Fes Fonts Fent Fonting\nMapes Excursions + informació GPS\nAquesta pàgina recull tot un seguit d’informacions de les fonts de la Serra de Collserola.\nA Fonts i Descripció hi ha la llista de les fonts on s’indica l’interès, l’itinerari on es troba i les coordenades UTM.\nA Excursions hi ha dades d’excursions que passen per diverses fonts: horaris, itinerari, waypoints …\nA totes les excursions, tant al lloc de sortida com al lloc d’arribada, hi ha parada de transport públic: FGC, RENFE, metro o bus.\nQui fa el web\nUn grup d’amics i de coneguts, amants de la natura, a qui agrada fer excursions i anar amb bicicleta.\nTenim un distintiu:\ni tenim un lema:\nEl notre anagrama és:\nEntenem el fonting com diverses maneres de conèixer, de visitar i de cuidar les fonts: passejar, caminar, travessa, córrer, bicicleta.\nBuscar 300 fonts de la Serra de Collserola, fotografiar-les, determinar la seva posició georeferenciada, explicar els itineraris que passin per elles.\nEstablir contacte amb altres persones i entitats per millorar la base de dades.\nFomentar el coneixement de les fonts perquè són una riquesa natural, formen part del patrimoni històric – cultural i cal afavorir-ne la seva conservació en bon estat.\nProposar recorreguts que passin per diverses fonts i donar a conèixer racons insòlits.\nLa zona estudiada és la Serra de Collserola que abasta des de la part nord de Barcelona fins a Sant Cugat i des del Besòs fins al Llobregat; té una extensió d’11.300 hectàrees de les quals unes 8.295 formen part del Parc Natural de la Serra de Collserola. Està repartida entre 9 municipis: Barcelona, Esplugues de Llobregat, Sant Just Desvern, Sant Feliu de Llobregat, Molins de Rei, el Papiol, Sant Cugat del Vallès, Cerdanyola del Vallès i Montcada i Reixac.\nLa superfície de la Serra és muntanyosa, formada per gran quantitat de torrents i de turons de forma arrodonida, amb unes alçades compreses entre els 250 i els 500 metres, que formen la Serralada del Litoral.\nFer un recorregut que passi per diverses fonts ajuda a descobrir les formes artesanes de construcció tan diferents les unes de les altres. En trobem de construïdes amb paret de pedra, de totxo, revestides de mosaic. Unes són petites i altres monumentals. Unes ragen aigua abundant i d’altres no ho fan o només en algunes estacions. Les fonts són uns elements més que contribueixen a la bellesa del paisatge. Algunes són com petites obres d’art que mereixen una visita.\nLa vegetació és molt variada i abundant. A vegades és tan espessa que sembla la selva.\nMoltes vegades ens sorprenen els conills que estan pasturant, veiem esquirols que s’emparren pels arbres i porcs senglars que fan de les seves. I què dir del cantar dels ocells que s’amplifica dins del silenci del bosc.\nPel camí ens trobarem masies, zones de conreu, de secà, horts que aprofiten pous o antigues fonts. Terrenys que havien estat conreats i ara són ocupats per la vegetació. Camins amples, camins estrets, corriols que haurem de passar ajupits… sorpresa i admiració a cada font que trobarem.\nTant a l’estiu, com a l’hivern, a la primavera i a la tardor, sempre trobarem un recorregut per diverses fonts per poder-nos-ho passar bé.\nSi visiteu les fonts tingueu cura de mantenir-les netes com també del seu entorn.\nAlgunes fonts estan en propietat privada. Feu cas dels cartells i avisos i demaneu permís als propietaris per accedir-hi.\nL’aigua de la majoria de fonts naturals no és potable. No és aconsellable beure-hi aigua si no teniu una anàlisi prèvia de la seva puresa.\nEns agradarà conèixer les vostres opinions relacionades amb el tema i si trobeu noves fonts, ens ho feu saber, que les posarem a la pàgina.\nEns pots enviar un mail omplint el formulari\nInfo per tipus\tFonts per Municipis\nHit Counter provided by orange county property managementTranslate this Page Segueix-me © 2013 Fonts Collserola


Barça 61 - AESE 11 | Bàsquet AESE\nEl Barça no pateix al seu debut\nAny rere any, l’AESE arriba al Torneig conscient d’estar jugant davant algun dels millors planters d’Espanya. Aquest fet, poc discutible, fa que la superioritat dels visitants sigui sempre manifesta.\nEl Barça arribava al Poliesportiu Municipal de Santa Eulàlia amb ganes de fer una bona competició, després de dos anys on les coses no han acabat de sortir del tot bé pels blaugranes. Amb la direcció de Mauro Abad i el físic imponent de Sandro Crespo, el FC Barcelona imposava el seu ritme davant un AESE que poc podia fer.\nS’ha de dir, però, que el conjunt de Santa Eulàlia ha estat en tot moment competitiu, capaços de formar atacs coherents però sempre intimidats pel potencial blaugrana. Finalitzats els primers 10 minuts, el marcador ja reflectia la diferència entre els dos equips, 35-2.\nAl segon quart, davant la segona unitat del Barça, l’AESE va tenir millors opcions i es va sentir més còmode en atac. Malgrat això, els blaugranes van continuar augmentant la diferència fins al 61-11, moment en el qual es tancava acta.\nDesprés del descans, amb el marcador ja decidit, els equips han jugat molt més relaxats, fet aprofitat pels amfitrions per gaudir una mica més del partit. Per la seva banda, el Barça presenta candidatura al Torneig, després d’haver deixat bones sensacions i d’haver mostrat a dos jugadors que segur seran protagonistes durant aquests tres dies: Mauro Abad i Sandro Crespo.\naese, agrupacio, barça, barcelona, basquet, ciutat, esportiva, eulalia, fc, infantil, l'hospitalet, masculi, santa, tim, torneig


BellaterraDiari.cat | Vols guanyar un llibre sobre la història de Bellaterra per Festa Major? | Història de Bellaterra\nAmb motiu de la Festa Major, al BellaterraDiari sortegem 15 exemplars de la història de Bellaterra\nper Redacció dimecres, 4 de setembre 2019 - 17:13h\nAprofitant l'arribada de la Festa Majorel pròxim divendres 6 de setembre, des del BellaterraDiari hem volgut recordar part de la història de Bellaterra i oferir als veïns l'oportunitat de conèixer-la. Per això engeguem un sorteig on oferirem 15 exemplars del llibre Bellaterra, Crònica de 75 anys (1930 - 2005), del cronista bellaterrenc Ignasi Roda.


Putas espanolas en Lliçà de Vall | Las Mejores Escorts HOTT 🔥\nEscorts y Putas espanolas en Lliçà de Vall\nAnuncios y contactos de Putas espanolas en Lliçà de Vall. Encuentros y sexo con escorts particulares te están esperando. Lumis HOTT.


Esteu aquí: Inici › Empresa › Programa Tarragona Open Future_\nEl programa Tarragona Open Future s’adreça a emprenedors i empreses que tenen un projecte relacionat amb els 5 reptes que es plantegen a la convocatòria de la cinquena edició.\nL’objectiu d’aquesta convocatòria es centra en la promoció de projectes i startups que puguin oferir solucions innovadores i/o de base tecnològica als següents reptes:\nPresentació de la sol·licitud: del 17 de setembre al 31 d'octubre del 2019.\nProcés de selecció: del 4 al 15 de novembre del 2019.\nDesenvolupament del programa: del 20 de novembre del 2019 al 26 de maig del 2020.\nHan participat en anteriors edicions:\nIV edició 2018/2019\nIII edició 2017/2018\nII edició 2016/2017\nI edició 2015/201


ESO i BATXILLERAT – BLOG DE L'INSTITUT FERRAN TALLADA\nJuliol 6, 2022 per ferrantallada Feu un comentari\nAquest cap de setmana passat, la selecció espanyola de waterpolo s’ha proclamat campiona del món als mundials de Budapest en un partit contra Itàlia molt disputat i emocionant que va acabar a la tanda de penalts. CAMPIONA DEL MÓN!! És tota una fita que feia més de 20 anys que no s’aconseguia. Però el que segurament no sabeu és que dos dels nadadors són exalumnes del Ferran Tallada: el Roger Tahull i el Sergi Cabanas. Gràcies al programa d’atenció a esportistes federats que tenim a … [Read more...]\nFiled Under: ACTUALITAT, Alumni, ESO i BATXILLERAT, ESPORTISTES Tagged With: Alumni, Batxillerat, Batxillerat Esportiu, ESO, esportistes federats, exalumnes, Waterpolo\nJuliol 4, 2022 per ferrantallada Feu un comentari\nAquest any l’alumnat de 4t d’ESO i de Batxillerat del Ferran Tallada es va presentar al II Concurs Jo tinc la paraula, una iniciativa del Departament d’Educació que busca l’ús i la millora de la comunicació oral tant a l’aula com en altres contextos d’interacció. El concurs demana als alumnes que facin vídeos a l’estil “youtuber” per a que puguin expressar-se i comunicar allò que vulguin: idees, opinions, dubtes, experiències… L’objectiu és, també, provocar la reflexió per part de l’alumnat … [Read more...]\nFiled Under: ACTUALITAT, ESO i BATXILLERAT Tagged With: activitats, Batxillerat, català, concurs, educació, ESO, jo tinc la paraula\nJuliol 1, 2022 per ferrantallada Feu un comentari\nEl passat 22 de juny vam celebrar la festa de final de curs amb tot l’alumnat de l’ESO. Durant el matí vam dur a terme diverses activitats esportives, i després del patí la festa es va traslladar a la Sala d’Actes. En primer lloc es van entregar els premis de les diferents activitats esportives realitzades prèviament, i tot seguit va tenir lloc la graduació dels alumnes de 4t d’ESO. Va assistir-hi tot l’equip docent d’aquest curs, així com moltes famílies que van voler compartir aquest … [Read more...]\nFiled Under: ACTUALITAT, ESO i BATXILLERAT Tagged With: activitats, curs 21-22, ESO, graduació\nJuny 20, 2022 per ferrantallada Feu un comentari\nDivendres 10 de juny vam fer l’acte d’inauguració del nostre propi “Guernica”, un mural de grans dimensions que ha pintat l’alumnat de 3r A, 3r B i 4t C de l’ESO amb l’ajuda i supervisió de la seva professora de plàstica, l’Eli Moreno. Durant la inauguració també s’ha pogut veure una exposició amb diferents treballs realitzats en relació amb el mateix projecte. No podem més que felicitar a tots els artistes pel resultat de l’obra, que és realment impressionant. … [Read more...]\nFiled Under: ACTUALITAT, ESO i BATXILLERAT Tagged With: art, ESO, guernica, plàstica\nFinalistes concurs Seabird Il·lustra\nMai 31, 2022 per ferrantallada Feu un comentari\nLes nostres alumnes de 3rA de l’ESO, Paola Alejandra Somoza i Eunice Sarai Huezo Flores, han quedat entre els 10 finalistes del concurs Seabird Il·lustra que organitza Seabird Ecology Lab, un grup d’investigació de la Universitat de Barcelona per a la preservació dels ocells marins. Per al concurs havien de presentar un dibuix d'un ocell marí. El dibuix de la Paola es titula “Gavina cap negre”, i ha representat l’espècie Larus melanocephalus, utilitzant llapis de colors. La il·lustració de la … [Read more...]\nFiled Under: ACTUALITAT, ESO i BATXILLERAT Tagged With: 2022-2023, arts, concurs, dibuix, ESO, seabird ecology\nEl nostre projecte eTwinning: Did you say hero?\nMai 30, 2022 per ferrantallada Feu un comentari\nPer: Sandra Calero, Ona Saez, Carla Soto Els alumnes de 1r curs de Batxillerat fem un projecte eTwinning. Es diu: “Did you say hero?”. Participen també les escoles IES Botikazar de Bilbao, el Lycée Jean-Pierre Timbaud de Brétigny Sur Orge (França) i el Liceo Ariosto (Ferrara, Itàlia). Per començar, cada classe es va dividir en equips de 3-4 persones. Per poder-nos conèixer cada equip va crear una presentació personal, explicant coses sobre nosaltres i sobre el nostre institut que es va … [Read more...]\nFiled Under: ACTUALITAT, ESO i BATXILLERAT Tagged With: 2022-2023, activitats, Batxillerat, Erasmus, etwinning, europa\nActivitats de Sant Jordi 2022\nAbril 28, 2022 per ferrantallada Feu un comentari\nAquest any vam poder celebrar la Diada de Sant Jordi amb moltes activitats i actes. Us deixem amb un resum: Jocs Florals Aquest any vam poder tornar a celebrar els Jocs Florals com ens agrada i reprendre la tradicional entrega de premis. Donem l'enhorabona a tots els guanyadors i guanyadores, però sobretot a tots els participants que van ajudar a fer d'aquesta Diada, un any més, una jornada memorable. Batxillerat La Diada de Sant Jordi va … [Read more...]\nFiled Under: ACTUALITAT, ESO i BATXILLERAT, FORMACIÓ PROFESSIONAL Tagged With: activitats, aspd, Batxillerat, Formació Professional, FP, gimcana, Sant Jordi\nParticipem al Printing Challenge 3D\nUn grup d’alumnes de 4t d’ESO i un altre de 3r d’ESO, des de la matèria d’informàtica i la de tecnologia respectivament, participaran al concurs EEBE 3D Printing Challenge que organitza l’Escola d’Enginyeria de Barcelona de l’UPC. L’ EEBE 3D Printing Challenge és una competició d’impressió 3D per equips que es durà a terme el dia 2 d’abril de 2022 dins la jornada 3D Day EEBE. L’objectiu de la competició és solucionar un repte, que consistirà en imprimir en 3D una peça en el temps permès i … [Read more...]\nFiled Under: ACTUALITAT, ESO i BATXILLERAT Tagged With: 3d, activitats, concurs, enginyeria, ESO, impressió3D, informàtica, printing challenge, tecnologia\nAbril 20, 2022 per ferrantallada Feu un comentari\nJa tenim el Sant Jordi aquí! Un Sant Jordi molt esperat després dels últims anys viscuts amb restriccions a causa del Covid. Aquest any el volem celebrar com cal! Per això hem preparat un matí ple d'actes i activitats: De 9:00 a 11:00 hi haurà diferents tallers: Jocs de taulaExpressió artística amb fangTeatre i jocs dramàticsTeatre de l'oprimitShakespeare a la butxacaVestuari de personatges literarisMonotípiaOrigamiKaraoke A l'hora del pati es farà repartiment de llibres, i … [Read more...]\nFiled Under: ACTUALITAT, ESO i BATXILLERAT Tagged With: Batxillerat, curs 2021-2022, ESO, jocs florals, Sant Jordi\nAbril 11, 2022 per ferrantallada Feu un comentari\nAvui, els nostres estudis de Batxillerat Esportiu són notícia al diari El País, amb un article d’Ivanna Vallespín. El Ferran Tallada ha estat un dels centres pioners en ofertar aquesta nova modalitat de Batxillerat, que permet dilatar els estudis de Batxillerat en 3 anys i cursar, a la vegada, un cicle formatiu de grau mig, que en el nostre cas són el CFGM de Futbol i el CFGM de Salvament i Socorrisme. Us convidem a llegir l’article que explica, a la perfecció, els beneficis d’aquesta … [Read more...]\nFiled Under: ESO i BATXILLERAT Tagged With: Batxillerat, Batxillerat en 3 anys, Batxillerat Esportiu, CFGM, Cicles Formatius, clipping, educació, Formació Professional, FP, Premsa, salvament i Socorrisme, sos


1a etapa 4 de març Dampierre-en-Yvelines - Saint-Rémy-lès-Chevreuse (CRI)\n2a etapa 5 de març Mantes-la-Jolie - Orleans\n3a etapa 6 de març Vierzon - Llac de Vassivière\n4a etapa 7 de març Brive-la-Gaillarde - Rodez\n5a etapa 8 de març Onet-le-Château - Mende\n6a etapa 9 de març Suze-la-Rousse - Sisteron\n7a etapa 10 de març Sisteron - Niça\n8a etapa 11 de març Niça - coll d'Èze (CRI)\nGustav Larsson (SWE) Vacansoleil-DCM 11' 19"\nBradley Wiggins (GBR) Team Sky + 01"\nLevi Leipheimer (USA) Omega Pharma-Quick Step + 04"\nTejay van Garderen (USA) BMC Racing Team + 09"\nThomas de Gendt (BEL) Vacansoleil-DCM + 12"\nSylvain Chavanel (FRA) Omega Pharma-Quick Step + 12"\nMarkel Irizar (ESP) RadioShack-Nissan + 13"\nRémi Pauriol (FRA) FDJ-BigMat + 15"\nJérôme Coppel (FRA) Saur-Sojasun + 15"\nVacansoleil-DCM + 12"\nTom Boonen (BEL) Omega Pharma-Quick Step 4h 22' 15"\nJosé Joaquín Rojas (ESP) Movistar Team m.t\nJohn Degenkolb (GER) Project 1t4i m.t\nSep Vanmarcke (BEL) Garmin-Barracuda m.t\nÁngel Vicioso (ESP) Team Katusha m.t\nMaxime Monfort (BEL) RadioShack-Nissan m.t\nAlejandro Valverde (ESP) Movistar Team m.t\nTaylor Phinney (USA) BMC Racing Team m.t\nGeraint Thomas (GBR) Team Sky m.t\nLevi Leipheimer (USA) Omega Pharma-Quick Step + 06"\nOmega Pharma-Quick Step + 07"\nSylvain Chavanel (FRA) Omega Pharma-Quick Step + 14"\nMaxime Monfort (BEL) RadioShack-Nissan + 18"\nLieuwe Westra (NED) Vacansoleil-DCM + 22"\nSimon Gerrans (AUS) GreenEDGE m.t\nLuis León Sánchez (ESP) Rabobank m.t\nXavier Florencio (ESP) Team Katusha m.t\nEros Capecchi (ITA) Liquigas-Cannondale m.t\nJonathan Hivert (FRA) Saur-Sojasun m.t\nFrancesco Gavazzi (ITA) Lampre-ISD m.t\nLieuwe Westra (NED) Vacansoleil-DCM m.t\nSimon Špilak (SVN) Team Katusha + 33"\nRobert Kiserlovski (CRO) Astana + 36"\nGianni Meersman (BEL) Lotto-Belisol 4h 21' 01"\nGrega Bole (SVN) Lampre-ISD m.t\nSimon Geschke (GER) Project 1t4i m.t\nNicolas Roche (IRL) AG2R La Mondiale m.t\nLieuwe Westra (NED) Vacansoleil-DCM 4h 52' 46"\nMovistar Team + 06"\nTeam Sky + 06"\nSimon Špilak (SVN) Team Katusha + 06"\nArnold Jeannesson (FRA) FDJ-BigMat + 16"\nSylvester Szmyd (POL) Liquigas-Cannondale + 24"\nThomas Voeckler (FRA) Europcar + 30"\nLieuwe Westra (NED) Vacansoleil-DCM + 06"\nLevi Leipheimer (USA) Omega Pharma-Quick Step + 10"\nSimon Špilak (SVN) Team Katusha + 37"\nMaxime Monfort (BEL) RadioShack-Nissan + 46"\nArnold Jeannesson (FRA) FDJ-BigMat + 1' 06"\nSylvain Chavanel (FRA) Omega Pharma-Quick Step + 1' 16"\nRobert Kiserlovski (CRO) Astana + 1' 21"\nLuis Léon Sanchez (ESP) Rabobank 4h 07' 58"\nJens Voigt (GER) RadioShack-Nissan m.t\nHeinrich Haussler (AUS) Garmin-Barracuda + 14"\nElia Viviani (ITA) Liquigas-Cannondale m.t\nAlexander Kristoff (NOR) Team Katusha m.t\nSamuel Dumoulin (FRA) Cofidis m.t\nRomain Feillu (FRA) Vacansoleil-DCM m.t\nKoen de Kort (NED) Project 1t4i m.t\nJacopo Guarnieri (ITA) Astana m.t\nPrimera hora de vertigen a un ritme endimoniat, en què els ciclistes van recórrer 50 km. No serà fins al km 48 quan es produeixi l'escapada del dia, formada per Thomas de Gendt (Vacansoleil-DCM) i Rein Taaramae (Cofidis), dos ciclistes que havien perdut un temps considerable en les etapes anteriors. Els escapats van obrir unes diferències considerables ben ràpidament i al pas pel coll des Lèques (km 73,5) la diferència ja superava els 8'. En aquesta ascensió Frederik Veuchelen (Vacansoleil-DCM) va consolidar el mallot de la muntanya en sumar tres punts. En l'ascensió al coll de Luens Ievgueni Petrov (Astana) intentà marxar en solitari a la cacera dels escapats. Durant uns 30 km va rodar intercalat, fins que finalment fou reincorporat a la disciplina del gran grup. Durant l'ascensió al coll de Vence, i quan encara quedaven 60 km per a l'arribada a Niça, De Gendt deixà Taaramae enrere, per aconseguir la tercera victòria del seu equip en la present edició de la cursa. Taaramae arribà a més de 6', mentre que el grup dels favorits, encapçalat per John Degenkolb, ho feu a més de 9'. Wiggins manté el lideratge i les diferències respecte a Westra, però no així sobre Levi Leipheimer (Omega Pharma-Quick Step), el qual patí un parell de caigudes durant el descens del darrer port, que van fer que acabés perdent més de 7' respecte al grup del líder.\nThomas de Gendt (NED) Vacansoleil-DCM 5h 11' 48\nRein Taaramae (EST) Cofidis + 06' 18"\nJohn Degenkolb (GER) Project 1t4i + 09' 24"\nGreg Henderson (NZL) Lotto-Belisol m.t\nThor Hushovd (NOR) BMC Racing Team m.t\nSimon Clarke (AUS) GreenEDGE m.t\nLieuwe Westra (NED) Vacansoleil-DCM + 2"\nJean-Christophe Péraud (FRA) AG2R-La Mondiale + 33"\nSimon Špilak (SVN) Team Katusha + 47"\nJérôme Coppel (FRA) Saur-Sojasun + 51"\nAndreas Klöden (GER) RadioShack-Nissan + 58"\nDamiano Cunego (ITA) Lampre-ISD + 59"\nLieuwe Westra (NED) Vacansoleil-DCM + 8"\nSimon Špilak (SVN) Team Katusha + 1' 24"\nArnold Jeannesson (FRA) FDJ-BigMat + 2' 13"\nMaxime Monfort (BEL) RadioShack-Nissan + 2' 21"\nSylvain Chavanel (FRA) Omega Pharma-Quick Step + 2' 42"\nRobert Kiserlovski (CRO) Astana + 3' 30"\nAlejandro Valverde (ESP) Movistar Team 89\nLieuwe Westra (NED) Vacansoleil-DCM 85\nLuis Ángel Maté (ESP) Cofidis 28\nRein Taaramae (EST) Cofidis 20\nBMC Racing Team 28h 14' 10"\nRomain Sicard (FRA) Euskaltel-Euskadi + 7' 55"\nLieuwe Westra Vacansoleil-DCM 92\nAlejandro Valverde Movistar Team 80\nSimon Špilak Team Katusha 62\nTejay van Garderen BMC Racing Team 51\nArnold Jeannesson FDJ-BigMat 40\nMaxime Monfort RadioShack-Nissan 30\nSylvain Chavanel Omega Pharma-Quick Step 20\nRobert Kiserlovski Astana 10\nGianni Meersman Lotto-Belisol 8\nThomas de Gendt Vacansoleil-DCM 7\nTom Boonen Omega Pharma-Quick Step 6\nGrega Bole Lampre-ISD 5\nSimon Gerrans GreenEDGE 4\nLevi Leipheimer Omega Pharma-Quick Step 3\nXavier Florencio Team Katusha 2\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=París-Niça_2012&oldid=27625078»\nDarrera modificació: 24 juny 2021 a les 19:55\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 juny 2021 a les 19:55.


Democrats? Republicans? Can you tell the difference? 1


L'ART PERDUT D'EDUCAR - RECUPERAR LA SAVIESA ANCESTRAL PER CRIAR PETITS ESSERS HUMANS FELIÇOS\nAuthor: DOUCLEFF, MICHAELEEN\nAuthor: GORDOVIL MERINO, AMALIA / BROSSA MARI, AGNES\nENRABIATS - CONSELLS I EINES PER AFRONTAR LES ENRABIADES AMB CONSCIENCIA, HUMOR I AMOR\nAuthor: TIRADO, MIRIAM\nDES DE LA GRADERIA - EL LLIBRE PER ALS QUE TENEN NENS I NENES QUE FAN ESPORT\nAuthor: ARUMI PRAT, JOAN / JUNCA PUJOL, ALBERT / PLA CAMPAS, GIL\nSER NENA, SER NEN - COM SE N'APREN, COM S'EDUCA?\nAuthor: TOME GONZALEZ, AMPARO / TONUCCI, FRANCESCO\nELOGI DE L'EDUCACIO LENTA\nAuthor: DOMENECH FRANCESCH, JOAN\nPER QUE HE DIT BLANC SI VOLIA DIR NEGRE?\nAuthor: GUELL BARCELO, MANUEL


El Ayuntamiento de València restaura la gran vidriera del vestíbulo\nEl Ayuntamiento de València restaura la gran vidriera del vestíbulo del consistorio\nAbre sus puertas para la visita de los ciudadanos y turistas\nVidriera recientemente restaurada del consistorio de la ciudad de València.\nEl Ayuntamiento de València ha vuelto a abrir sus puertas a las visitas de la ciudadanía y el turismo tan pronto como se ha restaurado y reinstalado la gran vidriera del vestíbulo, que data de 1941. Después de un trabajo riguroso para recuperar el mejor estado de cada una de las piezas, los primeros y las primeras visitantes de la Casa Consistorial esta semana han podido comprobar cómo la instalación luce de nuevo, limpia, más brillante y sin óxido. El alcalde de València, Joan Ribó, ha destacado el valor artístico y patrimonial de la vidriera, que no había sido restaurada en las últimas tres décadas y que sustituye a la original, totalmente destruida en mayo de 1937 por un bombardeo franquista. "El Ayuntamiento es la casa de todos los valencianos y las valencianas y aquellos elementos singulares, como esta vidriera del vestíbulo principal con el escudo de la ciudad, se tienen que conservar en unas condiciones óptimas para que así la puedan disfrutar los vecinos y las vecinas de la ciudad y toda la gente que nos visita".


REDUIR L'ESTRÈS AMB UN NOU HÀBIT: MINDFULNESS - Coach Anna Casas\n9 maig, 2019 In Blog\nCURS DE REDUCCIÓ DE L’ESTRÈS BASAT EN MINDFULNESS\nCurs d’entrenament de l’atenció en 8 setmanes basat en Mindfulnessorientat a millorar l’atenció, reduir el malestar i l’estrès, gestionar les emocions i generar resiliència.\nLLOC: Mas Caselles d’Amunt, Serinyà\nDIES: MAIG: 13 (dilluns), 20 (dilluns), 27 (dilluns), JUNY: 3 (dilluns), 10 (dilluns), 27 (dijous), JULIOL: 4 (dijous) i 11(dijous)\nDIA DE PRÀCTICA INTENSIVA: dissabte 29 de juny de les 10h a les 18h.\nPREU: €360. Places limitades. Reserva de plaça: €50, no reemborsable en cas de desistiment.Data límit d’inscripció i pagament complert 10 de maig. Inscripcions: anna@coachannacasas.com.\nEl curs MBSR, de reconegut prestigi internacional i d’eficàcia científica validada, és una intervenció psicopedagògica que redueix l’estrès mitjançant la consciència plena (Mindfulness). El programa, que és eminentment pràctic, se centra en l’experiència del moment present mitjançant exercicis d’atenció com la meditació, l’atenció en la respiració i la pràctica de moviments conscients. D’aquesta manera, el curs fomenta l’autoconeixement, l’auto-connexió i facilita els processos de canvi.\nEn lessessions s’aborden els temes següents:\nLa reacció a l’estrès i la tensió emocional\nLa resiliència, per respondre a l’estrès\nCuidar-se i la gestió del temps\nIntegrant Mindfulness a la vida quotidiana\nImpartirà el programa:\nAnna Casas.Instructora del Programa MBSR nivell Practicum (IEM). Coach i supervisora de coaching. Licensed Practitioner PNL. Llicenciada i MBA per ESADE.


DINS EL RIU, ENTRE ELS JONCS. MUNNÉ-JORDÀ, ANTONI. Comprar libro\nHome Literatura y ficción Dins El Riu, Entre Els Joncs\nDINS EL RIU, ENTRE ELS JONCS (Libro en papel)\nde MUNNÉ-JORDÀ, ANTONI\nPídelo antes de 5 hrs y 4 mins y recíbelo el 25/05/2022 eligiendo envío 24 horas\nVas a comprar el ebook "DINS EL RIU, ENTRE ELS JONCS"


Chalet Les Lupins T2 Font-Romeu-Odeillo-Via França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nChalet Les Lupins T2Apartament11 Rue Des Cabris, Font-romeu, Odelló i Vià Centre, Font-Romeu-Odeillo-Via, França, 66120 - Veure al mapaExcel·lent8,7Basada en16comentarisChalet Les Lupins T2Veure més fotosVeure més fotosVeure més fotosBanyVeure més fotosBanyVeure més fotosMolt bona ubicació 8,6Veure el mapaVeure totes les 25 fotos8,6UbicacióParticularitats que li encantaranTransport públic a 350 m\nOpcions d'habitacióVeure les fotosApartament Clàssic (Classic Apartment)30 m2plat de dutxa1 llit doble i 1 sofà llitFixa les dates per veure preusVeure les fotosApartament Superior (Superior Apartment)36 m2plat de dutxa2 llits individuals i 1 lli...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosApartament Superior (Superior Apartment)Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació de convidats (Guestroom)Fixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Chalet Les Lupins T2 està situat idealment a Font-Romeu-Odeillo-Via; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Font-Romeu-Odeillo-Via. S'admeten animals de companyia, habitació familiar, aparcament de cotxes són només algunes de les comoditats que fan que Chalet Les Lupins T2 sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara nevera, assecador de cabell, balcó/terrassa, rentadora, estris de cuina per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen camp de golf (a 3 km), esquí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Chalet Les Lupins T2.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantPlease note that a EUR 200 damages deposit will be requested upon arrival. This may be used to charge for any damages incurred to the accommodation during your stay.\nPlease note that during the winter months an additional fee will be requested for heating.Mostrar més


Brenda Benet i Tammy Bruce: cites, xafarderies, notícies, fotos - Cites\nPrincipal Cites Brenda Benet i Tammy Bruce\nBrenda Benet i Tammy Bruce\n1979 - 1982 Relació 3 anys\n'> Compatibilitat 18%\nTammy Bruce i Brenda Benet van tenir una relació durant 3 anys abans que Brenda Benet morís als 36 anys.\nTammy Bruce és una escriptora nord-americana de 58 anys. Nascuda Tammy K. Bruce el 19 d'agost de 1962 a Los Angeles, Califòrnia, EUA, és famosa per Political Pundit, autora. El seu signe del zodíac és Leo.\nL'actriu nord-americana Brenda Benet va néixer Brenda Ann Nelson el 16 d'agost de 1945 a Hollywood, Califòrnia, EUA i va morir el 7 d'abril de 1982 a West Los Angeles, Califòrnia, EUA als 36 anys. És la més recordada per Days of our Lives. El seu signe del zodíac és Leo.\nAjudeu-nos a construir el nostre perfil de Brenda Benet i Tammy Bruce. iniciar Sessió per afegir informació, imatges i relacions, participar en discussions i obtenir crèdit per les vostres contribucions.\n1979 - 7 d'abril de 1982 3 anys, 3 mesos\nDesprés del divorci i fins a la seva mort, Benet va tenir una relació lesbiana amb l'expertesa Tammy Bruce, que tenia 20 anys durant aquest període de temps.\nAl seu llibre The Death of Right and Wrong, la presentadora de ràdio Tammy Bruce escriu sobre la seva implicació personal amb Bixby i Benet. Benet i Bruce van estar involucrats sentimentalment durant un temps, i Benet es va suïcidar en una casa que anteriorment havia compartit amb Bruce. Bruce s'havia mudat dues setmanes abans del suïcidi. El dia del suïcidi de Benet, Bruce va pensar que es reuniria amb Benet per dinar. Segons Bruce, Benet estava tancada al bany de casa seva quan va arribar. Bruce va sentir que alguna cosa no anava bé i va anar a buscar ajuda. Després que Bruce va sortir, Benet es va disparar. El llibre Soap Opera Babylon deia que Benet estava realment relacionat amb un home costar en Dies de les nostres vides, que va acabar just abans de matar-se.\nMés informació sobre Brenda Benet i Tammy Bruce Menys sobre Brenda Benet i Tammy Bruce\nAbril de 1982: trencament\n1979 - Connexió\nRepartiment complet d'actors / actrius de Ghostbusters II\nFaye Dunaway i Terry O'Neill\nEls millors jocs de carreres arcade de la història\nfotos de miguel coleman lark voorhies\nAnn Coulter Soci Jimmie Walker\namb qui es troba James Maslow\namb qui està sarah jeffery\nximena diaz i Alejandro fernandez\nkat dennings i nick zano


Wikiloc | Ruta Ardèvol - Dolmen de la Pera - Dolmen de Casacremada - Santuari Mare de Déu de Pinós - Centre geogràfic de Catalunya - Ardèvol\nSenderisme (Rutes Senderisme a Espanya → Catalunya → Ardèvol )\nArdèvol - Dolmen de la Pera - Dolmen de Casacremada - Santuari Mare de Déu de Pinós - Centre geogràfic de Catalunya - Ardèvol\n7.171 299 6099\nEn btt pel Solsonès. Itinerari 3. Ardèvol-Hostal Nou-Peracamps-Vallferosa (BTT)\nSERRA DE PINÓS. (100 cims) Rosa dels Vents. Masies del Solsonès. Ardèvol (Senderisme)\nArdèvol - Santuari de la Mare de Déu de Pinós - Ardèvol (Senderisme)\nVista 1603 vegades, descarregada 75 vegades\nRuta circular en la que sortint d’Ardèvol, poble del municipi de Pinós situat a la part sud de la comarca del Solsonès, permet fer un recorregut on trobarem tot un seguit de llocs força interessants i sorprenents.\nPer exemple, a Ardèvol podrem visitar la torre de guaita del que fou el seu castell medieval i el cementiri on hi ha enterrat el general carlí Rafel Tristany; descobrirem els dòlmens de la Pera, de Casacremada i de cal Cuca; passarem per diferents masies que hi ha escampades per la zona; també, i carenejant al llarg de la Serra de Pinós, ens arribarem fins el Santuari de la Mare de Déu de Pinós, el Centre Geogràfic de Catalunya amb la taula panoràmica de la Rosa del Vents i el punt on es troba el seu vèrtex geodèsic...\nAixí doncs, arribats a Ardèvol i aparcat el cotxe a la plaça del poble, comencem a caminar tot passant per davant de la Torre i l’església de Santa Maria, buscant un sender que, per darrere de cal Fuster i mig tapat per la vegetació, va baixant cap al fons de la Rasa d’Ardèvol.\nDesprés d’uns 300 metres, el sender es converteix en camí que seguim direcció nord. Uns metres més endavant i poc després de travessar el fons de la Rasa, abandonem aquest camí i seguim per un altre senderó que surt a l’esquerra i que, en suau pujada, enllaça amb el camí que porta a la masia Argerics.\nAbans però de continuar direcció nord, ens desviem uns metres direcció est, fins a trobar un punt al costat del camí, que ens permet gaudir d’una magnífica panoràmica d’Ardèvol des d’aquest vessant de la Rasa.\nTornem enrere per continuar direcció nord per una pista que, en menys d’1 km i travessant zones de bosc i camps de conreu, enllaça amb el camí de la Pera gairebé a tocar del rètol que assenyala la situació del dolmen de la Pera. Seguim doncs les indicacions, tot introduint-nos en el bosquet que hi ha al costat d’un camp de conreu i, al cap de pocs metres, ja tenim davant el segon megàlit més important del Solsonès i on un plafó informatiu ens permet conèixer-ne la seva història.\nFeta la visita, tornem al camí de la Pera per continuar endavant direcció nord-est fins enllaçar amb la carretera de Su a Pinós. Tot i que anirem alternant zones boscoses amb camps de conreu, la llàstima és que tot aquest tram (uns 3,3 kms) discorre per pista asfaltada i acaba convertint-se en força monòton.\nUna vegada arribats al trencall de la carretera que ve de Su, seguim direcció Pinós fins arribar a l’alçada de la masia de Casacremada, moment en què ens desviem per fer-hi una curta visita.\nTornem a la carretera perquè uns 200 metres més endavant i en l’anomenat Collet de Su, hi trobem el dolmen de Casacremada, megàlit que tot i ser restaurat l’any 1986, fou construït cap a finals del Neolític (cap al 2.200 a.C.).\nJust al peu del Collet de Su, deixarem la carretera asfaltada de Su a Pinós i continuarem per un camí que surt a l’esquerra i mena al conjunt de cases de Santgrà.\nUn rètol al costat del camí indicant “dolmen de can Cuca”, ens fa desviar un metres amb l’objectiu d’arribar-nos-hi. Comentar que aquest megàlit fou restaurat l’any 1975 i que en la seva excavació s'hi varen trobar diverses restes pertanyents al final de l'edat del bronze.\nReculem per continuar direcció a Santgrà, petit llogarret on hi destaca l’església de Sant Grau construïda l’any 1799.\nSortim de Santgrà direcció al mas del Soler però, una errada al passar-nos un camí que sortia la nostra l’esquerra, ens obliga a travessar la riera de la Rasa de Santgrà fent una mica de volta tot seguint pel marge d’uns camps de conreu per arribar-hi.\nJust a la sortida del mas del Soler, trobem una doble pista secundària a la nostra esquerra i en la que, bandejant la primera, continuem per la segona després de superar un vailet (filat elèctric). Direcció sud sud-est, la pista s’introdueix en el bosc tot guanyant alçària de manera suau però constant.\nDiferents rètols de la “Ruta de la Sal”, ens indiquen que ens trobem en un tram d’aquesta recuperada ruta que segueix un dels antics camins de la sal que enllaçava Cardona amb Pinós.\nDesprés de poc més d’un quilòmetre arribàvem al Cap de la Carena, una zona de camps on la pista ha desaparegut al ser incorporada com a part del camp de conreu. Seguint unes rodades marcades en mig del camp i superat un altre vailet (filat elèctric), arribarem a l’inici d’una àmplia pista que recorre, direcció sud-est, tot el cordal de la Serra de Pinós.\nSeguim doncs, direcció sud-est per aquesta pista, que en poc més d’1,5 kms ens permet arribar a les portes del Santuari de la Mare de Déu de Pinós on, a més a més de l’església hi trobem el nou ajuntament, l’hostal més antic de Catalunya i una creu de terme.\nDesprés de la corresponent visita a l’interior de l’església i de gaudir de magnífiques panoràmiques de tot l’entorn, continuem endavant tot seguint el rètol que assenyala “Centre Geogràfic de Catalunya/Rosa dels Vents”.\nUns 200 metres més endavant, arribàvem al lloc considerat el Centre Geogràfic de Catalunya i on hi trobem una Rosa dels Vents esculpida sobre una gran bloc de pedra (930.6 metres sobre el nivell del mar).\nDesfem les nostres passes fins a la cruïlla de davant del Santuari, per seguir endavant tot agafant el camí que, coincidint amb el GR-171 i direcció sud-est, continua carenejant per la Serra de Pinós i portant-nos en poc més de 500 metres, al lloc on es troba el seu vèrtex geodèsic (928 metres sobre el nivell del mar). Recordar que aquest vèrtex geodèsic forma part de la llista dels "100 cims" de la FEEC.\nMig quilòmetre més endavant, abandonarem el GR-171 tot agafant un camí que trobem a l’esquerra i que, de manera decidida, pendent avall i lleugerament direcció nord-oest, ens mena en poc més d’1,5 kms fins el mas d’Auquers, construït l’any 1869.\nSortim del mas d’Auquers tot buscant el Camí vell de Calaf a Ardèvol, pista asfaltada que seguim uns 300 metres fins a trobar un sender a l’esquerra (cal estar atents). El sender, antic camí de ferradura, ens torna a introduir en una zona de bosc envoltada de camps de conreu, que passa pel costat de la Creu de terme de Montconill.\nA partir d’aquí, deixem el sender i, tot dirigint-nos cap al mas de Montconill, tornem a enllaçar amb pista asfaltada del Camí vell de Calaf a Ardèvol.\nTot seguint la pista asfaltada direcció Ardèvol, trobem cal Tàsies i entrem al poble passant per davant del cementiri. L’amabilitat de la veïna que en guarda la clau, ens permet atansar-nos al nínxol de la família Tristany i veure de prop la làpida del general Rafel Tristany, nomenat Comandant General de Catalunya durant la tercera guerra carlina.\nDestacar també, la gentilesa de la Sra. del restaurant Cal Bosch, al deixar-nos la clau que ens va permetre accedir a l’interior i part superior de la Torre d’Ardèvol.\nPer anar a Ardèvol, caldrà arribar-nos fins a Torà, poble des d'on surt la LV-3005 i que seguirem durant una mica més de 2 km, fins a trobar a la dreta el trencall de la carretera d'Ardèvol. Seguint uns 10 kms més per aquesta carretera que puja des de Torà, en poc més de 15 minuts arribarem a la Plaça d'Ardèvol, punt d'inici del recorregut.\nSanta Maria d'Ardèvol\nCamí asfaltat de Su a Pinós\nDolmen de cal Cuca\nTrencall dolmen de cal Cuca\nSantgrà/Capella de Sant Grau\nSerra de Pinós/Inici carena\nAntic Ajuntament de Pinós\nSantuari Mare de Déu de Pinós\nCentre geogràfic de Catalunya/Rosa dels Vents\nSerra de Pinós/Vèrtex geodèsic\nDeixar pista/Seguir a l'esquerra\nCreu de Montconill\nCreu de terme de Pinós


FOODBACK Centre d'aprofitament alimentari de Mercabarna | Programes I Campanyes | FUNDACIÓ BANC DELS ALIMENTS, Barcelona\nAquesta iniciativa ara va encara més enllà i creix amb la posada en marxa el 2022 el nou Centre d’Aprofitament Alimentari – FOODBACK. Un projecte pioner respecte a la gestió d'excedents als mercats majoristes d'Espanya, que representa un pas endavant en el compromís de Mercabarna amb la lluita contra el malbaratament alimentari. Es tracta d’un nou sistema de gestió de matèria orgànica vegetal, fora del circuit de comercialització amb el qual es donarà una segona vida a les fruites i hortalisses excedentàries.\nFoodback és una iniciativa de Mercabarna que será cogestionada amb el Banc dels Aliments de Barcelona i Formació i Treball. A més de comptar amb altres partners com Alimenta, Fundació Bancària La Caixa, Caritas i ASSOCOME


Recullen 20 tones de residus de les platges de Barcelona després de la revetlla de Sant Joan | Sostenible\nRecullen 20 tones de residus de les platges de Barcelona després de la revetlla de Sant Joan\n25/06/2018 - 09:51\n60.000 persones s'han acostat a les platges de Barcelona per celebrar la revetlla de Sant Joan fins a la sortida del sol. Una festa que ha deixat unes 20 tones de residus a la sorra que des del servei de neteja s'han apressat a recollir per deixar a punt les platges per als banyistes més matiners. Per primera vegada, els serveis de neteja han recollit per separat els envasos i el rebuig de les platges.\nMalgrat el sol ixent, molta gent vol continuar la festa de Sant Joan a les platges, ja sigui banyant-se, o gaudint de les últimes notes de la revetlla. Però, si han volgut continuar la festa, han hagut de fer-ho a un altre lloc, perquè a dos quarts de set del matí la Guàrdia Urbana els ha fet fora de la sorra. S'havien de netejar les platges barcelonines després que més de 60.000 persones hi hagin anat a celebrar la considerada nit més màgica de l'any.\nEls equips de neteja han pogut retirar els residus generats durant la llarga nit de festa per deixar-les llestes per als banyistes. Sobretot hi havia llaunes, ampolles, bosses i restes de petards. En total, s'han recollit 20 tones de residus, una més que l'any passat.\nAquest any per primera vegada s'han recollit per separat els envasos i el rebuig. Per fer-ho, s'han col·locat papereres especials i els operaris han diferenciat manualment les deixalles.. En total, s'han desplegat al litoral barceloní 300 operaris i una cinquantena de vehicles de BCNeta.\nDesprés de tres hores de feina, la platja ha quedat a punt per rebre els primers banyistes. A les 9.50 h, la Guàrdia Urbana ha reobert les platges, oferint una imatge completament diferent de la de primera hora del matí. Els més matiners ja esperaven la reobertura de les platges rere la cinta i, tan aviat com han pogut hi han plantat para-sol, tovallola i s'han refrescat amb alguna capbussada. D'aquesta manera, els banyistes han pres el relleu als que han gaudit de la nit de Sant Joan.


TotsRucs - Quant tot està perdut (VOSC)\nQuant tot està perdut (VOSC)\nXviD 1.2.2 Final (doble passada) Bitrate vídeo: 1.814 Kbps Qf: 0.350 Resolució: 720 x 300 kHz\nAnglès: DOLBY 5.1 (AC3 320 Kbps 48000 kHz)\nDurada: 106 minuts. - MIDA: 1,53 Gb.\nPaís: EUA Direcció: J.C. Chandor Guió: J.C. Chandor Música: Alex Ebert Fotografia: Frank G. DeMarco Intèrprets: Robert Redford. Producció: Lionsgate Films / Roadshow Attractions / Before The Door Pictures / Washington Square Films / Black Bear Pictures Gènere: Aventures. Drama | Aventures marines. Supervivència. Vela\nPremis: 2013: Oscars: Nominada a millors efectes de so 2013: Globus d'Or: Millor banda sonora. Nominada a millor actor (Redford) 2013: Cercle de Crítics de Nova York: Millor actor (Redford) 2013: Premis BAFTA: Nominada a Millor so 2013: Festival de Cannes: Secció oficial fora de concurs (Un Certain Regard) 2013: Premis Gotham: Nominada a Millor actor (Redford) 2013: Independent Spirit Awards: 4 nominacions, incloent Millor pel·lícula 2013: Satellite Awards: 4 nominacions, incloent millor pel·lícula i actor (Redford) Subtítols incrustats en català.\nUn dia, durant un viatge en solitari a través de l'Oceà Índic, un home (Robert Redford) descobreix en despertar que el casc del seu veler de 12 metres s'ha esquerdat després d'una col·lisió amb un contenidor que surava a la deriva. Malgrat les reparacions, de la seva experiència marinera i d'una força física que desafia la seva edat, amb prou feines aconsegueix sobreviure a la tempesta. Però el sol implacable, l'amenaça dels taurons i l'esgotament de les seves escasses reserves l'obliguen a mirar la mort als ulls.\navi PIZARRÍN 837 2014-03-02 13:16:13\n(c) Petiso 2007-2008 | Pàgina generada en 0.0691 segons.


Universitat de Vic - Universitat Central de Catalunya. Facultat d'Educació, Traducció i Ciències Humanes (371)\nUniversitat de Vic - Universitat Central de Catalunya. Facultat de Ciències i Tecnologia (96)\nEducació inclusiva (64)\nBachelor thesis/Final Grade (979)


Infrastructures de D...\nAutor/s: Guimet, Jordi\nCentre de Suport IDEC, Institut Cartogràfic de Catalunya,\nTítol: Infrastructures de Dades Espacials: On som? Cap on anem?\nINFRAESTRUCTURES DE DADES ESPACIALS: ON SOM? CAP ON ANEM?\nInstitut Cartogràfic de Catalunya. Centre de Suport IDEC\n1.1 Els objectius d'una IDE a partir de la seva definició\nUna definició, segons la teoria (llegiu Aristòtil), ha d'incloure el gènere i la diferència específica, és a dir, d'una banda la classe a la qual pertany l'objecte / produte / concepte a definir i d'altra banda les característiques que diferencien l'objecte a definir de la classe a la qual pertany.\nNo sembla senzill aplicar aquesta simple regla a la definició d'una Infraestructura de Dades Espacials. Potser per això els intents realitzats fins ara s'han decantat per un tipus de definició força més complexos, extensos i, en certa mesura, poc concrets (Erik de Man, 2008), que els que seria de desitjar. Alguns autors defineixen una IDE com un Sistema Adaptatiu Complex (Comprovaets, 2008).\nAixò implica diferències de vegades apreciables en la forma d'entendre una IDE, els seus objectius, els seus potencials beneficis i fins i tot els seus components.\nEn aquesta línia es podria parlar d'una definició lexicològica o descriptiva, que tendeix a incorporar tot el que pot fer referència a una IDE, tal com en la que es diu:\n"Spatial Data Infrastructure encompasses the data sources, systems, linkages, processes, standards and institutional arrangements involved in Delivering spatially-related information (both commercially and publicly held) to the widest possible group of potential users"\nTambé es formulen definicions de tipus operacional (què fa ....) o de tipus extensiu, com pot apreciar-se en les següents:\n"The technology, policies, standards, human resources, and related activities necessary to acquire, process, distribute, use, maintain, and preserve spatial data"\n"Relevant base collection of technologies, policies and institutional arrangements that facilitate the availability of and access to spatial data."\n"An ordinated approach to technology, policies, standards, and human resources necessary for the effective acquisition, management, storage, distribution, and improved utilisation of geo-spatial data in the development of the global community".\nEl fet és que sobre totes aquestes definicions, si ens atenim a la teoria que hem exposat a l'inici, planeja una gran ambigüitat, en el sentit que no ens aporta cap dada per identificar amb concreció una IDE, diferenciant-la d'altres tipus de sistemes o eines de la seva mateixa classe.\nPer aquesta raó actualment existeix gran confusió en aplicar el mateix concepte sobre sistemes o eines SIG i WEB (que serien la CLASSE) que són diferents en les seves característiques, tal com geoserveis, Visualitzador WMS, Geoportal, Aplicació Web, Node IDE, etc.\nPartint de la premissa que la Classe a què pertany una IDE és l'àmbit de la IG, SIG, i Web, hauríem de centrar en aquelles característiques que fan diferent i diferenciable una IDE d'altres sistemes de la mateixa classe.\nPer això s' analitzen les diferents definicions avui dia utilitzades, per intentar extreure de les mateixes determinades característiques que, sent comuns a totes les definicions, puguin representar una diferència amb altres productes o conceptes de la seva Classe. I a partir d'aquí, d'una definició consensuada i acceptada globalment poder plantejar l'exercici de definició dels objectius d'una IDE.\n1.2 Definicions existents\n"Framework of spatial data, metadata, users and tools that are interactively connected in order to use spatial data in an efficient and flexible way".\nSome of the main principles are:\ndata and metadata should not be managed centrally, but by the data Originator and / or owner\ntools and services connect via computer networks to the various sources.\ngood coordination between all the actors is necessary and the definition of standards is very important.\nGSDI (Global Spatial Data Infrastructure):\n"Relevant base collection of technologies, policies and institutional arrangements that facilitate the availability of and access to spatial data".\nThe word infrastructure is used to promote the concept of a reliable, supporting environment, analogous to a road or telecommunications network, that, in this case, facilitates the access to geographically-related information using a minimum set of estàndard practices, protocols, and specifications.\nAn SDI must be more than a single data set or database; an SDI hosts geographic data and attributes, sufficient documentation (metadata), a means to discover, visualitzi, and evaluate the data (catalogues and Web mapping)\nIt must also include the Organisational agreements needed to coordinate and adminster it.\n"A l'efecte de la present Directiva s'entendrà per: « infraestructura d'informació espacial »: metadades, conjunts de dades espacials i els serveis de dades espacials, els serveis i tecnologies de xarxa, els acords sobre posada en comú, accés i utilització, i els mecanismes, processos i procediments de coordinació i seguiment establerts, gestionats o posats a disposició de conformitat amb el que disposa la present Directiva".\n1.3 Conclusions. Una definició\nPodem constatar la repetició, en les diferents definicions, d'alguns atributs o elements que pensem que no formarien part de les característiques d'altres conceptes de la mateixa classe que una IDE.\nObservem que en la majoria de definicions apareix primer una descripció del QUE ÉS. I és en aquesta primera part on els termes abans descrits són freqüents:\na) Coordinació, organització, acords ... i\nb) Xarxa, tecnologies de xarxa, xarxa d'ordinadors, ...\nCal doncs considerar que tots dos són els dos elements que caracteritzen una IDE i la diferencien d'altres conceptes. Perquè "alguna cosa" pugui ser definit, qualificat com una IDE ha de contenir dos elements, és a dir:\na) tenir una Organització que, entre altres, es responsabilitzi de la coordinació entre agents, organització de recursos, promoció d'acords entre agents, etc.\nb) Consistir en una xarxa distribuïda de servidors\nCom a conclusió inicial, la nostra definició "clàssica" d'IDE seria:\nUna xarxa de WMS servidors de mapes i informació geogràfica a Internet, perfectament etiquetats i identificats a la xarxa, contenint geodades i geoserveis espacials descrits mitjançant metadades i accessibles mitjançant un sistema de Catàlegs interconnectats ... (Això seria el QUÈ: resultat material, el producte)\nImpulsada, tutelada, administrada i promoguda per una organització responsable específica.\nTot seguit ens plantegem el PER A QUÈ. Aquesta última part s'ha d'entendre inicialment com a complementària, aclaridora de la primera, que se centra en la definició, sense que això vulgui dir que ho menystenim, com es veurà més endavant.\nSi seleccionem una de les definicions abans exposades:\nVeiem que l'objectiu és més genèric i ambiciós, i arriba fins a la inter operabilitat de la interconnexió de recursos en xarxa, de manera que es faciliti un ús eficient i flexible de la geoinformació. Podríem dir que aquesta definició queda més vinculada al PERQUE de les IDE que no pas altres definicions, ja que aquelles posen l'èmfasi en el QUE, no en el PERQUÈ.\nPer tant, un tercer element de la definició hauria de ser:\nAmb la finalitat d'utilitzar la geoinformació existent d'una manera flexible i eficient (això seria el PER A QUE)\n2. Anàlisi de la situació actual de les IDE. Objectius inicials i resultats presents. El final del camí?\n2.1 La situació actual\nA partir de la definició que hem anomenat "clàssica", que integra els elements bàsics de la majoria de les definicions, s'entén que el desenvolupament de les IDE s'hagi centrat fonamentalment en les metadades, processos de descobriment i el simple accés a les dades, aspectes que cobreixen una majoria d'elles.\nTot i això, podem afirmar que no han esgotat el seu recorregut encara, ja que la majoria no pot donar suport a molts dels requeriments que suposadament sorgeixen actualment tant dins les AAPP com en altres contexts.\nEl gran volum d'iniciatives arreu del mon que s'han desenvolupat en els darrers 5 anys, construint aquests tipus d'infrastructures impossibilita un estricte anàlisi quantitatiu estadístic que contempli les diverses situacions que es donen. Però, amb un caràcter general, es pot dir que hi ha més bones voluntats que realitzacions pràctiques. A nivell de l'estat espanyol, si be gairebé totes les administracions autonòmiques afirmen disposar d'una IDE, moltes encara no s'han dotat d'una catàleg de metadades estàndard, no han aconseguit la participació d'altres nivells de l'administració, o bé s'han limitat a publicar en la web el que els propis organismes responsables de les IDE, usualment els serveis cartogràfics corresponents, ja tenien, afegint-hi les metadades descriptives.\nAltres IDEs tenen les aplicacions tancades, no utilitzables pel públic sinó per uns pocs integrants, sense catàleg i sense serveis estàndards, IDEs que realment son un visualitzador web aplicat a una sola font d'informació, sense xarxa d'informació distribuïda, i altres coses similars.\nFins ara el procés seguit en el desenvolupament de les Infraestructures ha estat orientat a que els diversos proveïdors de geoinformació facilitessin l'inventari i la catalogació dels recursos. És a dir, ha primat una estratègia d'OFERTA o acumulació de recursos, com a base per a les utilitats potencials que es deriven de la compartició dels recuros a través d'Internet.\nI en aquest etapa evolutiva de les IDE s'ha incidit exclusivament en aquest objectiu, confonent-lo amb la finalitat d'aquest, que no és més que fer ús de la plataforma Internet per connectar i fer utilitzables, en una estructura distribuïda, els recursos d'informació existents en multiplicitat d'organismes públics i privats. El que vol dir que l'èmfasi s'ha situat, i encara està, en l'aprovisionament dels recursos (QUÉ), i no tant en la seva utilització (PER A QUÉ), amb les mancances d'efectivitat que això comporta.\nAquells (descobriment i accés a dades) serien doncs els objectius a abastar en una primera fase per les IDE. Però moltes IDE s'han quedat a mig camí, algunes amb prou feines han acomplert els objectius més elementals per a ser nomenades com a tal (catàleg i serveis). Inclús s'han definit com a IDE des d'aplicacions Web tancades i no estàndards fins a simples visualtizadors Web. Algunes organitzacions IDE han arribat al punt de maduresa, complint els seus objectius però amb poques perspectives d'atreure nous participants i obrir nous camps d'actuació. Si be el seu manteniment i activitat ha de continuar, les seves estructures s'envelleixen i no s'innova. Davant d'iniciatives i projectes ja consolidats, inclús institucionalitzats, amb un bon nivell de serveis, es troben multitud d'intents inacabats, tan a nivells estatal, regional o local.\nÉs clar que prèvia a la utilització és la disponibilitat de la infraestructura, però, possiblement per falta de models de referència, la primera fase s'esgota. Fins ara, les activitats dels centres impulsors de les IDE, que s'han vingut preocupant de dotar-se de fonts de dades, catàlegs, visualitzadors, etc., però d'alguna manera descuidant o deixant de banda els efectes d'aquesta disponibilitat, els seus beneficis obtenibles en la plena utilització dels recursos.\n2.2 Les infrastructures van més enllà del descobriment i accés (èmfasi en la finalitat)\nHi ha dades i serveis que fins ara no vénen sent considerats com a objectiu de les IDE i que aporten igualment un gran valor a la disciplina IG: imatges de satèl·lit, fotografies aèries, mapes històrics... En l'àmbit dels geoserveis, l'oferta d'aplicacions (que no processos) d'usuari final per a la manipulació i ús final de la geoinformació és també un gran incentiu per a la utilització dels recursos de dades que ofereix una IDE per part d'usuaris sense qualificació.\nPer tant més enllà de les dades espacials i dels geoserveis de processament, hi ha altres recursos de geoinformació (informació i tecnologies) que haurien de ser acollits dins del desenvolupament de les IDE, evolucionant aquests cap a una infraestructura de recursos de geoinformació que inclogués dades, serveis , aplicacions, imatges (observació de la Terra, fotografies aèries), sensors i serveis d'accés a les dades, models de dades, fons documentals, etc.\nLes IDE haurien de dirigir-se a proveir solucions a nivell d'infrastructura que no poden proveir els GIS, les BdD i Internet per sí mateixes. Les IDE son, fonamentalment, possibilitadores de fluxes d'informació (geospacial o no), de descobriment i accès a dades i a serveis (geospacials o no), i promotores de la col·laboració entre organitzacions i individus.\nA nivell operatiu tècnic, les tecnologies IDE ha de ser capaces de proveir, a més de la publicació de metadades de dades i de serveis:\nConnectivitat entre diferents fonts de dades i serveis, creant entorns fiables, segurs i controlats\nProcessos per a la transformació de dades (diferents models, SRS, unitats mesura...)\nMonitoritzar i, si és possible, garantir els temps de resposta en la provisió de les dades i serveis, incloent temps real\nEn el futur, proveir serveis de valor afegit:\nPossibilitar que els proveïdor puguin procedir la notificació de canvis, als usuaris que s''hagin subscrit a serveis de notificació, i l'accés als mateixos, actuant com a intermediari en processos de negoci multiorganitzacionals.\nQui ha de liderar aquesta faceta, que representa la utilització efectiva dels recursos generats i dels actius disponibles? Les organitzacions impulsores de les IDE?, el sector privat? Altres? Per ara sembla el més raonable que iniciïn el camí les pròpies organitzacions impulsores, com a continuïtat dels objectius que s'hagin plantejat.\n3. El paper d'INSPIRE en la supervivència de les IDE\nINSPIRE va ser rebut com a una grandíssima oportunitat per reforçar les iniciatives IDE a tot Europa. Així, la trasposició de la directiva a les legislacions estatals ha creat i consolidat un marc jurídic a partir del qual el que van començar sent iniciatives i projectes s'acaba institucionalitzant i formant part de les estructures de govern.\nTot i que el seu àmbit real d'aplicació se circumscriu fonamentalment al nivell estatal, no hi ha dubte que la participació dels ens subestatals (regions, autonomies) i, en menor grau, els locals, ha de ser un fet.\nPer altra banda la posada en marxa dels mecanismes per a la implementació de la Directiva ha anat generant una nova cultura i la pràctica d'una bona metodologia en el tractament de les dades geospacials: des de la generació de metadades descriptives fins a la interoperabilitat dels diversos serveis web que han de donar-li suport.\nPerò, a banda d'aquests indubtables factors positius, cal constatar que hi ha hagut un cert replegament en el desenvolupament de les IDE, fonamentalment pel que respecte a involucrar nous participants, estendre el nombre de capes accessibles, realització d'acords de cooperació, etc. Hi ha un estancament, ja que el gruix de l'esforç dels seus responsables ha girat cap a la implementació de INSPIRE, centrat actualment en la modelització de dades conforme a la Directiva, processos d'harmonització i transformació de les dades pròpies cap a models Inspire, i adaptació dels serveis a les especificacions de les regles d'implementació. Aquests son uns treballs més tècnics, més controlables i concrets, en certa manera més burocràtics (reunions, acords, seminaris...), que no pas les accions per a generar espais de cooperació entre administracions, aprofitar la infrastructura per a noves i innovadores aplicacions, ampliar la seva aplicabilitat, etc.\nEs troba a faltar, en general, una visió de "participació de molts" a la xarxa, d'infraestructura real (es valoren més les aplicacions web que la construcció participativa de la infraestructura), de projectes en comú... Molts acords formals que no es tradueixen en fets.\nTot i això, la contribució d'INSPIRE és substancial, i en el futur, el simple fet de disposar de nombrosos conjunts d'informació, a tot Europa correctament descrits, harmonitzats i interoperables, obrirà tot un nou mon d'oportunitats que aniran molt més enllà dels objectius inicial de la Directiva.\nCal esperar, doncs, que la pausa actual que hem percebut en el desenvolupament de les IDE serà temporal, obrint-se amb molta més força en un futur proper, a partir d'una base molt més sòlida, com serà l'esmentada existència de dades i serveis harmonitzats i estàndards a nivell europeu, afavorint el desenvolupament accelerat d'aplicacions distribuïdes suportades en les Infrastructures.\n4. Cap al treball cooperatiu en xarxa: el nou paradigma de les IDE\n4.1 Assolint la finalitat\nEls països i organitzacions que s'han incorporat darrerament al moviment creacional d'IDE's estan definint els seus objectius, i en definitiva el concepte d' IDE, d'una manera més estesa i ambiciosa que les que donaren suport a les iniciatives inicials de primers de la dècada del 2000- 2010, que foren basades en les definicions que abans hem presentat i que semblen circumscriure-les a eines de catalogació i accés a les dades espacials. Això és degut a l'evolució general i a la visió que es té ja actualment de les IDE, i que va més enllà, com s'ha dit, dels simples catàlegs amb accés a visualització de dades. Així, es ressalta tot allò que fa referència o es deriva de la configuració en xarxa en què una IDE consisteix o en la que es recolza. Aquest és el cas de la National Spatial Data Infrastructure de Corea , de la que extraiem la següent definició:\nUna IDE inclou aplicacions, estàndards, tecnologies i organització (governança institucional) per a l'efectiva i eficient gestió de dades i serveis a través de les organitzacions o entre elles. La seva finalitat és promoure el desenvolupament econòmic, estimular les millores en el Govern i donar suport a la sostenibilitat ambiental.\nJa es constata, en aquesta definició, que la finalitat és "l'efectiva i eficient gestió de dades i serveis " a través " o "entre" les organitzacions", el que implica una estructura col·laborativa no jeràrquica o en xarxa.\nPrecisament entenem que el valor i impacte de les IDE esdevé de les transferències entre els diferents actors que hi participen o en fan ús. I aquí hi influencien els interessos, creences i altres valors dels actors individuals. Parlem doncs de transferències, de fluxes entre actors, no d'activitats individuals de cerca o visualització d'informació.\nCom més interdependent és, la complexitat de l'entorn augmenta i es precisen estructures institucionals més complexes per a solucionar els problemes fonamentals derivats de l'escassetat de recursos. Noves institucions estan desenvolupant-se per a permetre l'intercanvi en el temps i espai, en resposta a la necessitat de gestionar, minorant-los, els costos de transacció en les activitats públiques i també privades. Així, l'intercanvi i distribució de dades espacials pot ser contemplat en termes de transaccions de mercat, que les infrastructures contribueixen a facilitar, fent transparents els actius d'informació i potenciant l'ús distribuït dels mateixos.  Sense oblidar la seva inserció en les actuals responsabilitats dels governs relatives a la transparència i disponibilitat de la informació pública, en el context del que s'anomena Open Data.\nSembla clar que el valor de les dades espacials pot incrementar-se en la mesura que la geoinformació és utilitzada a través d'una xarxa d'actors. Una IDE ajuda a minorar els costos de transacció i de cerca de recursos. De fet les IDE son institucions de governança que compleixen aquesta finalitat i a la seva vegada influencien en el desenvolupament de les dades.\nL'activitat de les IDE cal que s'orienta cap a aconseguir la seva finalitat, és a dir, cap als processos de negoci, com a processos en cadena dins la xarxa IDE.\nEls estudiosos de l'evolució de les IDE, consideren existeix un cicle de vida similar al que presenten les TIC a les organitzacions. Amb això han elaborat un discurs en el que es defineix diverses fases o estadis de desenvolupament: iniciativa solitària, intercanvi i estandardització, intermig i xarxa. El nivell de col·laboració en aquest model es progressiu, sent la fase de "xarxa" quan es dóna la participació activa i col•laboració entre organitzacions.\n4.2 Les IDE com a incentivadores de la integració de processos de negoci\nPrecisem una visió de l'operativa de les IDE com a fluxos de dades/informació, serveis i altres recursos de geoinformació. Una IDE comença per ser un servei de Catàleg, que es complementa amb un serveis de visualització, i posteriorment amb serveis de Descàrrega i transformació (visió INSPIRE). Però a banda d'aquests components "estàtics", una IDE, com a infrastructura, ha de poder donar suport a aplicacions d'usuari final distribuïdes (dades, serveis, aplicacions), el que comporta un constant flux de dades, com un procés industrial d'encadenament de matèria primera i eines de manufactura per acabar amb productes finals del gust de l'usuari-comprador. Aquest sistema precisa també de la possibilitat que el proveïdor pugui anunciar nous productes o noves dades o modificacions, anunci que ha de ser traslladat de manera automàtica a tots aquells usuaris que prèviament s'hagin subscrit a aquest servei de "notícies", inclús configurant unes relacions subministrador-usuaris automàtiques, estables i en xarxa , on els sistemes s'interconnectin (interoperabilitat) i constitueixin la base tecnològica per a un nou paradigma en la gestió de la geoinformació.\n4.3 Condicions a complir per les IDE\nEfectivament, son moltes les aplicacions que avui es requereixen en la gestió del territori, especialment en la gestió urbana, en els entorns "smart", en la gestió d'emergències, que han de basar-se no solament en l'accés compartit a determinats visions o imatges del territori que poden trobar-se en els visualitzadors o be adquirits per mitjà de webclients i presentats en pantalla, sinó que:\n1) Han de permetre (les IDE) també l'accés a dades no estrictament o nominalment espacials, tal com inventaris de recursos, estadístiques sociodemogràfiques i sanitàries, documents administratius....Es a dir, tot tipus d'informació que pugui ser afegida a un inventari de recursos georreferenciat. I no solament la que prové de les organitzacions públiques, també la que poden generar professionals i ciutadans en determinades circumstàncies.\n2) Cal desenvolupar i publicitar els models de dades o el models d'informació dels principals agents, com proposa INSPIRE a escala europea, fent possible una situació similar a la que es proposa la Directiva, però a escales locals (equipaments públics, trànsit, xarxes de comunicacions, edificis, punts d'interès, punts de risc, etc.), que és la manera com es pot compartir efectivament i amb eficàcia la informació que es produeix a diferents llocs i agències. Això inclou la publicació dels esquemes del objectes (propietats dels objectes o feature types), i catàleg d'objectes.\nI molt especialment:\n3) EL desenvolupament de les "noves IDE" o "IDE's esteses" ha de centrar-se ara, quan ja es donen les condicions per a compartir dades i altres recursos, en la materialització d'aplicacions multi-organitzacionals, basades en la conformació de sistemes d'informació amb dades i recursos distribuïts, però que han d'actuar com un sistema únic, integrant, connectant, explotant i servint les múltiples informacions accessibles en la xarxa IDE.\n4) Han de facilitar els serveis d'interconnectivat entre organitzacions i els usuaris de la informació, proveint mecanismes de diàleg entre els sistemes i l'actualització automàtica de nova informació produïda (models PULL o PUSH), en un context distribuït i estable.\n4.4 Què es precisa?\na) Un Catàleg "estès"\nUn catàleg IDE /CSW és el component essencial, com tothom admet, per a que les IDE responguin a la seva missió de permetre la cerca i descobriment dels recursos de geoinformació. Però la funcionalitat dels Catàleg IDE poden anar molt més enllà, donant suport a les propostes abans fetes sobre la integració de processos de negoci a partir o a través de les IDE.\nEfectivament, el catàleg IDE ja és un mecanisme mitjançant el qual els proveïdors de dades i serveis poden enregistrar les seves ofertes de manera que els usuaris puguin fàcilment trobar-les i integrar-les en els seus propis entorns o consumir-les directament. Però pot acollir molta altra metainformació de rellevant interès per als usuaris, tal com models de dades o catàleg d'objectes, estils de visualització, taxonomies, etc. a més d'altres tipus d'informació, tal com imatges, dades de sensors... (dades que ja formen part dels serveis IDEC). A més, pot enregistrar les subscripcions específiques dels usuaris per rebre determinada informació quan aquesta es produeixi, i pot gestionar altres tipus d'operacions, per exemple emmagatzemant les peticions i el temps en què es fan, per facilitar els serveis push dels proveïdors cap als usuaris.\nHa de ser quelcom semblant als Entreprise Service Bus, com a infrastructura de compartició de dades.\nAixí, el Catàleg IDE pot ser una nova eina de gestió d'informació, part SIG, part gestor documental, part base de dades... \nPerò un Catàleg (o Registre, Registry, terme molt empleat com a alternatiu al de Catàleg) és més que una BdDades: és un servei Web, adaptable des de grans volums i sistemes fins a petites oficines, amb relacions directes amb el Cloud...\nPodria perfectament ser la base per a integrar aplicacions inter-organitzacionals, on les acciones dels diversos agents quedessin enregistrades, gestionant un sistema de notificacions/alarmes als diferents usuaris, donant suport a un sistema de subscripcions, enllaçant amb el documents, formularis i altra paperassa administrativa generada, inclús facilitant la gestió del cicle de vida de l'acte administratiu.\nb) Serveis de Facilitador/intermediari/broker\nEntre els quals es poden incloure:\nServeis d'autenticació i autorització\nServeis d'enregistrament de modificacions i/o operacions\nPromoció dels serveis de preservació digital\n5. Un nou model d'eficiència organitzacional\n5.1 Les opcions\nLa construcció de les IDE seguint models "top-bottom" porta implícita una visió jeràrquica que amb tota seguretat no recull actualment les aspiracions dels potencials beneficiaris de les infraestructures en el seu sentit més ampli i li minva les capacitats d'innovació i expansió al trobar en la mera acumulació de dades la justificació de la seva finalitat. I és clar que, com a infrastructura, aquesta disponibilitat de dades és condició necessària, però no suficient per a garantir-ne una utilització massiva, econòmica i eficaç dels recursos i les inversions que els han fet possibles.\nEn aquest punt del camí, que alguns poden veure com la meta final, i amb els arguments que han estat exposats anteriorment, cal que afirmem que si bé hem recorregut un bon trajecte, aquest camí continua, amb noves possibilitats, nous reptes i noves expectatives. No es que ho desitgem, és que així és i així acabarà sent; com més aviat i intensament aprofitem les forces que hem anat acumulant (especialment la disponibilitat i accessibilitat als nombrosos recursos de geoinformació) millor servirem el país, en la nostra reduïda parcel•la de la geoinformació.\nVisions (i projectes) que van de fóra a dins, és a dir, que es consideren tancades i independents de l'exterior, i visions que van de dins a fóra, obertes, compartibles\nOpcions que obliguen a una determinada solució i aquelles que poden integrar múltiples solucions tecnològiques\nSolucions amb caducitat, aquelles que es contextualitzen dins un marc tecnològic concret i les que valoren fonamentalment les dades i relativitzen el mitjà tècnic amb que son tractades\nModels i arquitectures que pretenen la unicitat i aquelles altres que, afavorint la creativitat, iniciativa i llibertat individual permeten conjugar-la amb les necessitats col·lectives\nSolucions tecnològiques tipus "caixa negra" o aquelles que estan construïdes en base a múltiples elements estàndards, connectats, substituïbles per altres quan l'escala del projecte i altres requeriments ho demandin sense que quedi afectat el sistema.\nGrans projectes, sovint sobredimensionats per unes perspectives que tal vegada no arribin a complir-se, i diversitat i progressivitat de projectes que van sent assumits a mesura que les capacitats de l'organització ho permeten i ho necessiten.\nContexts aïllats de la ciutadania i aquells altres que poden integrar les seves aportacions i comptar amb la seva cooperació.\nD'una manera sintètica, la figura 1 diferencia les opcions centralitzades i les opcions basades en l'Infrastructura o xarxa, significant aquelles característiques més rellevants que els hi son pròpies:\nFig. 1. Característiques bàsiques de les opcions centralitzades i en xarxa.\nL'elecció és clara: No com a solució exclusiva, que no pot ser-ho, però sí com a alternativa tecnològica per a molts dels projectes que es formulen les Administracions Públiques, defensem les solucions i alternatives que poden recolzar-se en els recursos de la IDE i que a més son concebudes com a articulació y contribució de diferents elements, situats en la xarxa, accessibles i compartibles amb la resta de la xarxa. I no aquelles alternatives que es configuren com a un cos únic específic i tancat. Proposem una plataforma de govern (en l'àmbit de la gestió del territori) on es trobessin, fonamentalment, les diverses administracions i els seus diversos nivells competencials, així com les universitats, les empreses i, perquè no, els ciutadans. Interaccionant tots ells, ja que tots poden afegir valor públic.\nI creiem que és una bona alternativa en la mesura en què es tracta d'organitzacions complexes amb trets consolidats i arrelats, diferenciats, i en molts casos disposant ja d'entorns d'explotació de geoinformació estesos en el seu sí, la qual cosa aporta, en principi, elements de resistència i confusió a les opcions que representen les arquitectures centralitzades i uniformadores. Perquè així com la tecnologia es fàcil d'implementar i gestionar, el problema real es la cultura i posicionament tant corporatiu com individual, que poden ser reticents a modificacions en els entorn tradicionals de treball.\nLes IDE han contribuït en aquests darrers anys, a una major acceptació de la publicació i compartició de dades i de recursos de tercers, inclús a uns primers avenços en la col·laboració individual privada (crowdsourcing) i en la cooperació interdepartamental pública (institutional crowdsourcing), el que facilita l'acceptació de solucions basades en les seves característiques.\nTot i això, i per tal de minimitzar la reacció dels usuaris davant una implantació IDE en la seva organització, cal tenir clar que aquestes IDE han de ser no intrusives, es a dir, han de ser inserides enmig de les aplicacions i BdD ja existents, amb les mínimes modificacions sobre l'entorn de treball del moment. Les IDE han d'aportar nous serveis i avantatges als usuaris, i fer-se notar el menys possible, com a més invisibles millor \nA banda d'això, i focalitzant el tema en l'interior d'organitzacions on poden conviuen diferents entorns tecnològics, també s'ha constatat la utilitat de les aplicacions web que poden ser compartides per aquests diferents entorns i departaments de la mateixa organització, cadascuna aportant les seves dades, amb la possibilitat mantenir-se diferenciadament entre uns i altres entorns però compartint i contribuint tots ells a la gestió corporativa de les dades.\n5.2 Una arquitectura socio-tècnica basada en la Infrastructura\nQuin és el model al que hauríem d'atançar-nos? En principi, i tal i com ja s'està fent, cal que les organitzacions publiquin les seves dades a Internet, a través dels corresponents geoserveis web. I no es tracta solament de les cartografies o mapes, sinó de tota aquella informació que, referida al territori, pot ser geocodificada o georeferenciada, i per tant, tractada com a dada espacial, amb els seus corresponents atributs, molts dels quals provindran de la gestió administrativa i tècnica que es realitza en dita organització. Exemple: una carretera té una expressió geomètrica (gràfica) representada mitjançant coordenades geogràfiques. Aquesta carretera té, com a objecte geogràfic, un únic identificador i uns atribuïts, tal com data construcció, empresa constructora, característiques constructives, dades de manteniment, etc. etc., que poden estar en entorns diferents del SIG, en diferents BdDades inclús, i procedir de la gestió d'expedients administratius, etc., però en la mesura que tots ells tenen un nexe amb l'objecte carretera (l'identificador únic), poden representar-se i gestionar-se com a atributs de la mateixa amb independència de la seva seu física.\nUna vegada aquesta geoinformació està disponible a Internet, servida a través d'un geoservei WMS, donant a conèixer a l'exterior les seves característiques (metadades en el Catàleg), i feta accessible per a altres usuaris, combinable amb moltes altres capes de geoinformació de la mateixa organització o de moltes altres, per a l'usuari extern (que pot ser també qualsevol usuari d'aquestes organitzacions) és com si tractés amb un sol "repositori" de dades, car el que ell fa és anar seleccionant les capes que l'interessen i treballar amb elles, com si totes elles estiguessin en el seu entorn local, a l'igual que l'aplicació que fa servir per a visualitzar-les i treballar-hi. Amb això haurem passat de múltiples i variats entorns de producció a un espai, virtual, únic, d'explotació. I aquesta explotació pot consistir en simplement la visualització de varies capes, fins a la modificació (interacció) de les dades per a la seva actualització en la BdD origen, via serveis WFS-Transaction. El que dóna un mon de possibilitats a les aplicacions pluri participatives a que abans hem fet esment.\nEn aquest model d'arquitectura de components, en el que cal anar molt més enllà del que son aplicacions de simple visualització per a començar a desenvolupar aplicacions de gestió distribuïda, poden ser imprescindibles els registres, com a eines d'enregistrament de modificacions i/o altres operacions realitzades sobre els objectes espacials.\nFig. 2. Esquema dels elements d'una arquitectura distribuïda.\n5.3 Exemples d'aplicacions i sistemes amb l'arquitectura IDE (solucions en xarxa)\nS'han iniciant experiències i projectes concrets per desenvolupar projectes comuns, que afecten per una banda a organismes autonòmics i per altra als ens locals. Respectant les competències de cada nivell d'administració i el principi de subsidiarietat, aquesta plataforma permet afrontar en comú projectes que convergeixen en el territori.\na. Protecció civil\nLa plataforma de IDEC s'està utilitzant per crear una nova base de dades de punts d'acció prioritaris, que ha de permetre a tots els actors involucrats, especialment autoritats locals, gestionar el risc d'inundacions en aquests llocs. Utilitzant aquesta plataforma, la Direcció General de Protecció Civil amb la col•laboració dels ens locals pot, via Internet, inventariar, actualitzar i revisar la informació de la base de dades de punts d'acció prioritària elaborada per l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA).\nb. Adreces i Carrerer\nTambé és un exemple el projecte en curs de manteniment del mapa carrerer de Catalunya, consistent en una aplicació de la plataforma que dona accés als ens locals a la base de dades de Carrers i mapes carrerers gestionats per l'ICC, amb opcions d'edició per tal d'assenyalar, sobre el fons del mapa topogràfic, els nous carrers o nous portals, modificacions dels existents, o eliminació si s'escau.\nc. Sincronització de BdDades de l'Ajuntament de BCN, l'Autoritat del Port de BCN i l' ICC\nCreació d'una infraestructura automatitzada per compartir i harmonitzar dades, utilitzant estàndards de l'Open Geospatial Consortium (OGC), Geography Markup Language (GML) i especificació de funcions Web (CMA).\nL'objectiu comú ha estat l'automatització de la transferència de dades des del productor fins al consumidor de dades de dades mitjançant estàndards WFS OGC, donant com a resultat un accés a les dades d'altres organitzacions més senzill i més ràpid així com recollir els canvis que hagi introduït cada quan el consumidor precisa.\nd. Projecte MARIE\nPreparació d'una IDE temàtica per a mostrar i analitzar informació sobre les característiques dels edificis, des de la seva perspectiva energètica, per tal de proveïr el suport informatiu necessari per a la presa de decisions en la planificació urbana, de cara a l'establiment de polítiques amplies de renovació de les edificacions per a millorar-ne el seu consum energètic.\n5.4 Similituds amb el paradigma Cloud Computing\nContextualitzar, en l'entorn de l'evolució de les TIC, la proposta anterior pot aportar arguments de reforç de la mateixa. I en uns moments en que el que s'anomena "Computació al núbol" o Cloud Computing (CC) es van estenent i van sent cada cop més utilitzada per empreses, organitzacions i particulars, podem trobar punts de convergència entre els seus principis i els que hem exposat referent a les IDE.\nCC és fonamentalment provisió i gestió de serveis, a través de l'accés i utilització a la xarxa, sobre demanda i segons necessitats, a un conjunt de recursos informàtics compartits. Els seus beneficis reconeguts, tal com agilitat, ubiqüitat, compartició, confiança i escalabilitat han estat contrastats. Sense oblidar que permet als seus usuaris desvincular-se del manteniment dels recursos, el qual corre a càrrec dels proveïdors de serveis. El progrés del CC permet ja avui en dia parlar de "TIC com a serveis". El CC no solament té capacitat per a emmagatzemar i servir dades, també de servir aplicacions i actuar com a plataforma tecnològica. Els processos poden construir-se sobre la base de l'encadenament o de col•leccions de serveis (amb processos més simples, configurables i reutilitzables). Configurant un sistema on múltiples components treballen conjuntament sobre la base de l'estandardització (que aporta la interoperabilitat que es precisa). \nEls termes "Service Oriented Architecture" (SOA), "storage as a Service" (StaaS), "software as a Service" (SaaS), "Process as a Service" (PraaS), son ja comuns en la nostra terminologia i cultura informàtica, traduint les capacitats del CC en donar serveis en l'emmagatzematge de dades, en la provisió de software, i en la utilització de serveis de processament. De fet els anomenats "Virtual Globes" (Google Earth, Bing Maps, NASA WorldWind...) i altres recursos Internet (ArcGis Online, Map Maker, Waze, Usuhaia i molts més) ja fa temps que ens ofereixen funcions similars: podem editar amb un software que ofereixen, emmagatzemar la informació generada en el seu "nubol", utilitzar geoserveis, etc.\nPerò l'evolució del CC continua, i s'estan ja utilitzant funcionalitats CC com ara "Infrastructure as a Service" (IaaS), "Platform as a Service" (PaaS), "Database as a Service" (DbaaS), "Security as a Service" (SeaaS), inclús "Information as a Service" (IfaaS). \nEn definitiva, l'evolució tecnològica, que és l'origen a la seva vegada d'importants canvis en els models de gestió de les organitzacions, ens duu cap a un context de compartició i reutilització de recursos distribuïts a la xarxa, més obert, senzill i econòmic. I aquesta es la proposta que plantegem com a evolució de les Infrastructures de Dades: el convertirse en plataformes de serveis i recursos distribuïts, amb comportaments i garanties similars als que ofereixen els serveis de Cloud Computing.\nCom a conclusió, volem considerar que la defensa que hem fet d'un model de gestió distribuïda basat en la Infrastructura i en la xarxa, és una aposta de futur que té plena lògica en el context tecnològic i econòmic actual, en que l'eficiència ha de prevaldre en les decisions i activitats dels organismes públics, i no hi ha dubte de que "compartir" n'és un dels instruments.\n National Spatial Data Infrastructue. The Case of the Republic of Korea http://infodev.org/article/national-spatial-data-infrastructure-case-republic korea Desembre 2010\nJoep Crompvoets1, Erik de Man2, Cathy Macharis³\nInternational Journal of Spatial Data Infrastructures Research, 2010, Vol.5, 96-119\n Universal Service Bus - Beyond SDI. Ron Lake. Blog. Galdos Inc. Març 2013\n Cloud Computing as an Innovation in GIS&SDI. M. Naghavi. Journal of Goegraphic Information System, vol 4, 2012.


Ajuntament d'Argentona - Lectures d'estiu per preparar la Tardor Literària\nLectures d'estiu per preparar la Tardor Literària\nFrancesc Serés, Núria Esponellà, Olga Xirinacs, Martí Domínguez i Carles Porta seran els autors convidats d'enguany\nL'estiu és un bon moment per dedicar-se a la lectura. Per aquest motiu, com cada any, el Centre d'Estudis Argentonins ha fet públiques les obres que es presentaran a la Tardor Literària. Es tracta de cinc treballs d'autors catalans i de gèneres molt variats.\nEl cicle l'obrirà, el 7 d'octubre, La farmacèutica, del periodista de successos Carles Porta. L'obra explica un dels casos més impactants de la crònica negra del nostre país: la investigació del segrest de la farmacèutica, que es va transformar en un drama humà, ple d'errors policials i judicials, i esquitxat pel periodisme escombraries.\nLa segona proposta de la tardor literària és La casa de foc, de Francesc Serés (14 d'octubre). Una nit d'hivern, un home arriba al Sallent de Santa Pau. Ben aviat, el nouvingut rep l'encàrrec de fer classes a la Mar, una noia de tretze anys. La casa de foc és una obra enganxada a la realitat i a la màgia, una història que recorre el nostre present i que ens parla del futur.\nEl tercer volum és L'esperit del temps, de Martí Domínguez (21 d'octubre). Una novel·la que reflexiona sobre les foscors més inquietants de la naturalesa humana.\nDesprés serà el torn d'Ànima de tramuntana, de Núria Esponellà (28 d'octubre). La història gira al voltant d'una arqueòloga que passa per una situació personal difícil després d'haver-se separat de l'home amb qui ha conviscut durant anys.\nTancarà la tardor literària d'enguany la presentació de L'agonia de Severià Vargas, d'Olga Xirinacs (4 de novembre). Un viatge fascinador pels set mars de la mà d'un home, potser excessivament gran per a un món tan petit.\nTotes les presentacions es faran a la biblioteca Joan Fontcuberta i Gel d'Argentona.


El nombre de meduses en els mars és ja major que el de peixos, adverteix Greenpeace | Consumer\nEl nombre de meduses en els mars és ja major que el de peixos, adverteix Greenpeace\nL'escalfament global i la desaparició dels depredadors contribueixen a l'augment d'aquests animals\nLes meduses, aquests éssers gelatinosos que arriben cada any en rajada a les platges mediterrànies, són un problema la resolució del qual passa per combatre les dues principals causes que ho originen: l’escalfament global i la desaparició dels depredadors naturals d’aquesta espècie marina, com la tonyina vermella, segons sosté l’organització ecologista Greenpeace.\n“En aquest moment, el nombre de meduses en els mars és major que el de peixos”, afirma Juan López d’Uralde, director de Greenpeace Espanya. “Les pràctiques pesqueres abusives i determinades arts de pesca estan esquilmando espècies com les tortugues o la tonyina vermella, la qual cosa redunda en la falta de depredadors. Tot això en un mar amb temperatures en augment que genera un ambient propici per a l’expansió de les meduses”, afegeix.\nÚltim banc de tonyina vermella\nPrecisament, el buc “Rainbow Warrior” de l’organització es troba ara a Líbia, on es concentra l’últim banc de tonyina vermella del Mediterrani. Més de 200 bucs de cèrcol pesquen actualment a la zona. Greenpeace exigeix mesures urgents que posin fre a la captura insostenible d’aquesta espècie.\n“Els impactes de la desaparició d’espècies són impredictibles, però en tot cas greus”, assenyala Sebastián Losada, responsable de la campanya d’Oceans de Greenpeace, que es troba a bord del “Rainbow Warrior”. “Per això, ara que encara som a temps, exigim a la Unió Europea que posi fi a la sobrepesca de la tonyina vermella”.\nEl Ministeri de Medi ambient estudia l’engegada de diferents mesures\nL’escalfament de les aigües també és propici per a l’expansió de les meduses, que avancen el seu viatge a les zones costaneres. En aquest sentit, els ecologistes fan una crida a combatre el canvi climàtic a través de mesures que redueixin les emissions de gasos contaminants com la introducció d’energies renovables.\nAltres causes que afavoreixen l’increment de meduses són la major afluència de nutrients en el mar, la urbanització costanera que genera aquesta contaminació, i altres desequilibris en l’ecosistema.\nPer combatre la plaga de meduses en el Mediterrani, el Ministeri de Medi ambient estudia l’engegada de diferents mesures. Analitza la possibilitat d’utilitzar xarxes fixes, barreres de bombolles i vaixells de pesca, si ben cap d’elles garanteix una eficàcia total.\nUn pla coordinarà les accions i tractarà d’evitar molèsties als banyistes. El Ministeri activarà un pla per gestionar la informació sobre la presència de cnidarios i coordinar les accions dirigides a evitar la seva presència a les platges.\nMentre, fonts científiques consideren que la col·locació de xarxes no és molt sostenible ecològicament perquè reté no només meduses, sinó també altres espècies marines. A més, aquestes xarxes no podrien impedir que els tentacles urticants arribessin a la zona de bany.\ndepredadors Greenpeace-ca medusas-ca peces-ca tonyina vermella


Home Peix Blau Graellada Omega-3\n300 g de patata, aigua, sal, 1 branca de farigola fresca, 1 gra d’all, 20 ml d’oli d’oliva, 60 g d’olivada, 2 fulls de pasta brick, 20 g de mantega, 30 g de parmesà, 4 g de sèsam, puré d’olivada, cruixent de parmesà, 4 lloms de salmó de 60 g, 8 seitons, 4 lloms d’emperador de 60 g, 4 supremes de llobarro de 50 g, 4 supremes d’orada de 50 g, 4 lloms de tonyina de 50 g, oli d’oliva, allada (oli, all, julivert), sal, pebre blanc mòlt, 4 g de flor de sal.\nPreparació: En primer lloc, prepareu el puré d’olivada. Peleu i talleu la patata a daus, i feu-la coure en aigua salada juntament amb la farigola i la dent d’all. Una vegada sigui cuita, traieu l’aigua, la dent d’all i la farigola, escorreu, i amb una forquilla aixafeu la patata i la barregeu amb l’olivada (puré d’oliva negra) i l’oli, i ho rectifiqueu de sal. A continuació, prepareu el cruixent de parmesà. Pinteu un full de pasta brick amb la mantega desfeta, i afegiu-hi el parmesà ratllat i el sèsam. Pinteu un altre full de pasta brick amb la mantega restant i tapeu i premseu bé els dos fulls. Talleu els fulls de pasta brick en forma de triangles, i enforneu-ho sobre un full de paper sulfuritzat a 160ºC fins que els cruixents estiguin ben daurats.\nEn un vas de túrmix, poseu-hi l’oli, l’all i el julivert i tritureu. Pinteu els peixos d’oli, feu-los coure en un a paella o en una graella, i després retireu i salpebreu. Escalfeu el puré. Emplateu el puré, els peixos, l’allada i al final punxeu el cruixent de parmesà en el puré d’olivada. Afegiu-hi flor de sal.\nFont: Gremi de peixaters de catalunya\nCalamarsons amb espàrrecs verds i salsa teriyaki\nBroquetes de peix a la barbacoa


Johanna Rose | Spotify\nFandango - Santiago De Murcia, Fahmi Alqhai, Pablo Martín, Juan Carlos, Rami Alqhai, Ignacio del Valle, Pedro Estevan, Agustin Diassera\nPièces de viole, Livre V: XVI. Prélude en Harpègement - Marin Marais, Javier Nuñez, Josep Maria Martí Duran\nPièces de viole, Livre III: I. Prélude - Marin Marais, Josep Maria Martí Duran, Javier Nuñez\nPièces de viole, Livre III: III. Grand Ballett - Marin Marais, Josep Maria Martí Duran, Javier Nuñez\nManuscript Vaudry de Sauzenay: IX. Passacaille (1699) - Robert de Visée, Javier Nuñez, Josep Maria Martí Duran\nJohanna Rose is a german gambist living in Seville, Spain. She has studied with Paolo Pandolfo, Rodney Prada and Vittorio Ghielmi and finished her studies with Ventura Rico at the Conservatorio Superior of Seville with the highest qualifications.\nHer recording of the sonatas by Carl Phillip Emanuel Bach has obtained excellent reviews from the specialized press, among others, the Gramophone magazine " [...] Johanna Rose draws out every ounce of intimacy and grace, too. These are beautifully sensitive, expressive and musically shaped performances…Her tone itself is glorious too: rich and dark, with an exceptionally attractive grainy edge to it.All in all, a really strong solo debut [...] "\nHer second solo album ‘Histoires d’un Ange’ - nominated three times for the German award 'Opus Klassik' - has been praised by the specialized press and radio, among others the BBC as ‘’deliciously contemplative’’ and has been selected as Cd of the week by the klassik radio Vienna and the german SR.\nIn her contemporary project with the argentinian clarinetist Diego Monte she has attracted the attention of composers such as Hilda Paredes who has composed a work especially for them, which was premiered at the Central Theater of Seville in March 2019.\nShe has recently founded her own group ‘Sarao de Musas’, together with the soprano Mariví Blasco, with whom she especially delves in Spanish baroque music.\nSeville, ES19 LISTENERS\nC.P.E. Bach: 3 Sonatas for Viola da Gamba\nListen to Johanna Rose now.\nListen to Johanna Rose in full in the Spotify app


Guesthouse Mountain Escape Revelstoke (BC) Canadà - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nGuesthouse Mountain Escape1640 Galt Crescent, Revelstoke, Revelstoke (BC), Canadà - Veure al mapaExcepcional9,6Basada en60comentarisGuesthouse Mountain EscapeVeure més fotos"Amazing unit, clean and well laid out. Everything you need i..."LhayesCanadaVeure més fotosVeure totes les 27 fotosExcel·lent ubicació 9,1Veure al mapa9,1UbicacióParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsbanyjardíaparcament de cotxesinstal.lacions de barbacoamagatzem d'equipatge\nSobre l'allotjament;DescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Revelstoke (BC), Guesthouse Mountain Escape és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Grizzly Plaza, Aeroport de Revelstoke, Museu Nickelodeon. Guesthouse Mountain Escape també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Revelstoke (BC). L'hotel ofereix magatzem d'equipatge, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, àrea de fumadors per garantir el més gran comfort possible als seus clients. L'ambient de Guesthouse Mountain Escape es reflexa en cada habitació. calefacció, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, cuina americana, nevera, forn microones són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com bany, camp de golf (a 3 km), esquí, jardí. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Revelstoke (BC), faci de Guesthouse Mountain Escape la vostra llar.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sebanyesquíjardíÀpats, begudes i refrigeriinstal.lacions de barbacoa Serveis i comoditatsmagatzem d'equipatgezona de fumadors Esports de terracamp de golf (a 3 km) Per als nenshabitació familiar Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsarticles de tocadorcuina americananeveraassecador de cabellempolles d'aigua de cortesiasala d'estarbarnussosestris de cuinatelevisió de pantalla planacalefaccióforn microones Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantYou must show a valid photo ID and credit card upon check-in. Please note that all special requests cannot be guaranteed and are subject to availability upon check-in. Additional charges may apply.\nPlease note that English, German, Dutch and French are spoken at this property. Comentaris recents de clients


Cervelló amb La Marató de TV3 - Inici\nData i hora oficial 16.06.2019 | 12:42\nCervelló amb La Marató de TV3\nDilluns, 10 de desembre de 2018 a les 11:00\nL’Ajuntament de Cervelló i diverses entitats de la població han preparat diferents activitats per recaptar fons per a La Marató de TV3 que enguany es centra en la malaltia del càncer.\nEn aquest sentit, diumenge 16 de desembre, el grup de Recerca i Gaudim Cervelló han organitzat la caminada Torrent Fondo – Penya Roja, que sortirà a les 9 hores del matí, des de l’Església de Sant Esteve. Es recomana portar calçat adient, esmorzar i aigua.\nEl mateix diumenge 16 de desembre, d’11 a 17 hores, el Grup d’Esplai El Raconet, ha preparat un parc infantil de Nadal on els infants de la casa, amb un donatiu previ, podran gaudir de les activitats organitzades per les entitats col·laboradores: circuit d’obstacles, passeig en carret, inflable rocòdrom, juga mou-te, xocolatada, encistellar, diables o pintar cares.\nDivendres 21 desembre serà el torn de la cursa-caminada nocturna, Cervelló Night Trail. Per a nens i adults, amb curses de 4 i 10 kilòmetres, el punt de sortida serà a les 18 hores, des de la plaça de l’Ajuntament i caldrà dur lot.\nPer poder participar en la cursa cal inscriure’s, fins al 20 de desembre, a l’Oficina d’Atenció a la Ciutadania de l’Ajuntament o el mateix dia de la caminada fins a les 17.30 hores a la plaça de l’Ajuntament. A més, si voleu participar com a voluntaris/es de la cursa-caminada caldrà enviar un correu electrònic amb les vostres dades a crvl.esports@cervello.cat.\nLa investigació dona vida és l’eslògan que la 27a edició de La Marató ha escollit per englobar la campanya d’enguany centrada en el càncer. Els beneficis obtinguts es destinaran a finançar projectes sobre la malaltia. Si voleu conèixer més dades sobre La Marató podeu consultar la web https://www.ccma.cat/tv3/marato/\nDarrera actualització: 12.12.2018 | 13:13


Infernal Running Prat Actiu!! 2019 | Runedia\nInfernal Running Prat Actiu!!\nDissabte, 01-06-2019 17:00\nLloc de la sortida: Parc del Riu\nFecha límite inscripciones: 1/6/19


Art. nr.: 505796 SKU: 505796 | EAN: 2050001146465\nGrænsetemperatur (max.)80 °CKabinetform (magnet)RundMagnettype (kategorisering)Permanent-magnetMateriale (LOV)N35
Mål, Ø20 mmProdukt dimension, højde10 mmRelæ-specifikationeruden kabinet
Remanens (max.)1.24 TRemanens (min.)1.18 T\nTeknisk informationNDFEB MAGNETZYLINDER N35 20X10MM Ver. 1


Disseny web per a bufet especialitzat en protecció de dades | La Teva Web\nDisseny web per a bufet especialitzat en protecció de dades\nAquesta setmana us presentem l'última pàgina web que hem publicat. Es tracta de l'espai web per a Lant Advocats, un bufet d'advocats amb seus a Barcelona i Madrid, especialitzat en l'adequació de les empreses a la llei de protecció de dades.\nPer al disseny web, teníem com a punt de partida un logotip corporatiu ja donat, on hi apareix la marca Lant Advocats en blau fosc, on la a és una arrova, per mostrar que és un bufet d'advocats especialitzat en internet, la protecció de dades i les noves tecnologies. Hem agafat de base aquest blau fosc, però l'hem rebaixat i apastelat, per fer-lo menys fred i més proper.\nEn el seu conjunt, amb el disseny web hem volgut presentar una pàgina web corporativa, tractant d'arribar a un equilibri entre la serietat i la confiança necessària en el sector, amb certs tocs de modernitat. Per exemple, mitjançant un blau fosc però molt actual (similar per exemple al que fa servir Instagram), o combinant tipografies de pal sec modernes i actuals amb altres serifa cursives, d'estil més clàssic. També es genera un cert contrast entre les imatges del sector legal, amb la solemnitat que comporten, amb un joc iconogràfic que rebaixa aquesta serietat.\nD'altra banda, és una pàgina web amb moltíssima informació en format de text. Per això hem fet un esforç de maquetació i de jerarquització de continguts perquè el client pugui navegar amb comoditat i consultar la informació que li interessi, sense generar rebuig per excés de text. El fet de ser un web amb molt text i una gran riquesa de paraules clau també ens ajudarà en la nostra estratègia SEO, responsabilitat de La Teva Web com experts en marketing online. En aquest cas, i després d'un estudi avançat de paraules clau, hem decidit treballar el posicionament web de paraules clau com a llei de protecció de dades, protecció de dades, avís legal web, corporate compliance o responsabilitat penal empreses, entre d'altres, prioritzant els serveis en els quals Lant Advocats hi estan especialitzats.\nDisseny web per Scribens Barcelona\nDisseny web i posicionament web per Scribens Barcelona.