPer al curs 2019-20 l'Ajuntament ha fet un esforç per donar una màxima entrada a nous alumnes tant petits com grans, amb una ampliació del nombre de professors de l'escola, principalment en els instruments de guitarra i bateria. Aquests dos instruments, juntament amb el piano són dels més demandats de l'escola.\nAmb aquesta ampliació l'escola eliminar la llista d'espera d'aquests dos instruments, i poden entrar a fer aquests instruments 14 alumnes.\n59 nous alumnes i nous objectius al curs 2019-2020\nEls curs 2019-2020 l'escola començarà amb 59 nous alumnes, la qual cosa significa que en dos anys ha crescut un 20% en nombre d'alumnes, passant de 368 a un total de 440.\nA més de créixer en nombre d'alumnes l'escola també creix en oferta musical.\nAmb l'ampliació de professorat l'escola augmentarà la seva oferta de conjunts instrumentals amb 4 conjunts nous. Aconseguint una oferta de 13 conjunts instrumentals.\nNovetats significatives pel proper curs:\n●\tAplicació d'una nova nomenclatura que farà servir la mateixa terminologia de primària i secundària.\n●\tCreació de la nova Big Band de Cornellà amb estil de Jazz dirigida pel professor de Saxòfon i músic Miguel Royo.\n●\tCreació de 3 conjunts instrumentals nous. Combo Rock 1, Combo pop 1 i Combo Joves.\n●\tUtilització de la nova plataforma digital GWIDO per pares/mares/alumnes i escola que facilitarà el trasllat d'informació d'horari, concerts, assajos etc.\nL'alumnat de l'Escola Municipal de Música Roser Cabanas participa de forma continuada en els diferents esdeveniments socials i culturals de la ciutat. En el darrer any han fet més d'una de desena de petits concerts en diferent format, a més de participar amb entitats de la ciutat.


Abril 2022 | Nefrología\nVol. 42. Núm. S2.\nRecomendaciones para el trasplante renal de donante vivo\nMiguel Ángel Frutos, Marta Crespo, María de la Oliva Valentín, Ángel Alonso-Melgar, Juana Alonso, Constantino Fernández, Gorka García-Erauzkin, Esther González, Ana M. González-Rinne, Lluis Guirado, Alex Gutiérrez-Dalmau, Jorge Huguet, José Luis López del Moral, Mireia Musquera, David Paredes, Dolores Redondo, Ignacio Revuelta, Carlos J. Van-der Hofstadt, Antonio Alcaraz, Ángel Alonso-Hernández, Manuel Alonso, Purificación Bernabeu, Gabriel Bernal, Alberto Breda, Mercedes Cabello, José Luis Caro-Oleas, Joan Cid, Fritz Diekmann, Laura Espinosa, Carme Facundo, Marta García, Salvador Gil-Vernet, Miquel Lozano, Beatriz Mahillo, María José Martínez, Blanca Miranda, Federico Oppenheimer, Eduard Palou, María José Pérez-Saez, Lluis Peri, Oscar Rodríguez, Carlos Santiago, Guadalupe Tabernero, Domingo Hernández, Beatriz Domínguez-Gil, Julio Pascual\nNefrologia. 2022;42 Supl 2:1-128


The Alternative To Llanrhidian Escorts.\nMeet For Fun Llanrhidian\n??GUARANTEED REAL PICS??_NURU in Llanrhidian\nHi Christina here,nice to see u all here! First I would like to introduce myself first,I am from Shanghai,main land of (...) Llanrhidian\nBrothels Llanrhidian Call Girls


Fa poc he deixat definitivament de ser una usuària del Facebook, així com també he decidit eliminar el meu compte de Twitter. Avui dia a la xarxa hi ha moltíssimes eines que ens permeten tant oferir, com participar en infinitat de projectes culturals i socials. La veritat és que costa imaginar-se com era la nostra vida abans de l'era digital. Crec que en aquesta era hem guanyat en algunes coses com el fet que en un moment podem comunicar allò que volguem dir als altres, gràcies als blocs o blogs, però també crec que estem en el perill de viure dins de la xarxa i oblidar el nostre entorn. Jo he decidit que vull desvirtualitzar-me. Vull recuperar temps per llegir llibres que no he llegit, vull tenir temps per anar a actes culturals on pugui relacionar-me de tu a tu, amb aquells amb qui comparteixo la passió de la literatura. Vull sentir-me lliure perquè formo part del món real, tot i que no bandejo la xarxa perquè l'Antaviana forma part d'aquest món. Així doncs, considero que l'ésser humà pot discernir quines eines digitals li serveixen per comunicar i comunicar-se amb la resta dels éssers humans però també pot cercar l'equil·libri entre aquelles i l'entorn, el nostre entorn. Desvirtualitzem-nos.\nMolt bé, estic totalment d'acord.\nJo faig la comparança en un arbre\nque quan es fa gran té moltes branques i s'hi ha de fer una bona\npoda, després puja en molta més força, aixó es lo que t'ha passat amb la xarxa. Veuràs com pujaràs\namb molta més força. Endevant.\n6 de juny de 2010 a les 18:54\nNo podia estar més d'acord amb tu. Jo no he estat temptat de tenir un compte de Facebook. Ja en tinc prou amb el blog.\n6 de juny de 2010 a les 18:56


365 contes: 164.- Lo fantasma\nEl dia es va aixecar lluminós i assolellat. Com cada matí va agafar unes violetes del jardí i se’n va anar al cementiri. La Joaneta vivia en una torre blanca als afores del poble on havia viscut sempre. Ja no recordava quan s’havia quedat vídua però el més important del dia era portar les flors al seu marit, el Pauet. Gaudint del sol de la tardor, pas a pas, assaborint els suaus colors taronges que lluitaven per imposar-se als verds, va arribar a l’entrada i es va dirigir a la tomba. Aquella nit havia plogut i potser no estaria massa neta… Família Mercader-Alcalà… i aquests qui són?\nLa memòria la feia equivocar de vegades i va caminar d’aquí cap allà però la tomba del seu home no hi era. Havia desaparegut. No podia ser. Estava atabalada… Va començar a buscar en mig de tanta i tanta gent morta i s’estava desesperant. Voltava plorosa i els de dol que passaven se la miraven amb pena i amb dolor. Demanava ajut, que l’acompanyessin a trobar la tomba del Pauet. Ningú no se l’escoltava i les violetes que encara portava a la mà van anar relliscant a terra. Oblidades i perdudes.\nAmb un calfred va ser conscient de la situació. La seua desgràcia continuava. Li va agafar por. De nou, la por. Un altre dia perdut. El seu home, estava clar, no renunciava a controlar-la tan fàcilment .\nEl migdia era esplèndid però a mesura que s’atansava al mas, el seu neguit creixia. Allà estava. El Pauet l’esperava a la porta. Semblava una persona normal. Però ella estava segura que no ho era. Ha tornat , va pensar, mentres es feia el signe de la Creu. Tremolant, gairebé sense mirar-lo va entrar a la casa… Amor, va sentir que li deia, estava preocupat… No t’has pres la medicació i no sabia on estaves. A més t’has deixat el busca-persones que no et pots oblidar mai…\nCallada, el va esquivar i es va tancar a la seua habitació. L’endemà com cada dia aniria al cementiri. Estava segura que el dia que trobaria la tomba, el seu marit, millor dit, lo fantasma la deixaria tranquil·la. I no tornaria mai més.\nPublicado por bajoqueta en 3:09\nEtiquetas: contes por novembre, kweilan\nCaram, aquest fa por però per una altra cosa. Pensar que es pot perdre la memòria fins aquests extrems... fa esfereir.\nTé raó en XEXU i jo afegiria que potser fa més por aquesta pèrdua de memòria que el fantasma. Un molt bon relat!\nMolt ben escrit! Sí, és un altre tipus de por, una por trista.\n11 de noviembre de 2009, 9:04\nUna història trista com la vida mateixa.\nEls mots tenen una cadència dolça i ralentida. Molt bo.\n11 de noviembre de 2009, 9:12\nMolt bon conte, encara que se gire de por a trist.\nGràcies Kweilan :)\n11 de noviembre de 2009, 9:40\nkweilan, un conte amb molta intensitat i moltes coses dins. Magnífic, dur, cruel i tot... però molt i molt ben contat!\n...que el nostre guia ens ajudi per no perdre la memòria...això sí que em fa por...\nM'agrada com has fet el relat.\n11 de noviembre de 2009, 17:57\nUn relat que reflexa una gran tristesa, tanta que asta ens fa por...de trobar-nos-hi\n11 de noviembre de 2009, 18:11\nOstres tu... què bo! Felicitats kweilan!\n11 de noviembre de 2009, 19:30\nGràcies a tots i a totes pels vostres comentaris. Estic contenta de què us hagi agradat. Ja li vaig dir a la bajoqueta que de por no era però que al menys l'havia ambientat en un lloc tètric...Al final veig pels comentaris que ha fet por també. Una abraçada tenebrosa!!\n11 de noviembre de 2009, 22:00\nPotser no es terrorífic, però sí fa pensar en la por que fan patir certes situacions de la vida.\nLes paraules ben escollides i lligades, fan de bon passar. Suau i fi, com un bon vi, el trobo una delícia!!!\nGràcies Kweilan per aquest trist, però alhora bonic conte!\nMolt bo! m'ha agradat moltíssim! un trist i terrorífic conte! qui per la memòria perd la identitat i la realitat...\nQuina realitat que has escrit ¡¡¡\nÉs un relat on s'hi amaga la tristesa i el que pot ser la vida per a moltes persones.\nFelicitats per escriure tan be.\n12 de noviembre de 2009, 9:49\nMoltes gràcies, -assumpta-, Elvira i Pep pels vostres comentaris tan positius. Una abraçada!!!\n12 de noviembre de 2009, 15:18\nPerdre la raó és el més terrorific.\n25 de diciembre de 2019, 7:24\n25 de diciembre de 2019, 7:37


Salou exposarà al passadís del TAS les propostes arquitectòniques per al futur Eix Cívic — Ajuntament de Salou\nSalou exposarà al passadís del TAS les propostes arquitectòniques per al futur Eix Cívic\nSalou exposarà al passadís del TAS les propostes arquitectòniques per al futur Eix Cívic El proper dimarts s’inaugura la mostra que recull una maqueta de la zona a estudi així com els diferents treballs dels alumnes de l’Escola Tècnica d’Arquitectura de la UPC https://www.salou.cat/ca/noticies/salou-exposara-al-passadis-del-tas-les-propostes https://www.salou.cat/ca/noticies/salou-exposara-al-passadis-del-tas-les-propostes\nEl proper dimarts s’inaugura la mostra que recull una maqueta de la zona a estudi així com els diferents treballs dels alumnes de l’Escola Tècnica d’Arquitectura de la UPC\nSalou ha presentat avui una publicació que recull una quinzena de propostes en les que han treballat durant un quadrimestre el alumnes de l’ETSAB, l’Escola Tècnica Superior d’Arquitectura de Barcelona de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC). Aquests treballs acadèmics, ara recollits en un llibret, estaran exposats a partir del proper dimarts 28 de maig al passadís del Teatre Auditori de Salou junt amb una gran maqueta de la zona que posa de manifest l’espai que actualment està afectat per les actuals vies del tren. L’Ajuntament de Salou ja fa temps que treballa en la transformació d’aquest àmbit a través d’un pla de millora urbanística i molt especialment en la zona central que abarca uns 300 metres de longitud i que correspon a la part més àmplia del trajecte; és a dir, on hi ha l’estació del tren; una feina que s’ha encarregat a estudiants de cinquè curs de l’ETSAB, els quals han treballat diverses propostes que serviran de base pel futur d’aquest eix.\nL’alcalde, Pere Granados, ha reflexionat al voltant del pas ferm que s’ha donat per convertir les vies en un futur centre neuràlgic. “Per planejar l’Eix Cívic, un dels projectes més ambiciosos de l’actualitat, cal generar una gran dosi de gestió per arribar a un acord amb les administracions i òrgans competents d’aquest àmbit de la via (FOMENTO i ADIF); i un esforç d’imaginació per donar forma i contingut a un projecte que ha d’ocupar aquest àmbit i la de redefinir en usos i aprofitaments”, a més d’assegurar que “convertir aquesta franja que travessa longitudinalment Salou en un centre estratègic i neuràlgic d’activitat social i econòmica de tot l’any, amb un disseny modern i atractiu que ajudarà també a crear una imatge innovadora i avantguardista de l’espai”, per tot plegat, ha volgut felicitar la feina dels alumnes de l’Escola Tècnica Superior d’Arquitectura de Catalunya de la UPC, sota la direcció de Jordi Ros i Josep Parcerisa, en col·laboració amb els Serveis Tècnics Municipals d’Urbanisme de l’Ajuntament de Salou.\nPer la seva part, Josep Parcerisa, arquitecte i catedràtic d’urbanística a l’ETSAB, ha mostrat la seva satisfacció pel conveni amb l’Ajuntament de Salou pel qual s’ha pogut desenvolupar aquest treball “de simulació del resultat final i on a través de l’arquitectura es resolen els problemes d’aquest espai”. L’altre arquitecte i responsable de l’assignatura Projectes IX de l’ETSAB, Jordi Ros, ha assegurat que “es tracta d’un projecte molt interessant. Hem simulat el futur i ho hem projectat dins d’un espai; com a repte acadèmic ha estat una experiència molt bona”.\nFinalment, el regidor de Gestió de Territori, Marc Montagut, ha manifestat la seva satisfacció pel que significa el treball que s’està desenvolupant ja que “aquesta cicatriu urbana de Salou finalment serà cosida amb un projecte que no solament aprofita els terrenys, sinó que els recupera amb un disseny urbanístic i concepte arquitectònic de servei a la ciutadania”.


Qui va escriure el Tirant lo Blanc?\nJosep Guia defensa la novel·la com la gran obra moderna i hi veu traces de Roís de Corella. El catedràtic creu que l'any 1511 ja hi hagué un intent d'apropament d'aquesta obra per part de la literatura castellana\nSebastià Bennasar | 24 agost 2011\nForen realment Joanot Martorell i Martí de Gualba els autors del Tirant lo Blanc, la primera gran novel·la moderna d'Europa segons el professor Josep Guia? Això és el que ha intentat dilucidar el catedràtic valencià en el seu curs sobre les autories del Tirant lo Blanc dut a terme a la Universitat Catalana d'Estiu de Prada, aprofitant la commemoració del 500è aniversari de la publicació en castellà a Valladolid d'una de les obres mestres de la literatura catalana.\nGuia defensa la teoria que la versió final del Tirant, aquella que va veure la llum en la versió Prínceps de València del 1490 i en la de Barcelona del 1497 parteix d'una altra de Joanot Martorell, "que féu una modificació-traducció clarament medieval del Guillem de Varoic i aquest material és el que es va reescriure o bé per Roís de Corella o bé per algú que escrivia com ell".\nGuia defensa la teoria a través de l'estudi tant de la fraseologia com de les unitats estilístiques, els estilemes, que per a Guia tenen una clara referència en l'estil de Corella. En aquest sentit, i atès el seu vessant matemàtic, Josep Guia hi ha "aplicat el mètode científic per tal d'intentar fonamentar la teoria sobre aquesta base". Sigui quina sigui l'autoria, el que està clar és que ja el 1511 hi va haver un intent d'apropiació per part de la literatura castellana d'aquesta obra, perquè l'edició de Valladolid va aparèixer sense el pròleg de Joanot Martorell i sense l'epíleg de Gualba. "Aquests dos paratexts varen ser suprimits de la versió castellana, que es volia fer colar com anònima quan, per descomptat, no ho era".\nEl Tirant inclou tres referències a Mallorca, la més important de les quals arriba en el capítol 387, quan apareix com a "cap de mercaderia", la qual cosa, segons Guia, explica que "era un dels importants ports comercials de la Mediterrània". Evidentment, en aquest aspecte l'autor del Tirant reflectia la realitat de l'època. Guia assegurà que "és un error greu de la filologia oblidar-se dels elements contextuals i això la filologia catalana dedicada a l'època medieval ho menysprea molt sovint. Jo, en canvi, som una rata d'arxiu i aquestes investigacions contextuals ajuden notablement".\nSigui com sigui, i independentment de l'autoria, Guia defensa que aquesta és la primera obra moderna d'Europa, seguint les tesis del gran filòleg hispànic Dàmaso Alonso. I els trets d'aquesta modernitat són la gran dosi de realisme de la novel·la, les seves descripcions de la vida quotidiana, la profunditat psicològica dels personatges, els fets que els cavallers morin al llit i després de fer testament, ús de la ironia i dels proverbis.


El Baix Maresme dóna el tret de sortida al Festival Laietania - maresme360 - Portal de notícies de la comarca del Maresme\nInicioEl Baix Maresme dóna el tret de sortida al Festival Laietania\nEl Baix Maresme dóna el tret de sortida al Festival Laietania\n21 setembre, 2012 Redacció General 0\nAquest divendres comencen les activitats de la segona edició del Festival Laietania, un recorregut que vol mostrar com vivien els pobladors ibers i romans que habitaven la zona del Baix Maresme fa 2.000 anys. Es tracta d’una iniciativa organitzada per Consorci de Promoció Turística i l’entitat de difusió cultural Tanit.\nFins el 13 d’octubre s’han organitzat visites guiades i teatralitzades, tallers per públic familiar, conferències, exposicions, cites gastronòmiques i recreacions històriques amb l’objectiu de recuperar la forma de vida de l’època.\nEn l’edició d’enguany del Festival Laietania hi participen els municipis de Vilassar de Dalt, Cabrera de Mar, El Masnou, Mataró, Premià de Mar, Premià de Dalt, Tiana i Badalona.\nRenfe anuncia nous torns de conducció a Rodalies per lluitar contra la vaga encoberta d’alguns maquinistes


L’USdA carrega contra la quota d’hivern i recorda que “hi ha molts aturats a Ocupació” - Altaveu el diari digital d'Andorra\nL’USdA carrega contra la quota d’hivern i recorda que “hi ha molts aturats a Ocupació”\nGabriel Ubach considera que primer calia donar sortida a les persones sense feina que ja viuen al Principat i, després, obrir l’aixeca de les autoritzacions per a temporers\n09/10/2021 (18:34 CET)\nLa Unió Sindical (USdA) ha criticat amb duresa la quota d’hivern decretada pel Govern. Per als seus dirigents, es dona un nombre d’autoritzacions excessiu i no es té en compte l’encara elevat nombre d’aturats que hi ha al país. El secretari general de l’entitat, Gabriel Ubach, lamenta que “es prefereix permetre que es busqui mà d’obra barata fora del país”.\nL’anunci de la nova quota, amb gairebé 4.200 permisos, el que suposa un 30% més que ara fa un any, no ha caigut gens bé en el sindicat. El seu màxim responsable recorda que “sempre hem defensat que primers han de ser els de casa” i ha apuntat que “ens hauria agradat que es redoblessin els esforços per donar feina a la gent del país”.\nUbach remarca que “ara hi gent aturada a Andorra” i, per això, deixa clar que “no compartim les quotes que ha aprovat Govern”. De fet, critica que “no ens han preguntat res” i denuncia que, al seu entendre, “pacta amb la patronal i fa el que creu oportú”, sense tenir en compte la realitat actual. “Molts joves estan buscant feina i hi ha molta gent apuntada al Servei d’Ocupació”, apunta.\nSobre aquest punt, posa en relleu que “veiem moltes autoritzacions per hoteleria, restauració o pistes” que, indica, “no són llocs altament qualificats”. I, per això, es demana “per què no alimentem primer la demanda amb la gent apuntada a Ocupació i, després, comencem a obrir quotes”.\nUbach avisa que “si hem de buscar rentaplats o cambrers fora del país tenim un problema”. De fet, al seu entendre, tot respon al fet que “es vol buscar a l’estranger mà d’obra barata”. Per això, es mostra altament contrariat. “S’ha escollit una política que enfonsa laboralment el Principat”, afirma.