Butlletí número 225 (dilluns 07/12/2009) - Continguts triats i enviats per Eugeni S. Reig\n1) Joan Solà - La vida rural\n2) Gabriel Bibiloni - Invertir i investir\n4) Màrius Serra - Rentable?\n5) Jaume Corbera - Una raresa\n6) Quim Gibert - Compte amb els de baobabs\n7) Joan Lladonet - Les absoltes pel català de La Franja de Ponent\n8) Presentació de “No mos fareu catalans” Història inacabada del blaverisme\n9) Número 44 de Flaixos d'actualitat\nPublicat en el suplement de cultura del diari AVUI dijous 3 de desembre del 2009\nAnys enrere el lúcid escriptor Joan Fuster comentava el contrast entre una concepció pairal de la llengua i una de ciutadana. I deia que la joventut, és a dir el futur, viu majoritàriament en ciutats i gasta una llengua que descriu els fets de la ciutat. Etc. Molts més anys enrere, el mallorquí Marià Aguiló tenia a la seva llar una mainadera mallorquina que li omplia el magí de somnis, de mots, de mites, de cançons i de refranys que l'empenyeran tota la vida a córrer per tot el domini lingüístic per recollir aquells tresors. Això mateix van fer molts altres benemèrits lingüistes i antropòlegs, i les notres biblioteques estotgen veritables meravelles de... fonamentalment de la vida rural, esclar. De tot el que gira al voltant de la "tríada mediterrània (blat, vinya, olivera), essència dels cultius catalans tradicionals", amb paraules de Josep Vallverdú recollides a la guia del Museu Vida Rural creat per la família Carulla en la seva casa pairal de l'Espluga de Francolí i ara generosament ampliat i modernitzat.\nSí, una autèntica meravella, amorosament conservada, restaurada i posada en acció. A més a més dels objectes, ja prou nombrosos, hi trobareu fotografies d'època i sobretot audiovisuals en què es fa veure com funcionava un molí d'oli, com es molia el gra, com es feia el pa als forns casolans o què era un cup de vi, com s'hi transportava el raïm amb les portadores i com se n'extreia el vi (piant). I, com insinuava, hi veureu tota mena d'oficis auxiliars, diguem-ho així: fusters, pastissers, ferrers, serrallers, boters, corders, espardenyers, basters...\nTot això era viu fins abans-d'ahir, fins fa cinquanta anys, i des de temps literalment immemorials. La nostra generació ha vist potser el trasbals més important de tota la història de la humanitat fins ara: l'arada romana arraconada d'avui per demà pel tractor; els tres mesos que durava tot el procés de la collita de cereals substituïts per un dia o dos de feina de la poderosa màquina de segar i batre. El mercat tradicional substituït per un altre de múltiple que es basa en el guany immediat. Dic fins ara perquè no sabem on durà els nostres fills la imparable velocitat de la tecnologia: ¿"sofriran" ells més encara que nosaltres? És ben probable.\nVam tenir la fortuna que ens acompanyés en la visita Jordi Llavina, que ara s'encarregarà de fer el catàleg de tot plegat. Li insinuo que vetlli per recollir aquella immensa riquesa de vocabulari (d'objectes i de processos); vocabulari que, d'altra banda, caldria que el posessin ja ara a les vitrines perquè els visitants el poguessin assoborir i anotar-se'l: l'aixada, els arpiots, el banc de fuster, el banc de collir olives; els carros de torn, d'escales, de trabuc; la garlopa (els oficis de fuster i de ferrer deuen ser dels més rics d'eines), el salador, el quinqué, el pes de ferro; la gran varietat de càntirs per carretejar i trascolar el líquid essencial de tota vida, l'aigua; ei, i la cadira paridora, que segur que no n'heu vist mai cap; i la riquesa dels pots d'apotecari de la farmàcia que la família tenia aquí mateix als segles XVIII-XIX, que us enlluernarà. I el pessebre secular. I l'agençament i el moblatge de la casa, amb els vestits d'època. I alguna escola, amb aquell vetust mapa d'Espanya...\nI, en altres sales, una pulcra col.lecció de plantes i flors. I l'evolució cap a la vida pagesa d'avui, de màquines i mercats ben diferents, que han substituït l'enginy multifacètic dels nostres avantpassats per l'enginy d'un xip d'ordinador. És així. Els museus no han pas de frenar la vida que corre sense aturador: però sí que ens és essencial i relaxant d'aturar-nos-hi un bell matí: ens cal conèixer el passat, no fos cas que ens penséssim que la llet surt dels brics.\nArticle publicat a l'Espira, suplement cultural del Diari de Balears, dissabte 28 de novembre del 2009\nEn espanyol i en català oficial hi ha la paraula invertir, que, a més del significat de posar una cosa en l'ordre o el sentit invers respecte de l'inicial, té el sentit de col·locar diners o capitals a una empresa o a un sector de l'economia a fi de treure'n beneficis. Doncs bé, a aquest darrer significat hi correspon en totes les llengües la paraula investir: anglès invest, francès investir, portuguès (i gallec) investir, italià investire, alemany investieren, etc. Correlativament hi ha nom investiment: anglès investment, francès investissement, portuguès (i gallec) investimento, italià investimento, alemany Investitionen; però espanyol inversión.\nEl significat primari de investir és 'posar algú en possessió d'una jurisdicció, poder, dignitat, càrrec, etc.'. I això prové del llatí investire (compost de vestire), que pren aquest sentit jurídic durant l'Edat Mitjana. En català medieval investir té entre altres aquest significat, que també correspon a la variant alterada envestir. I envestir agafa també a l'Edat Mitjana el significat de 'acometre' o 'atacar', possiblement a partir d'un ús militar: primer 'envoltar estretament' (com un vestit) una fortalesa o un grup de persones (assetjar), i després 'atacar'. Aquest procés es va operar en italià i es va exportar al francès i a l'espanyol, però Coromines creu que en català és una evolució autòctona. També és en italià que investire va agafar el sentit de col·locar diners en alguna empresa. Aquest significat ja es documenta el XIV. I de l'italià el nou sentit econòmic es va escampar modernament a totes les llengües europees, per mediació de l'anglès to invest, que es comença a documentar amb aquest valor en el segle XVII.\nEl misteri és l'espanyol invertir, amb una erra insòlita, que fa coincidir el mot amb invertir de invertere (compost de in i de vertere), és a dir, canviar la posició o el sentit d'una cosa, una paraula independent de la que ara ens interessa i que també tenen totes les llengües (en espanyol i francès aquest invertir es documenta en el segle XVI). Segons les dades del Corpus Diacrónico del Español, les primeres aparicions d'aquell valor semàntic (econòmic) es produeixen el segle XVIII, i el primer diccionari acadèmic que el recull és el del 1817 ("hablando de caudales es emplearlos, gastarlos"). D'on ve aquest invertir espanyol? En principi, pensaríem que de l'italià investire, com passa a totes les llengües, i que en el domini espanyol s'hauria confós amb invertir (capgirar) i s'hauria produït l'original canvi de forma.\nEn català la primera documentació coneguda de invertir és tardana: el diccionari de Belvitges, Esteve i Juglà (1803), que no defineix la paraula, però se suposa que només hi té el significat primari. A altres diccionaris del segle XIX apareixerà després el significat econòmic. Els diccionaris etimològics catalans, com els espanyols, no separen els dos sentits de invertir, i ens diuen que l'ètim és invertere, cosa que, en principi, no hauríem de creure per al significat econòmic. No vull, tanmateix, menysprear una dada: Coromines diu que invertere en la baixa època significava 'baratar, bescanviar' i que "partint d'aquesta accepció es passà a l'Edat Mitjana a 'esmerçar', 'esmerç' [fi segle XIII]". I dóna un text de c. 1283: "encara pren En G. de Ribes, en la ba<l.>lia de Ribes, inversió per sobreredeume, 62 sous". Una insòlita aparició de inversió en el segle XIII, i amb un significat no clar de tot; en les altres llengües el mot comença a circular en el segle XVI, naturalment amb el significat de 'capgirament'. El bot entre el segle XIII i el XIX és massa gros perquè puguem veure una relació entre els dos usos.\nÉs difícil, vista la unanimitat de les llengües europees en la forma investir i l'ús modern del mot en la majoria d'aquestes llengües, creure que el català invertir sigui autòcton i procedent de invertere. Ni tampoc, segurament, en espanyol. Sempre amb la predisposició a alterar aquesta visió si altres dades que puguin sorgir ho aconsellen, crec que es pot considerar que el català invertir, en el sentit econòmic, és un castellanisme modern, que, com tants altres que aquí hem denunciat, separa el català de la unanimitat de les llengües europees.\nPublicat en el llibre PRENINT EL DEMBLE A LES PARAULES d'Antoni Llull Martí (Edicions Documenta Balear, Palma, 2009, pàg. 107 )\nAquest extraordinari mamífer que té ales i vola com els aucells és, em sembla, l'animal que més noms té en català, i no tenc notícia d'altra llengua en la qual en tengui tants. El diccionari d'Alcover i Moll, a l'entrada «RATA-PINYADA» en facilita els següents: rata-penada, rat-penat, rata-pinyat, rata-patxec, ratapenarra, rata-penat, rata-penella, rata-penera, rata-penyada, rata-petenera, rata-pinyat,\nrataplanera, rataspinyada, rata-pinat, rata-pinella, pinya-rata, rat-pelat, i a més, a altres entrades, muricec, muriac, voliac i volicec. I és ben possible que se'n deixassin qualcun o me l'hagi deixat jo en copiar-los.\nEn aquests composts, pinyada no té res a veure amb ‘pinya' ni penat o penada amb ‘pena'. Són formes procedents del llatí pinnatus (en femení pinnata), derivat de pinna ‘ploma' que vol dir ‘proveït de plomes' i també, per ampliació del seu significat, ‘alat'. És a dir, que rata-pinyada, rat-penat i formes semblants signifiquen ‘rata amb ales'. Un altre cas d'etimologia embullosa, és el del francès chauve-souris, que sembla que vol dir ‘rata calba', perquè el primer mot coincideix formalment amb el que significa ‘calb', però és possible que aquest chauve correspongui a l'antic francès choue, nom que es donava a l'òliba (actualment chouette), és a dir, que chauve-souris podria voler dir «òliba-rata».\nAquest animalet, considerat lleig per quasi tothom, tenia en llatí un nom ben eufònic. Es deia vespertilio, mot format damunt vesper, ‘vespre', perquè surt a entrada de fosca, i en algun parlar italià s'hi troba encara talment, i en alguns altres com a vespertillo, que amb el temps es canvià en vipistrello i finalment en pipistrello que és el nom que actualment li donen. I en castellà s'ha conservat vespertillo, que coincideix, gràficament, amb l'antic mot italià.\nMuricec, significa literalment ‘ratolí cec', com el castellà murciélago, alteració formal de murciégalo, ampliació de mur ciego (mur ‘ratolí', en castellà antic), nom també impropi, perquè les rates-pinyades no són cegues, i a més, mitjançant l'emissió d'ultrasons, poden volar dins una completa obscuritat sense xocar amb cap obstacle. Volicec és un mot creat a imitació de muricec, deformat per analogia de volar, i em sembla que es diu a molts pocs llocs.\nEls validadors ortogràfics dels programes informàtics permeten esmenar molts errors, però també en consoliden d'altres. La gent passa pel corrector el que tecleja a l'ordinador com qui passa un brou pel colador xinès. Potser l'excepció serien les xarxes socials, perquè no em sembla que gaire gent validi el que penja al mur del Facebook i encara menys els microtextos que difon a través del Twitter, adscrits al llenguatge sms. En canvi, molts correus i apunts de blog estan més corregits que una redacció escolar. Tanta fal·lera correctora resulta molt lloable, però cal advertir que la validació automàtica també consolida errors flagrants. Per exemple, un cert ús de l'adjectiu rentable. Sovint rebo correus d'entitats financeres que m'ofereixen productes molt rentables. Volen dir rendibles, és clar, però com que el validador ortogràfic català no els recusa l'adjectiu rentable (“que es pot rentar”) tiren pel dret amb la consciència ben neta. I, és clar, la roba ja m'agrada rentable, però les inversions les preferiria rendibles. A menys que en realitat parlem de blanquejar capitals, l'única circumstància possible en la qual els diners són rentables (i rentats).\nArticle publicat en el DIARI DE BALEARS diumenge 29 de novembre del 2009\nAquests dilluns i dimarts 23 i 24 de novembre el món acadèmic filològic de Mallorca ha oferit un homenatge, un reconeixement, a una de les figures avui més importants de la Filologia Catalana, el mallorquí Joan Veny Clar (Campos, 1932), durant quasi mig segle professor a la Universitat de Barcelona i des de 1978 membre de la Secció Filològica de l'Institut d'Estudis Catalans. El Dr. Joan Veny ja havia rebut a l'Illa reconeixements des de les institucions i la societat civil, però li mancava aqueix reconeixement acadèmic que ara li han oferit personalitats científiques relacionades amb l'estudi de la llengua provinents de tots els Països Catalans, en uns actes patrocinats i organitzats per l'Obra Cultural Balear i acollits per la Caixa d'Estalvis de les Balears. Les jornades, amb assistència notable de públic, especialment d'estudiants, han remarcat la importància de l'obra científica de Joan Veny en els camps de la dialectologia catalana, el coneixement de la llengua antiga, la romanística, l'onomàstica i la terminologia de la naturalesa, i han posat èmfasi, també, en la seva excel·lència literària i la seva extraordinària bonhomia. Una valuosíssima combinació de qualitat humana i qualitat científica.\nDins aquestes sessions va sortir a rotle, era inevitable, la qüestió de la preparació dels estudiants actuals de Filologia Catalana (ara es prefereix dir-ne ‘llengua i literatura catalanes', perquè els possibles alumnes no es facin por amb una paraula tan lletja; com si de les matemàtiques se'n digués ‘aritmètica i geometria', posem per cas), quasi ignorants de llatí i, molt majoritàriament, ignorants del tot de qualsevol altra llengua romànica que no siguin el català i l'oficial de l'Estat. ¿És lògic que estudiants de llengües romàniques tenguin uns coneixements magríssims de la soca original d'aqueixes llengües? Sabem que arriben a la universitat ja pràcticament desproveïts d'aquests coneixements, gràcies a les successives reformes que han anat reduint al mínim la presència del món clàssic a l'ensenyament secundari i mitjà, però pareix encara més absurd que tota l'exigència de llatí es redueixi a 6 crèdits de primer curs en tota la carrera, amb la possibilitat remota de fer més endavant una optativa que ha de tractar de l'evolució del llatí a les llengües romàniques.\nEs pot entrar en la història contemporània amb una noció esquifida de la història anterior? Podem comprendre el present sense conèixer el passat? Quant al coneixement del món romànic, el nostre àmbit cultural natural, la situació és idèntica, si no pitjor: esvaït pràcticament el francès dels instituts, els estudiants que arriben a la universitat just saben una mica d'anglès (que l'hagin aprovat no és garantia de res) i no tenen cap noció dels parlars de la nostra branca lingüística, excepte de castellà i de català. La universitat, a casa nostra, ofereix als alumnes de "Llengua i Literatura Catalanes" una segona llengua, que pot ser portuguès o francès, però no totes dues a la vegada, la qual cosa els limita forçosament a una de sola.\nI hi ha també un "Origen i interrelació de les llengües romàniques", i ja està. ¿Es poden formar romanistes amb aquesta escassa preparació a la matèria? És evident que no. I tot això que val per als estudiants de català val per als d'espanyol, perquè els plans estan fets amb el mateix patró. Cap de les dues vies no permet una formació ampla i general romànica. Això sí, tots han de fer com a mínim una assignatura en anglès i tenen un caramull d'optatives d'anglès. Amb aquests plans d'estudi es vol assegurar que els graduats sàpiguen anglès, però es minimitza el coneixement del nostre entorn romànic. Aquesta migrada formació impedeix que es formi cap possible romanista, amb la qual cosa aquesta ciència està destinada a la desaparició, a part de provocar absurditats com que un catalanoparlant se'n va a França o Itàlia i en aquests estats cerca de comunicar-s'hi en anglès, normalment macarrònic.\nEl Dr. Joan Veny Clar, reconegut internacionalment dins la Filologia Romànica, ha fet tota la seva producció científica en català, castellà, francès i italià (i potser, no ho sé cert, en qualque altra llengua romànica), i gràcies a la seva formació universitària panromànica és capaç de relacionar qualsevol forma catalana amb les equivalents arreu del territori de la Romània, i és així que ha obtengut les dades necessàries, en moltes d'ocasions, per a poder resoldre o explicar fenòmens catalans que pareixien estranys o havien restat foscs. Una formació completa que l'ha duit a ser una autoritat en la matèria. La pobresa de la formació actual, on l'única preocupació pareix que és l'anglès (l'alienació lingüística es manifesta per moltes de vies), fa augurar que personalitats com Joan Veny seran una absoluta raresa, dins 20 o 30 anys, una vegada hagin cessat aquells qui, un poc més joves, encara varen ser a temps a formar-se en aqueix camí de la romanitat.\nNomés un apunt, per a acabar. La UIB, com moltes d'altres universitats catalanes, obliga a fer matèries en anglès a totes les carreres i fins i tot ofereix carreres senceres en anglès, i tothom ho troba bé. ¿Què passaria si es decidís que a totes les carreres s'han de fer matèries obligatòriament en català? ¿I per què no s'ofereixen carreres íntegrament en català? Ara, ni tan sols "Llengua i Literatura Catalanes" és íntegrament en català.\nCompte amb els de baobabs\nEl terra del B612, l'asteroide on habitava el petit príncep, estava infestat de llavors de baobab. Per al jovencell personatge d'Antoine de Saint-Exupéry, es tractava d'«unes llavors terribles» perquè «d'un baobab, si no hi ets a temps, ja no te'n pots desfer mai més. Ocupa tot el planeta. El forada amb les arrels. I si el planeta és massa petit i hi ha massa baobabs, el rebenten». Això explica que els matins, un cop llevat i arreglat, el petit príncep també arregli «amb compte el planeta. T'has d'obligar regularment a arrencar els baobabs així que els distingueixes (...) És una qüestió de disciplina».\nEl nostre homenet sap que arreu creixen bones i males herbes, de les quals hi ha llavors que «són invisibles. Dormen en el secret de la terra fins que a alguna li ve la fantasia de despertar-se... Aleshores s'estira, i primer creix tímidament cap al sol un petit i inofensiu branquilló molt bonic (...) Però si és una planta dolenta s'ha d'arrencar de seguida, així que la reconeixes».\nEn un context fictici com el que ens pinta el petit príncep, la proliferació a tort i a dret de baobabs converteix aquests magnífics arbres en un autèntic perill per a la sostenibilitat de l'asteroide. En el Senegal i a d'altres punts de l'Àfrica negra, en canvi, el baobab és un arbre sagrat. La fruita del baobab, per exemple, és utilitzada per fer minvar els mals de panxa i altres malestars.\nSaint-Exupéry, que exercint d'aviador va anar de La Seca a La Meca, ens fa observar que allò que és beneficiós i estimat en un indret, no necessàriament és beneficiós i estimat a tot arreu. Ans al contrari, pot causar estralls irreversibles en altres indrets, especialment quan creix de forma indiscriminada. La massificació i les tendències invasives no només provoquen dinàmiques destructives en l'àmbit natural, sinó també en el lingüístic. La degradació del territori és directament proporcional a la degradació de la llengua territorial, sobretot quan aquesta és una llengua minoritzada. Tan sols cal passejar per les zones turístiques o sobrepoblades per verificar-ho.\nEls fluxos migratoris preocupants són aquells que es produeixen en massa. En aquest sentit, des de les darreries del segle XIX fins avui, el Principat de Catalunya no ha deixat de rebre fornades de nouvinguts, bàsicament de terres de parla castellana. Tant cert és, que dels dos milions d'habitants de fa un segle llarg hem passat a tenir-ne més de set. Probablement és un fenomen únic a Europa però que forçosament ha de repercutir en l'equilibri natural i lingüístic. Cal constatar, però, que els primers murcians arribats a Barcelona, arran dels projectes urbanístics que envoltaven l'Exposició Internacional de 1929, fàcilment es van integrar tan econòmicament com lingüística. Posterioment l'adaptació dels immigrants ha estat més complicada. I és que molts no han volgut adoptar el català ni en el decurs dels 30 anys de postfranquisme. Això explica que els que aterren ara d'Amèrica del Sud i altres continents no tinguin referents clars on emmirallar-se i que sovint tampoc vulguin aprendre la nostra llengua. És aleshores quan el castellà, l'anglès, el francès, el portuguès... esdevenen veritables baobabs lingüístics. Perquè un cop arrelen en l'espai vital d'altres llengües, generalment les que no tenen estat propi, es produeixen desgavells lingüístics. O, si voleu, ecolingüístics.\nEn rigor, l'episodi principesc amb els baobabs no és més que una impressionant lliçó d'ecologia pràctica, a cavall de l'esforç i la tendresa, que desautoritza a aquells que han volgut fer passar El petit príncep per un conte infantil d'allò més innocent.\nQuim Gibert, psicòleg i coautor d'El despertar dels Països Catalans.\nArticle publicat en indirecte.cat dijous 29 d'octubre del 2009\nLes absoltes pel català de La Franja de Ponent\nQue el català sigui llengua cooficial als Països Catalans ha estat el fet més important que li podia ocórrer per iniciar i continuar el camí de la normalització lingüística. Però que sigui aquesta la llengua pròpia de tot el territori i l'única amb aquesta condició ha estat la clau perquè fos adoptada com a llengua vehicular a l'escola, perquè fos la llengua de l'Administració, perquè es pogués fer la Llei del Català, etc., i perquè els defensors de la llengua castellana es posassin nerviosos en més d'una ocasió. Una altra cosa és que els governants dels diferents territoris, que eren més partidaris de la nació o de la regió, hagin intentat minimitzar o maximitzar el significat de l'expressió.\nTant els qui defensam que la llengua oficial única del territori és la llengua catalana, com els qui defensen la cooficialitat, o els que retirarien aquesta oficialitat, tant si volen que aquesta llengua perduri com si la volen fer desaparèixer, saben que el fet que sigui també llengua pròpia és molt important, ja que significa que és la llengua del poble català, perquè és la llengua històrica, perquè és la llengua més antiga, perquè és la llengua dels habitants dels Països Catalans; i que les llengües posteriors han arribat de la mateixa manera que arriben a qualsevol part del món. Una ha arribat per la força de les armes, primer, i després amb la immigració i les altres llengües han arribat amb persones que han vengut a fer feina aquí, turistes que ens visitaven o viatgers que venien per fer els seus negocis. Davant una inundació de llengües, com ha passat durant els darrers anys, la llengua oficial i pròpia del territori és la llengua del país, i per tant, no hi hauria d'haver cap problema perquè la gent que vol quedar-se a viure aquí l'adoptàs com a seva. El fet diferencial que entorpeix aquesta qüestió és l'existència de la llengua castellana, que a més de ser oficial aquí, és l'única llengua oficial de l'Estat. I per fer front a aquest desavantatge, no ens queda més remei que utilitzar el fet primordial que sigui la catalana, la llengua pròpia.\nÉs per això que els que defensen i volen imposar el castellà com a única llengua de tot el territori, i que les altres només serveixin per a la intimitat, com ha dit sempre Aznar, s'han posat a defensar que el castellà també és llengua pròpia del Principat, de les Illes Balears i del País Valencià. Aquesta defensa que no s'aguanta des del punt de vista històric ni científic per cap banda, demostra la importància que donen a l'expressió “llengua pròpia”.\nDoncs el Govern d'Aragó, coneixedor d'aquesta qüestió, ha elaborat una proposició de llei d'ús, protecció i promoció de les llengües pròpies, que ara es troba a discussió al seu Parlament, en la qual neguen la cooficialitat a aquestes llengües. Es refereixen al català i a l'aragonès, i així ho manifesten a la seva proposició. No amaguen el nom de català, encara que també usen, emparats per la Constitució espanyola, el terme de modalitats lingüístiques. No se sap si aquest nom acabarà a la llei que s'aprovi, ja que són uns quants els partits que no volen ni sentir-ne parlar. Amb l'adopció de l'expressió de llengües pròpies d'Aragó, el català i el castellà, han desactivat l'expressió, ja que els fragatins mai no podran dir que tenen el castellà i el català, i aquesta com a llengua pròpia, ja que se l'han feta seva per a tot el territori. Se l'han feta seva, per fer-la desaparèixer definitivament, ja que és una Llei, que s'ha elaborat per la promesa feta fa més de 10 anys, de Marcelino Iglesias i per les crítiques rebudes del Consell d'Europa. És una llei que s'omple la boca de bones paraules i bones intencions, però que no posa aquestes llengües com a obligatòries ni tan sols a l'escola. Allà seran voluntàries, com ho han estat fins ara, així que no canviarà res, però, per si de cas han devaluat l'expressió llengües pròpies, estenent la propietat a tot Aragó i aquesta expressió, la de “lenguas propias” l'han usada 66 vegades en el text de la proposició de llei.\nNo mos fareu catalans” Història inacabada del blaverisme\nL'espai PaisValencià té el plaer de convidar-vos a la presentació del llibre “No mos fareu catalans” Història inacabada del blaverisme de Francesc Viadel (Publicacions de la Universitat de València, 2009\n- Francesc Viadel (periodista i escriptor)\n- Josep Lluís Albiñana (president del Consell Autonòmic del País Valencià)\n- Toni Mollà (periodista i sociòleg)\n- Ferran Espada (director d'El Punt-Barcelona)\nDimecres 9 de desembre, 19:30h\nLlibreria Ona (Gran Via de les Corts Catalanes 654, Barcelona)\nNúmero 44 de Flaixos d'actualitat


Pregunta: Barcelona Alaves Donde Ver? - Guía de viaje de Barcelona\nPregunta: Barcelona Alaves Donde Ver?\nYou might be interested: Pregunta: Tienda Aliexpress Barcelona Donde Esta?


Azar objetivo: Jane Austen: una vida\nPublicado por Aineta en 19:59\nNo he llegit res de l'autora i, espero no tardar massa. Per quin em recomanes començar?\nQuadern de mots: El meus preferits són Orgull i prejudici i Persuasió, encara que són una mica diferents. Pots començar pel primer o per Sentit i sensibilitat. De totes maneres qualsevol estirà bé.\nmiraré de trobar-ne algun dels que dius a la biiblioteca\n19 de julio de 2012, 9:55


Presentació del llibre il·lustrat “La primera astronauta” de Cristina Serret – La Fatal\nPresentació del llibre il·lustrat “La primera astronauta” de Cristina Serret\nLa periodista i escriptora Cristina Serret presentarà el seu llibre “La primera astronauta: Valentina Tereixkova i la conquesta de l’espai” (Ara Llibres), un àlbum il·lustrat que retrata la biografia de la primera dona que va viatjar a l’espai. Veniu a descobrir aquest títol i emporteu-vos el vostre exemplar signat per l’autora. A més, durant la presentació es proposaran activitats infantils per conèixer el personatge de la Valentina Tereixkova.\nA “La primera astronauta: Valentina Tereixkova i la conquesta de l’espai”, Serret ens explica que quan Valentina Tereixkova era una nena es passava el dia mirant el cel perquè sentia la necessitat d’enlairar-se. I el seu somni es va fer realitat: va aconseguir viatjar a l’espai exterior! En aquest llibre recorrereu la seva vida i la de l’apassionant cursa per explorar l’univers. Com és el sistema solar? Com vesteix una astronauta? Quan vam arribar els humans a la Lluna? Un llibre per volar ben lluny!\nCristina Serret (Reus, 1973) és llicenciada en Periodisme per la Universitat Pompeu Fabra, i en Administració i Direcció d’Empreses per la Universitat de Barcelona. Ha treballat en diversos mitjans de premsa escrita i en el sector de la producció editorial. En l’actualitat és redactora del Diari Més i escriu a la secció Ara Kids del Diari Ara. Col·labora habitualment en revistes com Descobrir, Sàpiens o Viatges National Geographic, i és autora d’alguns llibres de divulgació i de la guia per a famílies “Explorem Tarragona”.\nDissabte 09 abr. 2022


BOTSWANA: La història dels bosquimans | Africanlanders\nEls bosquimans, també coneguts com el poble San, són considerats la tribu més antiga que encara existeix avui al món. Segurament, els haureu vist a moltes fotografies amb els seus cossos d’estatura menuda quasi nus cobrint les parts íntimes amb pells d’animals, la seva pell arrugada, els seus cabells negres arrissats en petits flocs sobre el crani i els ulls molt ametllats protegits per unes parpelles gruixudes. Actualment, la gran majoria viuen a Botswana tot i que molts han deixat enrere les tradicions ancestrals d’aquest poble milenari. La seva història és una lluita constant per a la seva supervivència i per mantenir el seu estil de vida en un món actual on la globalització i el progrés de la “vida moderna” s’han imposat.\nEls primers signes d’aquest grup tribal el trobem al paleolític superior (entre 33.000 anys i 9.000 anys aC) i el situem a tota la zona de l’Àfrica Austral. Van ser desplaçats per tribus més violentes i nombroses com els bantus, i també martiritzats i esclavitzats per les potències colonitzadores com els bòers, els alemanys o els anglesos. De fet, els colonitzadors són els que van anomenar aquest grup com a bosquimans, que significa “els homes del bosc”. Actualment, en trobem pocs a la zona de la Reserva del Desert del Kalahari i molts a les afores de grans ciutats i poblats de Botswana.\nSón un poble considerat caçadors-recol·lectors. No treballen ni l’agricultura ni la ramaderia, no treballen el metall, no viuen en grans poblats, no tenen escriptura pròpia; però tenen un gran coneixement de la naturalesa i dels animals (això els permet viure a prop de molts depredadors), elaboren eines complexes a través de pedres, realitzen moltes pintures rupestres i tenen una manera de comunicar-se molt sofisticada amb el seu llenguatge. L’idioma San és una llengua khoisànide on destaca la presència de clics (és a dir, sorolls que es fan petant la llengua) com a fonema. El 70% de totes les seves paraules comencen amb un espetec com a so.\nSón pobles nòmades que recol·lecten fruits, herbes i arrels d’arbres; i cacen antílops amb petites llances elaborades per a ells mateixos. Viuen en cases iglús elaborades amb branques i cobertes amb pells d’animals. I, moltes vegades, durant l’estació de pluges habiten dintre de coves situades al bosc i a les muntanyes.\nEls San creuen que les malalties són causades pels esperits dels avantpassats que intenten emportar-se a una altra vida el malalt. Per això, moltes vegades realitzen balls curatius al voltant del malalt, així com també elaboren plantes curatives que recol·lecten ells mateixos. També realitzen altres rituals sagrats com, per exemple, per a invocar la pluja.\nEl poble San ha perdurat durant milers d’anys perquè ha mantingut sempre un gran equilibri entre els recursos que obtenien de la naturalesa i la supervivència de la seva població. Només cacen els animals justos per a alimentar-se i per a usar les seves pells com a peça de roba o protecció pels seus habitatges; recol·lecten les plantes que necessiten per aquell dia sense guardar-les i sense arrencant-ne més del necessari; tenen una visió molt cooperativista de la comunitat, on tots els aliments que obtenen es reparteixen de forma igual entre tots els membres del poblat; és un poble totalment igualitari on cap sexe predomina sobre l’altre; no conceben el concepte de propietat privada ni d’avarícia; i tenen un gran respecte i confiança per a tot el grup cuidant de la gent gran i dels malalts.\nEl fet de ser nòmades, de tenir un estil de vida poc avariciós i d’obtenir just lo necessari per sobreviure i per alimentar-se, ha provocat que la natura s’hagi regenerat permetent que aquest grup tribal pugui continuar obtenint els recursos naturals per a la supervivència de la seva història. El seu pitjor enemic no ha estat l’escassetat d’aliments ni el canvi climàtic; sinó que l’ha trobat en el propi govern del país de Botswana, que els ha volgut integrar a la vida moderna apartant-los de les seves terres i les seves tradicions, tot i que com s’ha vist a posteriori els propòsits eran totalment uns altres.\nCap al 1980, el govern de Botswana va descobrir la presència de diamants a la Reserva del Desert del Kalahari, les terres on habitaven els poblats San. Amb l’argument d’ajudar els bosquimans a iniciar-se al progrés de la globalització, oferint-els-hi una educació i volent-los integrar a la societat urbana; el govern de Botswana va decidir expulsar aproximadament els 5.000 San que vivien a les seves terres i traslladar-los de forma obligatòria a assentaments col·locats fora de la Reserva del Kalahari. A més a més, un altre motiu que va donar el govern, va ser la promoció del turisme i la conservació ambiental de la Reserva del Desert del Kalahari (evitant la caça d’animals pels pobles San). Darrere d’aquesta expulsió, molts hi veien la mà del govern que considerava els San un destorb per a beneficiar-se de l’extracció de diamants, una de les fonts de riquesa principals del país.\nMalgrat que molts San van intentar tornar a les seves terres, el govern va prohibir la caça dins la Reserva (excepte pels turistes que cacen a propietats privades pagant una quantitat important de diners); i va tancar els pous i l’accés a l’aigua fent quasi impossible la supervivència a dins la Reserva. Els hi van treure tres elements primordials per a l’estructura social del poble San: la caça, l’aigua i l’estil de vida nòmada que sempre els ha caracteritzat.\nTribu San a la reserva del Kalahari\nEl govern va oferir al poble San cases de formigó a prop de les ciutats com els campaments de Kaudwane, Xere i New Xade. Per a ells, aquests campaments eren coneguts com “el lloc de la mort”; per tant, ja us podeu imaginar quin futur els esperava. Els nens poden anar a l’escola, però el problema és que allà no ensenyen el seu idioma (només ensenyen setsuana i anglès); i per tant, la comunicació es fa molt complicada fent que molts d’ells abandonin l’escola prematurament.\nA més a més, el fet d’establir un poble nòmada a un lloc fix ha provocat que molts d’ells s’hagin trobat amb un estil de vida imposat. Són molts els que veuen els bosquimans com ciutadans de segona. Aquesta diferència provoca que actualment molts San caiguin en l’alcoholisme, el sensellarisme, la pobresa extrema, la depressió, la marginació i la sida. A dia d’avui, alguns treballen com a pastors o servidors de terratinents que necessiten mà d’obra barata pels seus cultius. D’altres, viuen en la pobresa només ingressant petits ingressos que dóna el govern i que no són suficients per viure al dia a dia.\nEl mateix govern de Botswana que promociona el turisme per a visitar comunitats San són els que posen dificultats per a mantenir les seves tradicions. De fet, l’any 2002 va començar un judici contra el govern de Botswana per l’expulsió dels San de les seves terres. Després de 4 anys, els jutges van dictaminar que l’expulsió era il·legal i inconstitucional i que els San tenien dret a viure a la Reserva del Kalahari, que ha sigut el seu lloc durant milers d’anys. El portaveu dels bosquimans, Roy Sesana, va declarar quan va sortir la sentència: “Avui és el dia més feliç per a nosaltres, els Sans. Hem plorat molt, però avui plorem de felicitat. Per fi ens han deixat lliures. Les expulsions han sigut molt doloroses per al nostre poble. Esperem que ara poguem tornar a casa, tornar a la nostra terra”.\nTanmateix, la felicitat ha durat molt poc. El govern ha intentat posar pals a les rodes durant el compliment d’aquesta sentència. Per exemple, ha denegat l’entrada al país d’un dels advocats defensors de la causa San, l’escocès Gordon Benett; ha imposat un preu per a obtenir aigua dins la Reserva i un límit anual d’animals a caçar; i ha col·locat guàrdies a l’entrada de la Reserva per a controlar les persones que hi entren.\nEl poble San és un poble destinat a desaparèixer. Si no aconsegueixen trobar un equilibri entre progrés i tradició; i a la vegada no canvien les polítiques del govern que els va silenciant a poc a poc, al poble San li queda pocs anys de vida.\nTot i això, han sorgit diferents associacions de bosquimans que lluiten pel seu dret a tornar a les seves terres. A més a més, des de vàries comunitats de fora de la Reserva s’han anat gestionant diverses iniciatives per donar a conèixer la seva cultura i trobar una nova manera digne de viure a cavall del progrés i la tradició.\nNosaltres vam visitar el museu San de D’kar, situat a pocs quilòmetres de Ghanzi. Es tracta d’una associació de bosquimans que gestionen un petit museu on podem conèixer més detalls de la història del poblat San; i a on també trobem un projecte artístic molt interessant: el Kuru Art Project. Per a més informació, cliqueu aquí.\nPintures rupestres San


L'Hemisferic And El Museu De Les Ciencies Principe Felipe In Dus Editorial Stock Image - Image: 35614274\nvalencia spain l felipe principe hemisferic museu arts panoramic city hi structure building panorama travel contemporary urban planetarium landmark outdoors futurustic scene exterior interactive opera education science europe laserium famous house water futuristic buildings santiago museum entertainment cinema culture tech destinations traditional calatrava imax built design architecture\nL Hemisferic and El Museu de les Ciencies Principe Felipe in dus\nVALENCIA, SPAIN - AUGUST 26: Panoramic view of City of Arts and Sciences on August 26,\nVALENCIA, SPAIN - AUGUST 26: Panoramic view of City of Arts and Sciences on August 26, 2013 in Valencia, Spain. L'Hemisferic and El Museu de les Ciencies Principe Felipe in dusk time\nID 35614274 © Iakov Filimonov | Dreamstime\n800x273px(2.7" x 0.9" )@300dpi0.3MBjpg\n2967x1010px(9.9" x 3.4" )@300dpi3.4MBjpg\n3831x1305px(12.8" x 4.4" )@300dpi5.4MBjpg\n4846x1650px(16.2" x 5.5" )@300dpi8.3MBjpg\n8299x2827px(27.7" x 9.4" )@300dpi18MBjpg\n11737x3998px(39.1" x 13.3" )@300dpi134.2MBtiff\nEl Museu de les Ciencies Principe Felipe and LHemi\nCity of Arts and Sciences in evening\nPanorama of City of Arts and Sciences. Valencia, Spain\nView of L'Hemisferic and El Museu de les Ciencies Principe Felip


Набор: Раковина 60 + Start Flow Смеситель для раковины\nНабор: Раковина 55 + Start Edge Смеситель для раковины\n433 000,00 RRP incl. VAT\n490 000,00 RRP incl. VAT\n319 000,00 RRP incl. VAT\nРаковина встраиваемая 55\n798 000,00 RRP incl. VAT\nРаковина накладная 55\n445 000,00 RRP incl. VAT\n513 000,00 RRP incl. VAT\n1 368 000,00 RRP incl. VAT\n627 000,00 RRP incl. VAT\n353 000,00 RRP incl. VAT\n593 000,00 RRP incl. VAT\n673 000,00 RRP incl. VAT\n901 000,00 RRP incl. VAT\n809 000,00 RRP incl. VAT\n1 379 000,00 RRP incl. VAT\n1 357 000,00 RRP incl. VAT\n1 550 000,00 RRP incl. VAT


Alguna Pregunta - Final MIXOLOGY COMPETITION\nComunicació corporativa i publicitat\nFinal MIXOLOGY COMPETITION\nLa Denominación de Origen Cava celebró el pasado 5 de junio la Gran Final del concurso de coctelería ‘Cava Mixology Competiton’ en la mítica sala Luz de Gas de Barcelona. Doce finalistas compitieron por ser el/la ‘Mejor Barman Internacional en Cava’.\nEl cóctel ganador ha recibido el nombre de ‘Cóctel Cava Barcelona’ que será promocionado a nivel internacional.\nEl concurso, dirigido exclusivamente a cocteleros profesionales, ha realizado pruebas en Londres, Nueva York, Barcelona, Madrid, Málaga y San Sebastián durante 2017 y 2018 donde se han presentado más de 150 barmans.\nEste certamen nació con la intención de explorar nuevas expresiones del cava a partir del arte de la coctelería y es una apuesta ‘clara’ del Consejo Regulador del Cava por integrar el Cava como cóctel entre los profesionales y promover su consumo entre los consumidores más jóvenes.\n#CAVAsound amb el Consell regulador del Cava\nAlguna Pregunta és una productora de continguts a mida. Creiem en la creativitat transversal. Si tens formats, idees i projectes propis podem ajudar-te a fer-los realitat.\nAv. Diagonal 177, planta 12 08018 Bcn\n2022 © Alguna Pregunta TV


L'espai oferirà els primers plats que es feien al Celler de Can Roca\nGirona - Dimarts, 26/05/2020 | Actualitzada 15/06/2020 - 15:05\nL’espai de l’Àgora del Mas Marroch de Vilablareix (Gironès) obrirà les portes el 4 de juny en un restaurant improvisat per oferir els primers plats que van crear els germans Roca. Les reserves ja estan obertes i ja hi ha totes les taules ocupades durant el primer cap de setmana.\nEl preu per persona, de mitjana, serà d’entre 30 i 50 euros. De moment, la capacitat seran 50 persones, però es calcula que a mesura que es relaxin les normatives sanitàries, es pugui ampliar l’aforament ja que l’espai compta amb 400 metres quadrats. D’altra banda, l’obertura del Celler de Can Roca encara no té data a l’espera de com evoluciona la situació i també de la reactivació de la mobilitat.\nEls germans Roca obriran el nou restaurant dijous de la setmana que ve a l’espai de l’Àgora que hi ha al Mas Marroch, a Vilablareix (Gironès). Es tracta d’un espai que els tres germans utilitzaven per a casaments i altres esdeveniments. A partir d’ara, es mantindran els usos, però també s’hi afegirà aquest nou restaurant que obrirà, en principi, del 4 de juny al 31 d’octubre.\nEl portal de reserves ja s’ha obert i els tres primers dies ja estan plens. La pàgina web només permetrà obrir les reserves durant 15 dies. El nou restaurant obrirà de dimarts a dissabte i oferirà sopar a partir de dos quarts de vuit del vespre i l’últim torn serà a les deu de la nit. Els dissabtes també hi haurà un servei de menjar a partir de dos quarts de dues del migdia.\nLa directora del restaurant serà Encarna Tirado i el cap de cuina, Raúl Sillero. La previsió és que els cambrers d’aquest nou espai siguin els mateixos del Celler, que segueix amb la persiana abaixada. Serà l’últim dels establiments dels tres germans gironins a reobrir, conjuntament amb l’hotel de Casa Cacao, que segueix tancat, tot i que la xocolateria va obrir la setmana passada, igual que les gelateries Rocambolesc.\nTemes: Restaurants Província de Girona Catalunya


Gairebé 1.600 persones visten la Catedral de Girona per veure el Tapís de la Creació restaurat - El Gerió Digital\nEls visitants han valorat "molt positivament" la iniciativa i han demanat que es repetís pròximament\nDilluns, 16 d'abril de 2012 10:40h\nUns visitants observant el Tapís de la Creació a la Catedral de Girona © ACN\nNormalment, una entrada per visitar el Claustre i l'interior de la Catedral de Girona costa cinc euros o tres euros en el cas dels estudiants i els jubilats. No obstant això, aquest diumenge, els interessats que s'han apropat fins aquest monument emblemàtic de la capital gironina han pogut veure i visitar de franc tots aquests espais. Segons les dades aportades pel Bisbat, 1.590 persones han visitat aquestes dependències durant aquest diumenge de portes obertes.\nEls visitants han destacat la "importància" d'aquesta iniciativa i han valorat "molt positivament" la possibilitat de veure gratuïtament aquest monument. És el cas de la Mariona, veïna de Girona, que ha assegurat que no li importaria "pagar per poder tornar a visitar la Catedral". D'altra banda, la Nuri, que ha vist el monument acompanyada de la seva família, ha ressaltat que "convindria repetir pròximament la jornada de portes obertes per als ciutadans gironins". Una idea molt repetida entre els visitants. Segons en Xavier, veí de Girona, la "crisi econòmica afecta els ciutadans i una entrada gratuïta a la Catedral de tant en tant potenciaria que la població gironina visités el monument més sovint".\nLa gran majoria dels turistes han explicat que s'han apropat fins a la Catedral per poder veure de nou el Tapís de la Creació. L'obra, que s'exposa en una sala del Tresor de la Catedral de Girona, va ser tractada al Centre de Restauració de Béns i Mobles del Departament de Cultura i va tornar a la ciutat ara fa dues setmanes. Tots els visitants han coincidit a ressaltar la "millora" de l'obra i han destacat que "la nova sala permet veure més concretament tots els detalls del tapís".


SUPORT EMOCIONAL I EINES PSICOPEDAGÒGIQUES PER ACOMPANYAR EL DOL DELS NENS, NENES I ADOLESCENTS EN SITUACIÓ DE CONFINAMENT | Institut Narcís Oller\nAmb l’aparició de l’epidèmia COVID-19 a principis de gener d’aquest any a Wuhan, epicentre de la malaltia a Xina, el planeta s’ha vist immers en una Pandèmia global. Una situació que a hores d’ara, encara està vivint bona part dels països del món i que n’estem patint les conseqüències. La mort, inexorable, de milers de persones (la majoria d’ells d’avançada edat; avis i àvies que deixen els seus fills i néts d’un dia per l’altre..)\nVivim en una societat que mira el futur des de la bellesa i la joventut i des d’on la mort, part i moment essencial de la nostra vida.., encara continua sent tabú. Si en un procés normal per la pèrdua d’un ésser estimat ja és prou feixuc per alguns.. com no ho ha de ser en la situació que estem vivint?\nCom els adults i també els nostres infants i joves adolescents podem afrontar aquest moment?\nDe quina manera podrem elaborar un bon dol si no hem pogut acompanyar al nostre familiar ni tampoc ens hi hem pogut acomiadar..? Com afrontar el dol si no podem fer un ritual de comiat..?\nCom explicarem als nostres fills i filles que l’avi, l’àvia o inclús el pare o la mare s’ha mort o bé estan ingressats a l’hospital en les condicions actuals? Com viuen i què senten els més petits de la casa? I els adolescents?\nTractaré de donar resposta a aquestes inquietuds des de la vessant psicopedagògica, amb l’objectiu de facilitar eines que ens ajudin millor a empatitzar i acompanyar als nostres alumnes i amb la tranquil·litat de proporcionar-los-hi un espai de seguretat i de comunicació confidencial, propera i afectuosa.\nLes següents recomanacions van dirigides a com podem oferir aquest suport emocional tan en el període de Confinament com en el moment d’acompanyar-los quan arribi el dia de la incorporació al nostre centre.\nReus, a 3 d’abril de 2020\nPRESÈNCIA I ESCOLTA ACTIVA, EINES CLAU\nDe ben segur que us preguntareu quina mena de presència física podem mantenir des de la distància en una situació com aquesta?\nLes noves tecnologies ens estan apropant les persones a través del contacte visual i auditiu, o per escrit, amb la finalitat únicament i exclusivament de comunicar-nos, més enllà de trobar-nos físicament. Però certament, mai, ni de cap manera possible, la pantalla de l’ordinador, ni la de la tauleta, ni la minúscula del nostre mòbil ens donaran aquella abraçada tan càlida i necessària que molts desitjaríem en determinats moments de la nostra vida i menys encara, si es tracta d’una situació de pèrdua i ens trobem molt lluny dels qui estimem.\nSi un dels nostres avis o pares ha ingressat a l’hospital i no el podrem anar a veure durant uns quants dies, la nostra presència virtual serà una molt bona eina per acostar-nos físicament, malgrat la distància.\nPer tant, en la mesura que sigui possible, serà molt important connectar-nos telemàticament i poder-nos escoltar. Mantenir una conversa directa, amable, acollidora i amb paraules sinceres. Mirar-nos, escoltant l’altre, el seu estat d’ànim, les seves inquietuds, les seves pors.. tot proporcionant-li el nostre escalf humà encara que sigui a l’altra banda de la pantalla. I no tenir recança de romandre en silenci si no se sap què dir. Sovint, el seu silenci serà tan o més respectuós que les seves paraules.\nRecolzar-nos amb les paraules i amb les mirades d’afecte, respectar-se si no es vol parlar o si desvia la mirada. Empatitzar i entendre la vivència personal de la persona a qui no podem abraçar. Calmar i donar permís per SENTIR. Sentir la ràbia o la impotència, la inseguretat o l’angoixa, la frustració o la tristesa.. de trobar-se aïllat per un motiu de salut tan sobtat i en ocasions, tan devastador.\nPreguntar-nos i preguntar a l’altre què necessita, què l’amoïna, com se sent..\nFacilitar que exterioritzi les seves emocions i que aflorin lliurement.\nNo pretendre donar consells i menys a la distància. Cal confiar amb els recursos que cada u té.\nNo jutjar les diferents maneres de sentir i expressar dels altres.\nPermetre estones per a riure o bé per a plorar i fer-ho junts! Ser seriós i alegre quan toqui.\nSi som capaços d’aproximar-nos a l’ésser estimat d’aquesta manera i des d’aquesta dimensió, ens proporcionarem, mútuament, un moment reconfortant ple de respecte, de confiança i de valor.\nAixí, l’acte d’estar present amb l’altre pren tot el protagonisme i dóna sentit a la proxèmia i la comunicació tan verbal com la no verbal.\nCOMUNICAR PER APROPAR\nEls nens i les nenes necessiten que responguem les seves preguntes. Tots necessiten una resposta a les seves inquietuds. Uns amb més curiositat, d’altres amb menys; però tots ells amb la capacitat suficient per captar què està passant aquests dies d’incertesa, de desconcert i quin pols pren la seva família.\nSi algun d’aquests és l’avi o l’àvia amb un fort vincle amb els néts (recordem que a casa nostra, culturalment o per necessitat, ells són una font d’ajuda i suport familiar incondicional..!) aleshores és probable que aflorin tota una sèrie d’emocions (com la tristesa, la ràbia, la por, l’angoixa…) que caldrà canalitzar fent-los costat amb paraules sinceres, permetent-los expressar les seves emocions i sentiments a flor de pell, amb confiança, amb estima i amb una actitud serena i respectuosa.\nI cal, també, tenir present els nostres adolescents. Pel període vital en el que estan transitant, molt sovint són els eterns oblidats en matèria emocional; pensem que ja són grans o, millor dit, ells es pensen que ja són grans!! Que se’n sortiran prou bé tots sols i no necessiten o no volen pas sentir-se ajudats. I és en aquest context i també en molts d’altres quan més necessiten el suport i la companyia de l’adult.\nCal tenir en compte què senten, com ho viuen, com gestionen les seves emocions davant d’una situació on també s’ha vist esmicolat el seu dia a dia, les seves rutines, el seu ordre intern, la seva llibertat, les seves relacions…, tot i valorar que estan junts i units al grup telemàticament (apareixen les xarxes socials!). Però que, circumstancialment també s’han vist aïllats dels qui els han fet créixer, riure, jugar, conversar, estimar…\nDe quina manera ens hi podem acostar millor? Com acompanyar als nostres infants i joves a gestionar les seves emocions en un moment d’incertesa..? Com ajudar-los en aquest procés?\nÉs important tenir molt clar les següents premisses:\nCaldrà que sigui el pare o la mare o bé un dels familiars més propers, amb un vincle afectiu fort amb l’infant o l’adolescent qui informi de la situació en la que es troba un dels seus familiars. Tan si està ingressat a l’hospital com si s’ha produït el desenllaç.\nQuan el noi, noia torni al centre, el seu tutor/a establirà la primera relació d’acompanyament, seguida de la psicopedagoga del centre que li pot donar aquest recolzament. Molt sovint, els joves agafen confiança amb algun altre professor/a. Si s’està preparat i disponible, es facilitaran els recursos per a fer-ho possible.\nLa informació ha des ser clara, concisa i directa. Explicant la situació amb paraules entenedores a cada edat. No és el mateix el grau de comprensió d’un nen de 12 anys que la d’un adolescent de 16. Caldrà parlar-los-hi a mesura de què preguntin, de com ho preguntin i de què vulguin saber. En aquests casos mai forçarem a cap infant i jove a expressar verbalment allò que no està preparat per a fer-ho.\nHi ha eines i recursos pedagògics específics per a treballar-ho en funció de cada edat.\n(En presento alguns al final d’aquest apartat)\nEs pot avançar la informació en funció de l’evolució clínica que viu la persona que pateix la malaltia. Si se sap el diagnòstic és important explicar a casa la situació el més aviat possible per tal de facilitar el moment de parlar-ne amb tranquil·litat. Si se sap el pronòstic i els metges han informat a la família, aquesta pot preparar els seus fills explicant-los què passarà. Així, facilitarem, amb un cert marge de temps, la presa de consciència del què pot succeir.\nQuan l’alumne torni a l’institut, l’acompanyarem buscant una estona per a escoltar-lo i oferint-li la màxima confiança per a expressar-se lliurement, com ell/a se senti.\nBuscarem un espai de la llar on sigui tranquil per a parlar. On ens sentim còmodes ambdues parts.\nEn aquest cas, a l’institut, buscarem un espai que sigui tranquil i segur. On l’alumne pugui exterioritzar-nos els seus sentiments de manera confidencial, íntima i propera.\nCal tenir molt present la força de les AMISTATS, de les relacions que s’estableixen entre ells, dels vincles que es generen, de la proxèmia entre uns i altres. Tot això és una font indiscutible de suport emocional que s’estableix entre els joves amb un valor considerable per a ells. I des d’on se solen manifestar i expressar lliurement, sense sentir-se ni jutjats ni coaccionats.\nCaldrà respectar el seu ritme, els seu temps, el seu moment, les seves demandes i també els seus silencis.\nTot això sense oblidar d’oferir-los la nostra disponibilitat, que notin que estem a la seva vora, sempre que ho necessitin!\nEINES I RECURSOS PEDAGÒGICS\nPer als adolescents més jovenets. Alumnes de 1r i 2n d’ESO\nEls pot ajudar a exterioritzar els seus sentiments a través de:\nLa pintura, el dibuix, la música, la dansa, l’escriptura, el joc, l’esport…\nLa lectura de contes i històries juvenils que els acostin a la seva realitat\nLa creativitat amb materials com el fang, el paper i altres textures moldejables\nLa utilització de jocs a les xarxes socials\nPels adolescents. Alumnes de 3r i 4t d’ESO i Batxillerat\nLa proposta pot ser similar a l’etapa anterior amb modificacions adaptades als recursos personals de cada alumne.\nTreballar i desenvolupar la creativitat a través de les noves tecnologies pot representar ser una eina útil i més assequible a la nova realitat. A través de:\nRecopilar imatges i fotografies del i amb el familiar\nRecuperar vídeos de moments familiars\nElaborar d’àlbum familiar\nCrear material de suport audiovisual\nConversar (mantenir el contacte amb els seus iguals i amb els adults)\nPAUTES DE SUPORT EMOCIONAL DELS DOCENTS ALS ALUMNES\nInteressar-nos amb el què ha passat\nMostrar una actitud de predisposició a ser atès\nFacilitar el contacte físic\nEscoltar amb atenció (Assertivitat)\nEscoltar molt més que no pas parlar\nDonar permís per a parlar, per plorar, enfadar-se, cridar..\nDeixar expressar-se sense interrupcions\nRebutjar els judicis de valor\nMostrar vulnerabilitat per part de l’adult pot ajudar a compartir la tristesa\nFormular alguna pregunta oberta i breu\nProposar que faci un dibuix o escriure un petit text per expressar què sent\nDialogar utilitzant la paraula Mort (evitar eufemismes)\nUtilitzar un llenguatge senzill, planer i entenedor\nRespectar el seu silenci\nPotenciar la confiança amb la mirada\nIntentar connectar amb la seva sensibilitat\nFer entendre que “no ha estat culpa seva…”\nAjudar a aturar els pensaments negatius\nConnectar amb imatges i moments agradables\nValorar la seva fortalesa interior\nSaber que no està sol/a\nResoldre dubtes o preocupacions a mesura que vagin sorgint\nBuscar el recolzament dels companys i dels professors\nFer-li saber que hi haurà amic/s que el voldrà/n ajudar\nDeixar-se ajudar i demanar ajuda sempre que ho necessiti\nACOMPANYAR, ESTAR PRESENT, SER-HI !!\nCOM ENCAREM EL COMIAT?\nDavant una situació tan excepcional, com la viscuda durant el període de confinament arran de l’emergència sanitària actual, ens preguntem com i de quina manera podem acomiadar l’ésser estimat. Quin ritual es pot preparar per a retre-li el darrer homenatge, quan els familiars o el seu cercle d’amistats no s’han pogut reunir.\nSerà molt important parlar amb els més petits de la casa i els joves per dir-los que, aquesta vegada, no podrem acomiadar-lo tal i com se sol fer de manera habitual.\nA partir d’aquest moment és ben necessari buscar entre tots la manera de fer-ho! Per ajudar-nos, junts, a elaborar l’inici del procés de dol.\nEn la mesura que sigui possible, serà bo fer una reunió familiar a través de les connexions per xarxa (Skype, Hangout, Jitsi Meet, Zoom, vídeo trucada…) i parlar tranquil·lament de com volem fer el comiat.\nCada un dels membres reunits, caldrà ser escoltat i aleshores decidir com tirar endavant la proposta consensuada entre tots o, si més no, la que més satisfaci al grup.\nConvocar a la família, els amics, companys de feina… a reservar-se una data per celebrar el comiat quan aquesta situació de confinament hagi passat.\nLa cerimònia de comiat sol ser de dos tipus:\nSi el difunt era creient i la família també, el més probable és que els familiars decideixin celebrar una cerimònia religiosa.\nSi la persona que ens ha deixat no era creient i la família tampoc, es pot cercar un espai (la casa d’algú, un terreny familiar, un jardí, un espai semi tancat o a l’aire lliure…) on es puguin acollir per acomiadar-lo.\nEn ambdós casos, els difunt podrà ser enterrat dies després o bé incinerat. En aquest darrer cas, la família pot guardar les cendres fins el dia de la cerimònia, fer-les presents aquell dia i decidir on descansaran o seran dipositades.\nEl ritual de comiat pot esdevenir un conjunt d’idees sorgides de la voluntat dels assistents, siguin nens, adolescents o adults. I poden prendre diverses formes:\nInterpretar alguna peça musical\nEscriure i llegir unes paraules de record\nEscoltar música que li agradava a la persona\nVisualitzar algunes imatges en fotografia o amb vídeo\nFacilitar l’espontaneïtat dels assistents a dedicar unes paraules\nPortar flors i repartir-les\nBona part d’aquests recursos també poden ser molt útils si la família, els amics…, necessiten expressar les seves emocions i no volen esperar tan de temps. Aleshores, es pot comptar amb els suport de les iniciatives tecnològiques que avui en dia fan possible retrobar-se de manera virtual.\nSigui de la manera que sigui, des de casa o a través de les xarxes social o quan ens retrobem a l’escola o a l’institut, el missatge esperançador per ells serà que malgrat l’absència, estem junts i ens en sortirem!!\nAlba Closa i Pérez\nNúm. Col. 1357\nInstitut Narcís Oller. Departament d’Orientació


CASTILLO, DAVID - Llibreria Drac - Llibreria d'Olot | Comprar llibres en català i castellà online\nPREMI JOANOT MARTORELL DE NARRATIVA 2019 Des de la sortida de les columnes llibertàries per la frontera el 1939 fins a la desfeta francesa al Vietnam el 1954, El tango de Dien Bien Phu és una novel·la coral que explora e... CASTILLO, DAVID 62 miércoles, 8 de enero de 2020\nAutor: CASTILLO, DAVID Marca: 62 Llançament: 08/01/2020 Disponible\nAutor: CASTILLO, DAVID Marca: LABUTXACA Llançament: 08/01/2020 Disponible\nDesembre del 1980. Dani Cajal, activista del moviment autònom, passa els seus últims dies de reclusió a la presó Model de Barcelona, detingut per formar part d'un comando d'acció d... CASTILLO, DAVID LABUTXACA miércoles, 8 de enero de 2020\nAutor: CASTILLO, DAVID Marca: 62 Llançament: 01/11/2016 Disponible en 7 dies\nAutor: CASTILLO, DAVID Marca: EMPURIES Llançament: 01/01/2014 Disponible en 7 dies\nVint-i-vuit detencions per motius diversos,quaranta anys de pazi trenta de cloroform,un tret al genolli amors que no es van perpetuar CASTILLO, DAVID PROA sábado, 1 de octubre de 2011\nAutor: CASTILLO, DAVID Marca: PROA Llançament: 01/10/2011 Disponible en 7 dies\nL'Àngel, sense feina i sense nòvia, decideix tornar al barri que el va veure créixer. El seu paradís perdut són els solars abandonats de Vallcarca i el Carmel, on jugava a futbol, ... CASTILLO, DAVID PROA miércoles, 1 de septiembre de 2010\nAutor: CASTILLO, DAVID Marca: PROA Llançament: 01/09/2010 Disponible en 7 dies\nLLIBRE DELS MALS CATALANS, EL\nAutor: CASTILLO, DAVID Marca: COLUMNA Llançament: 01/06/2010 Disponible en 7 dies\nCASTILLO, DAVID AROLA jueves, 28 de mayo de 2009\nAutor: CASTILLO, DAVID Marca: AROLA Llançament: 28/05/2009 Disponible en 7 dies\nNUEVO PLAN GENERAL DE CONTABILIDAD COMENTADO CON C...\nAGUILA, SANTIAGO; CASTILL... BRESCA EDITORIAL viernes, 18 de enero de 2008\nAutor: AGUILA, SANTIAGO; CASTILLO, DAVID Marca: BRESCA EDITORIAL Llançament: 18/01/2008 Disponible en 7 dies\nCASTILLO, DAVID; SARDA, M... ANAGRAMA jueves, 17 de mayo de 2007\nAutor: CASTILLO, DAVID; SARDA, MARC Marca: ANAGRAMA Llançament: 17/05/2007 Disponible en 7 dies\nCASTILLO, DAVID PROA sábado, 20 de mayo de 2006\nAutor: CASTILLO, DAVID Marca: PROA Llançament: 20/05/2006 Disponible en 7 dies\nCASTILLO, DAVID PROA miércoles, 22 de marzo de 2006\nAutor: CASTILLO, DAVID Marca: PROA Llançament: 22/03/2006 Disponible en 7 dies\nCASTILLO, DAVID ESGUARD sábado, 28 de mayo de 2005\nAutor: CASTILLO, DAVID Marca: ESGUARD Llançament: 28/05/2005 Disponible en 7 dies\nCASTILLO, DAVID ANAGRAMA jueves, 3 de abril de 2003\nAutor: CASTILLO, DAVID Marca: ANAGRAMA Llançament: 03/04/2003 Disponible en 7 dies\nCASTILLO, DAVID PROA viernes, 1 de marzo de 2002\nAutor: CASTILLO, DAVID Marca: PROA Llançament: 01/03/2002 Disponible en 7 dies\nAutor: CASTILLO, DAVID Marca: ANAGRAMA Llançament: 16/03/2001 Disponible en 7 dies\nPONT DE MALBERG, EL\nCASTILLO, DAVID PROA miércoles, 1 de marzo de 2000\nAutor: CASTILLO, DAVID Marca: PROA Llançament: 01/03/2000 Disponible en 7 dies\nCASTILLO, DAVID PROA miércoles, 1 de enero de 1800\nAutor: CASTILLO, DAVID Marca: PROA Llançament: 01/01/1800 Disponible en 7 dies


13:01 h - 18-09-2019 CV-500 / 13:01 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera CV-500 en el km 6.514 en SALER (EL) (VALENCIA/VALÈNCIA) (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:33 h - 17-09-2019 CV-909 / METEOROLOGÍA ADVERSA / 09:33 h - 17-09-2019 INUNDACIÓN por METEOROLOGÍA ADVERSA con circulación irregular en : - La carretera CV-909 a la altura de CATRAL (ALICANTE/ALACANT) desde el km 1 al km 2 sentido AMBOS SENTIDOS (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:20 h - 18-09-2019 CV-10 / OBRAS / 09:20 h - 18-09-2019 OBRA / MANTENIMIENTO VIA por OBRAS con circulación irregular en : - La carretera CV-10 a la altura de COVES DE VINROMA (LES) (CASTELLÓN/CASTELLÓ) desde el km 57 al km 60 sentido AMBOS SENTIDOS Advertencia: CORTE ALTERNATIVO DE CARRILES (VALENCIA/VALÈNCIA)\n14:39 h - 18-09-2019 CV-35 / AVERÍA / 14:39 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO por AVERÍA con circulación irregular en : - La AUTOPISTA / AUTOVÍA CV-35 en el km 18 en POBLA DE VALLBONA (LA) (VALENCIA/VALÈNCIA) sentido DECRECIENTE DE LA KILOMETRACIÓN hacia VALENCIA Advertencia: ARCÉN CERRADO (VALENCIA/VALÈNCIA)\n19:32 h - 16-09-2019 CV-855 / METEOROLOGÍA ADVERSA / 19:32 h - 16-09-2019 OBSTÁCULO FIJO por METEOROLOGÍA ADVERSA con circulación condicionada en : - La carretera CV-855 desde el km 17.2 en ELCHE/ELX (ALICANTE/ALACANT) al km 18.485 en DOLORES (ALICANTE/ALACANT) sentido AMBOS SENTIDOS (VALENCIA/VALÈNCIA)\n13:05 h - 18-09-2019 CV-35 / 13:05 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera CV-35 en el km 23.085 en BENISANO (VALENCIA/VALÈNCIA) hacia lliria (VALENCIA/VALÈNCIA)\n12:22 h - 17-09-2019 CV-859 / METEOROLOGÍA ADVERSA / 12:22 h - 17-09-2019 INUNDACIÓN por METEOROLOGÍA ADVERSA con circulación interrumpida en CV-859 : - La CARRETERA AUTONÓMICA CV-859 a la altura de DOLORES (ALICANTE/ALACANT) desde el km 0 al km 10.71 sentido AMBOS SENTIDOS Advertencia: CORTE TOTAL (VALENCIA/VALÈNCIA)\n14:28 h - 18-09-2019 A-31 / 14:28 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera A-31 en el km 233.195 en FONT-CALENT (ALICANTE/ALACANT) hacia albacete/100metros antes de la salida 230 (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:39 h - 18-09-2019 CV-124 / OBRAS / 09:39 h - 18-09-2019 OBRA / MANTENIMIENTO VIA por OBRAS con circulación irregular en : - La carretera CV-124 a la altura de CINCTORRES (CASTELLÓN/CASTELLÓ) desde el km 14 al km 17 sentido AMBOS SENTIDOS Advertencia: CORTE ALTERNATIVO DE CARRILES (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:08 h - 18-09-2019 CV-12 / OBRAS / 09:08 h - 18-09-2019 OBRA / MANTENIMIENTO VIA por OBRAS con circulación irregular en : - La carretera CV-12 desde el km 3 en ARES DEL MAESTRE (CASTELLÓN/CASTELLÓ) al km 17.2 en MORELLA (CASTELLÓN/CASTELLÓ) sentido AMBOS SENTIDOS Advertencia: CORTE ALTERNATIVO DE CARRILES (VALENCIA/VALÈNCIA)\n15:55 h - 17-09-2019 CV-861 / METEOROLOGÍA ADVERSA / 15:55 h - 17-09-2019 INUNDACIÓN por METEOROLOGÍA ADVERSA con circulación interrumpida en : - La CARRETERA CV-861 a la altura de DOLORES (ALICANTE/ALACANT) desde el km 0 al km 1 sentido AMBOS SENTIDOS Advertencia: CORTE TOTAL (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:06 h - 18-09-2019 CV-12 / OBRAS / 09:06 h - 18-09-2019 OBRA / MANTENIMIENTO VIA por OBRAS con circulación irregular en : - La carretera CV-12 a la altura de MORELLA (CASTELLÓN/CASTELLÓ) desde el km 10 al km 23 sentido AMBOS SENTIDOS Advertencia: CORTE ALTERNATIVO DE CARRILES (VALENCIA/VALÈNCIA)\n15:04 h - 18-09-2019 A-3 / CIRCULACIÓN / 15:04 h - 18-09-2019 RETENCIÓN / CONGESTIÓN por CIRCULACIÓN y SEMÁFOROS con circulación irregular en : - La carretera A-3 a la altura de VALENCIA (VALENCIA/VALÈNCIA) desde el km 352 al km 351 sentido CRECIENTE DE LA KILOMETRACIÓN hacia VALENCIA (VALENCIA/VALÈNCIA)\n19:58 h - 16-09-2019 CV-858 / METEOROLOGÍA ADVERSA / 19:58 h - 16-09-2019 INUNDACIÓN por METEOROLOGÍA ADVERSA con circulación interrumpida en CV-859 : - La CARRETERA AUTONÓMICA CV-858 desde el km 0 en DOLORES (ALICANTE/ALACANT) al km 4.5 en SAN FULGENCIO (ALICANTE/ALACANT) sentido AMBOS SENTIDOS Advertencia: CORTE TOTAL (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:32 h - 17-09-2019 CV-952 / METEOROLOGÍA ADVERSA / 09:32 h - 17-09-2019 OBSTÁCULO FIJO por METEOROLOGÍA ADVERSA con circulación difícil en : - La carretera CV-952 a la altura de SAN MIGUEL DE SALINAS (ALICANTE/ALACANT) desde el km 0 al km 10.5 sentido AMBOS SENTIDOS (VALENCIA/VALÈNCIA)\n10:03 h - 18-09-2019 A-23 / OBRAS / 10:03 h - 18-09-2019 OBRA / MANTENIMIENTO VIA por OBRAS con circulación irregular en : - La carretera A-23 a la altura de TORRES-TORRES (VALENCIA/VALÈNCIA) desde el km 13.6 al km 12.3 sentido DECRECIENTE DE LA KILOMETRACIÓN Advertencia: CARRIL IZQUIERDO CERRADO (VALENCIA/VALÈNCIA)\n14:30 h - 18-09-2019 V-30 / AVERÍA / 14:30 h - 18-09-2019 RETENCIÓN / CONGESTIÓN por AVERÍA con circulación irregular en : - La carretera V-30 a la altura de VALENCIA (VALENCIA/VALÈNCIA) desde el km 6 al km 4.5 sentido CRECIENTE DE LA KILOMETRACIÓN hacia A-7 (VALENCIA/VALÈNCIA)\n15:41 h - 14-09-2019 CV-651 / METEOROLOGÍA ADVERSA / 15:41 h - 14-09-2019 LLUVIA por METEOROLOGÍA ADVERSA con circulación interrumpida en : - La carretera CV-651 desde el km 0 en MOGENTE/MOIXENT (VALENCIA/VALÈNCIA) al km 9.7 en ALBAIDA (VALENCIA/VALÈNCIA) sentido AMBOS SENTIDOS (VALENCIA/VALÈNCIA)\n14:08 h - 18-09-2019 CV-500 / ACCIDENTE / 14:08 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO por ACCIDENTE con circulación interrumpida en : - La carretera CV-500 a la altura de VALENCIA (VALENCIA/VALÈNCIA) desde el km 4 al km 6 sentido AMBOS SENTIDOS hacia SUECA Advertencia: CORTE TOTAL (VALENCIA/VALÈNCIA)\n10:19 h - 17-09-2019 CV-860 / METEOROLOGÍA ADVERSA / 10:19 h - 17-09-2019 INUNDACIÓN por METEOROLOGÍA ADVERSA con circulación interrumpida en : - La carretera CV-860 a la altura de SAN FULGENCIO (ALICANTE/ALACANT) desde el km 3 al km 7.7 sentido AMBOS SENTIDOS hacia ELCHE Advertencia: CORTE TOTAL (VALENCIA/VALÈNCIA)\n13:48 h - 18-09-2019 A-3 / 13:48 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera A-3 en el km 322.018 en CHIVA (VALENCIA/VALÈNCIA) hacia Madrid (VALENCIA/VALÈNCIA)\n14:28 h - 18-09-2019 A-3 / 14:28 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera A-3 en el km 349.824 en VEGA (LA) (VALENCIA/VALÈNCIA) hacia Valencia (VALENCIA/VALÈNCIA)\n14:24 h - 18-09-2019 N-332 / 14:24 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera N-332 en el km 139.993 en TORRES (ALICANTE/ALACANT) hacia Alicante, al pasar el Hosp., a unos 500m (VALENCIA/VALÈNCIA)\n19:04 h - 17-09-2019 CV-50 / 19:04 h - 17-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera CV-50 en el km 28.914 en ALCUDIA (L') (VALENCIA/VALÈNCIA) (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:53 h - 18-09-2019 CV-194 / OBRAS / 09:53 h - 18-09-2019 OBRA / MANTENIMIENTO VIA por OBRAS con circulación irregular en : - La carretera CV-194 a la altura de ESPADILLA (CASTELLÓN/CASTELLÓ) desde el km 7 al km 7.5 sentido AMBOS SENTIDOS Advertencia: CORTE ALTERNATIVO DE CARRILES (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:54 h - 18-09-2019 CV-50 / 09:54 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera CV-50 en el km 84.03 en VILAMARXANT (VALENCIA/VALÈNCIA) hacia cheste (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:28 h - 18-09-2019 CV-10 / OBRAS / 09:28 h - 18-09-2019 OBRA / MANTENIMIENTO VIA por OBRAS con circulación irregular en : - La carretera CV-10 a la altura de BORRIOL (CASTELLÓN/CASTELLÓ) desde el km 30.5 al km 29 sentido AMBOS SENTIDOS Advertencia: CARRIL DERECHO CERRADO (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:42 h - 18-09-2019 CV-9220 / 09:42 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera CV-9220 en el km 2.158 en MOLINS (ALICANTE/ALACANT) (VALENCIA/VALÈNCIA)\n17:37 h - 17-09-2019 V-30 / 17:37 h - 17-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera V-30 en el km 8.69 en LUZ (BARRIO DE LA) (VALENCIA/VALÈNCIA) hacia Madrid/ en carriles pegados a ciudad (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:41 h - 18-09-2019 CV-190 / OBRAS / 09:41 h - 18-09-2019 OBRA / MANTENIMIENTO VIA por OBRAS con circulación irregular en : - La carretera CV-190 desde el km 41 en ZUCAINA (CASTELLÓN/CASTELLÓ) al km 56 en CORTES DE ARENOSO (CASTELLÓN/CASTELLÓ) sentido AMBOS SENTIDOS Advertencia: CORTE ALTERNATIVO DE CARRILES (VALENCIA/VALÈNCIA)\n12:28 h - 17-09-2019 CV-935 / METEOROLOGÍA ADVERSA / 12:28 h - 17-09-2019 INUNDACIÓN por METEOROLOGÍA ADVERSA con circulación interrumpida en CV-861 : - La CARRETERA AUTONÓMICA CV-935 a la altura de DOLORES (ALICANTE/ALACANT) desde el km 0 al km 1.5 sentido AMBOS SENTIDOS hacia AMBOS Advertencia: CORTE TOTAL (VALENCIA/VALÈNCIA)\n20:19 h - 17-09-2019 CV-862 / METEOROLOGÍA ADVERSA / 20:19 h - 17-09-2019 INUNDACIÓN por METEOROLOGÍA ADVERSA con circulación condicionada en CV-862 : - La CARRETERA AUTONÓMICA CV-862 a la altura de DOLORES (ALICANTE/ALACANT) desde el km 0 al km 1.2 sentido AMBOS SENTIDOS hacia AMBOS (VALENCIA/VALÈNCIA)\n22:55 h - 17-09-2019 CV-930 / 22:55 h - 17-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera CV-930 en el km 5.639 en HUERTOS (LOS) (ALICANTE/ALACANT) (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:47 h - 18-09-2019 CV-902 / METEOROLOGÍA ADVERSA / 09:47 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO por METEOROLOGÍA ADVERSA con circulación irregular en : - La carretera CV-902 a la altura de ALMORADI (ALICANTE/ALACANT) desde el km 0.8 al km 2.9 sentido AMBOS SENTIDOS (VALENCIA/VALÈNCIA)\n14:54 h - 18-09-2019 A-77 / 14:54 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera A-77 en el km 4.993 en RASPEIG (ALICANTE/ALACANT) hacia alicante en la rotonda que comunica con peaje. (VALENCIA/VALÈNCIA)\n14:00 h - 18-09-2019 A-70 / 14:00 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera A-70 en el km 17.912 en BACAROT (EL) (ALICANTE/ALACANT) hacia norte. #A-31 (VALENCIA/VALÈNCIA)\n13:03 h - 18-09-2019 A-7 / 13:03 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera A-7 en el km 507.986 en ORITO (ALICANTE/ALACANT) hacia murcia (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:56 h - 18-09-2019 A-23 / OBRAS / 09:56 h - 18-09-2019 OBRA / MANTENIMIENTO VIA por OBRAS con circulación irregular en : - La carretera A-23 a la altura de TORRES-TORRES (VALENCIA/VALÈNCIA) desde el km 11.3 al km 12.6 sentido CRECIENTE DE LA KILOMETRACIÓN Advertencia: CARRIL IZQUIERDO CERRADO (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:30 h - 18-09-2019 CV-15 / OBRAS / 09:30 h - 18-09-2019 OBRA / MANTENIMIENTO VIA por OBRAS con circulación irregular en : - La carretera CV-15 a la altura de ARES DEL MAESTRE (CASTELLÓN/CASTELLÓ) desde el km 40 al km 45 sentido AMBOS SENTIDOS Advertencia: CORTE ALTERNATIVO DE CARRILES (VALENCIA/VALÈNCIA)\n18:08 h - 17-09-2019 N-340 / 18:08 h - 17-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera N-340 en el km 793 en ALCOY/ALCOI (ALICANTE/ALACANT) hacia alicante, entre rest. venta saltera y venta san jorge (VALENCIA/VALÈNCIA)\n15:12 h - 17-09-2019 CV-941 / 15:12 h - 17-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera CV-941 en el km 0.025 en ORIHUELA COSTA (ALICANTE/ALACANT) (VALENCIA/VALÈNCIA)\n20:22 h - 17-09-2019 CV-902 / METEOROLOGÍA ADVERSA / 20:22 h - 17-09-2019 OBSTÁCULO FIJO por METEOROLOGÍA ADVERSA con circulación interrumpida en : - La carretera CV-902 a la altura de ALMORADI (ALICANTE/ALACANT) desde el km 0 al km 0.8 sentido AMBOS SENTIDOS Advertencia: CORTE TOTAL (VALENCIA/VALÈNCIA)\n19:28 h - 16-09-2019 CV-855 / METEOROLOGÍA ADVERSA / 19:28 h - 16-09-2019 INUNDACIÓN por METEOROLOGÍA ADVERSA con circulación interrumpida en : - La carretera CV-855 desde el km 10.4 en ELCHE/ELX (ALICANTE/ALACANT) al km 17.2 en DOLORES (ALICANTE/ALACANT) sentido AMBOS SENTIDOS Advertencia: CORTE TOTAL (VALENCIA/VALÈNCIA)\n08:37 h - 18-09-2019 A-31 / OBRAS / 08:37 h - 18-09-2019 OBRA / MANTENIMIENTO VIA por OBRAS con circulación condicionada en : - La AUTOPISTA / AUTOVÍA A-31 a la altura de VILLENA (ALICANTE/ALACANT) desde el km 167 al km 168.5 sentido CRECIENTE DE LA KILOMETRACIÓN hacia ALICANTE (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:47 h - 18-09-2019 V-31R / 09:47 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera V-31R en el km 1.33 en ALCASSER (VALENCIA/VALÈNCIA) hacia Alcasser (VALENCIA/VALÈNCIA)\n08:40 h - 18-09-2019 CV-165 / OBRAS / 08:40 h - 18-09-2019 OBRA / MANTENIMIENTO VIA por OBRAS con circulación irregular en : - La carretera CV-165 desde el km 33 en CULLA (CASTELLÓN/CASTELLÓ) al km 35 en TORRE D'EN BESORA (LA) (CASTELLÓN/CASTELLÓ) sentido AMBOS SENTIDOS Advertencia: CORTE ALTERNATIVO DE CARRILES (VALENCIA/VALÈNCIA)\n02:29 h - 15-09-2019 AP-7 / EMBOLSAMIENTO / 02:29 h - 15-09-2019 INUNDACIÓN por EMBOLSAMIENTO con circulación interrumpida en : - La CARRETERA AP-7 desde el km 763 en ORIHUELA (ALICANTE/ALACANT) al km 772 en PILAR DE LA HORADADA (ALICANTE/ALACANT) sentido AMBOS SENTIDOS hacia AMBOS Advertencia: CORTE TOTAL (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:47 h - 18-09-2019 CV-190 / OBRAS / 09:47 h - 18-09-2019 OBRA / MANTENIMIENTO VIA por OBRAS con circulación irregular en : - La carretera CV-190 desde el km 6 en ALCORA (CASTELLÓN/CASTELLÓ) al km 19 en FIGUEROLES (CASTELLÓN/CASTELLÓ) sentido AMBOS SENTIDOS Advertencia: CORTE ALTERNATIVO DE CARRILES (VALENCIA/VALÈNCIA)\n21:33 h - 17-09-2019 N-340 / 21:33 h - 17-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera N-340 en el km 796.299 en ALCOY/ALCOI (ALICANTE/ALACANT) (VALENCIA/VALÈNCIA)\n14:53 h - 18-09-2019 N-338 / 14:53 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera N-338 en el km 4.757 en TORRELLANO (ALICANTE/ALACANT) hacia aeropuerto (VALENCIA/VALÈNCIA)\n16:47 h - 17-09-2019 N-332 / INUNDACIONES / 16:47 h - 17-09-2019 RETENCIÓN / CONGESTIÓN por INUNDACIONES con circulación irregular en N-332 : - La CARRETERA NACIONAL N-332 desde el km 74 en SAN FULGENCIO (ALICANTE/ALACANT) al km 76.5 en GUARDAMAR DEL SEGURA (ALICANTE/ALACANT) sentido DECRECIENTE DE LA KILOMETRACIÓN hacia CARTAGENA Advertencia: CONDICIONES DIFÍCILES CIRCULACIÓN (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:41 h - 18-09-2019 CV-124 / OBRAS / 09:41 h - 18-09-2019 OBRA / MANTENIMIENTO VIA por OBRAS con circulación irregular en : - La carretera CV-124 a la altura de CINCTORRES (CASTELLÓN/CASTELLÓ) desde el km 17 al km 18 sentido AMBOS SENTIDOS Advertencia: CORTE ALTERNATIVO DE CARRILES (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:35 h - 18-09-2019 CV-124 / OBRAS / 09:35 h - 18-09-2019 OBRA / MANTENIMIENTO VIA por OBRAS con circulación irregular en : - La carretera CV-124 a la altura de FORCALL (CASTELLÓN/CASTELLÓ) desde el km 1 al km 2 sentido AMBOS SENTIDOS Advertencia: CORTE ALTERNATIVO DE CARRILES (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:48 h - 18-09-2019 N-332 / 09:48 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera N-332 en el km 164.901 en CALP (ALICANTE/ALACANT) hacia altea/ antes de llegar a la iglesia rusa./ 2km antes del 163. (VALENCIA/VALÈNCIA)\n13:59 h - 18-09-2019 CV-36 / 13:59 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera CV-36 en el km 0.936 en PAIPORTA (VALENCIA/VALÈNCIA) hacia torrent,encima del puente que va a torrent/puente sobre la V-30 (VALENCIA/VALÈNCIA)\n14:43 h - 18-09-2019 CV-652 / 14:43 h - 18-09-2019 OBSTÁCULO FIJO en : - La carretera CV-652 en el km 0.394 en MOGENTE/MOIXENT (VALENCIA/VALÈNCIA) (VALENCIA/VALÈNCIA)\n08:40 h - 18-09-2019 A-31 / OBRAS / 08:40 h - 18-09-2019 OBRA / MANTENIMIENTO VIA por OBRAS con circulación condicionada en : - La AUTOPISTA / AUTOVÍA A-31 a la altura de VILLENA (ALICANTE/ALACANT) desde el km 167.5 al km 166.5 sentido DECRECIENTE DE LA KILOMETRACIÓN hacia ALBACETE (VALENCIA/VALÈNCIA)\n20:20 h - 17-09-2019 CV-901 / METEOROLOGÍA ADVERSA / 20:20 h - 17-09-2019 OBSTÁCULO FIJO por METEOROLOGÍA ADVERSA con circulación condicionada en : - La carretera CV-901 a la altura de ROJALES (ALICANTE/ALACANT) desde el km 1 al km 5.9 sentido AMBOS SENTIDOS (VALENCIA/VALÈNCIA)\n09:12 h - 16-09-2019 CV-15 / OBRAS / 09:12 h - 16-09-2019 OBRA / MANTENIMIENTO VIA por OBRAS con circulación irregular en : - La carretera CV-15 a la altura de VILAFAMES (CASTELLÓN/CASTELLÓ) desde el km 0 al km 2 sentido AMBOS SENTIDOS Advertencia: UN SOLO CARRIL CON TRÁFICO ALTERNADO (VALENCIA/VALÈNCIA)


Precio hacer mudanza de piso en Barcelona. Mudanzas de locales precio en Martorell. Pequeñas mudanzas en Martorell. Portes económicos en Terrassa. Portes desde Terrassa.\nMinimudanza con 2 operarios 35 euros la hora en Barcelona, Hospitalet, Mataró, Blanes, Sabadell, Terrassa, Sant Cugat del Vallés, Martorell, Granollers, La Roca del Vallés, La Roca del Vallès, Canovelles, Canovellas, Vilassar de Mar, Vilasar de Mar, etc.\nEmpresa económica de transportes en Granollers. Portes a buen precio en Granollers. Servicio de mudanzas nacionales desde Terrassa. Traslados de oficinas en Mataro.\nMudanzas parciales o completas con 3 operarios 45 euros la hora en Barcelona, Hospitalet, Mataró, Blanes, Sabadell, Terrassa, Sant Cugat del Vallés, Martorell, Granollers, La Roca del Vallés, La Roca del Vallès, Canovelles, Canovellas, Vilassar de Mar, Vilasar de Mar, etc.\nEmpresa de mudanzas de viviendas en Sant Cugat. Servicio de mudanzas de pisos en Sant Cugat. Mundanzas a buen precio en Granollers. Minimudanzas económicas en Mataró. Mudanzas low cost en Terrassa.\nFurgoneta con conductor desde 15 euros la hora o por presupuesto cerrado en Sabadell, Barcelona, Terrassa, Sant Cugat del Vallés, Martorell, Hospitalet, Mataró, Blanes, Granollers, La Roca del Vallés, La Roca del Vallès, Canovelles, Canovellas, Vilassar de Mar, Vilasar de Mar, etc.


Centre de Documentació d'Atenció a les Persones catalog › Results of search with limit(s): 'mc-ccode:'''''''''EDU''''''''' su-to:Professors su-to:Mestres se:Eufonía. Didáctica de la música'\nResults of search with limit(s): 'mc-ccode:'''''''''EDU''''''''' su-to:Professors su-to:Mestres se:Eufonía. Didáctica de la música'


La Poesia Obri La Primera Sessió Dels II Encontres Literaris 2019 | Centre Cultural Castellut\nEl proppassat divendres 8 de novembre la biblioteca de Castalla va acollir el primer dels actes dels segons Encontres Literaris. Recordem que fa dos anys el Centre va organitzar els Primers Encontres Literaris, que van comptar amb la participació de tres autors valencians destacats: Manuel Baixauli, Anna Moner i Martí Domínguez.\nCal dir que en aquests encontres són dos els autors que participen en cada sessió, els quals van alternant les seues intervencions, mantenen una conversa, llegeixen textos propis o aliens, etcètera. Estan previstes tres sessions amb aquest ordre: poesia, narrativa i teatre (veure cartell).\nEra, per tant, el torn de la poesia. I per a reflexionar sobre aquest gènere ens van acompanyar Carles Mulet (Gata de Gorgos, 1953) i Maria Josep Escrivà (Grau de Gandia, 1968). Dos escriptors que han conreat també la narrativa i la crítica literària però que són fonamentalment poetes. Mulet ha guanyat diversos premis de poesia els darrers anys: “Senyoriu d’Ausiàs March” 2015 (Viatjar descansa), “Manuel Rodríguez Martínez-Ciutat d’Alcoi” 2017 (Talismà), “Vicent Andrés Estellés-Octubre” 2018 (Naixement d’Islàndia). Maria Josep Escrivà és una poetessa destacada que ha guanyat premis importants com el “Marià Manent” (A les palpentes de vidre) o els Jocs Florals de Barcelona (Flors a casa), i que té obra traduïda a diversos idiomes.\nDos enamorats de la poesia (l’escrita i la que sura en l’aire) i de la nostra llengua. Dues sensibilitats captivades per la màgia del llenguatge. Els més indicats per a parlar de la vivència del fet poètic, del concepte de “poesia”, de la utilitat del gènere, de la necessitat d’escriure, del caràcter subversiu o estètic de la poesia, de la poesia com a acostament a l’enigma i a allò inefable, etcètera. Mulet va citar unes paraules molt reveladores de Carles Riba referides a la poesia com a trencament de la racionalitat: “Hi ha una saviesa del seny i una saviesa –més alta- de la follia. Per a l’alta vida de l’ànima, el seny solament serveix per decidir quan cal llençar-se a la follia”.\nI amb Maria Josep llegint poemes de Carles i a l’inrevés, amb més cites; ara de René Char, Joan Margarit, Fellini, Joan Fuster, Goethe, Camus, Gimferrer… I amb la intervenció del públic (breu perquè l’acte s’havia estés), finalitzà un acte tan amé com instructiu.


Qui som? · Fira News\nFiranews és la publicació online de Fira de Barcelona que inclou articles, vídeos i imatges que expliquen l’actualitat de la institució, dels sectors econòmics relacionats amb la seva activitat i de Barcelona des de la visió del periodisme.\nDarrera de Firanews hi ha l’equip de professionals del Departament de Comunicació i Estudis de Fira, que dissenya i executa l’estratègia global de comunicació corporativa i dels seus salons, recolza les estratègies de màrqueting de l’organització i realitza estudis d’investigació de mercat.\nQuè és Fira de Barcelona?\nÉs una de les organitzacions firals més importants d’Europa i líder en el mercat espanyol. Acull cada any més de 120 salons, congressos i esdeveniments corporatius, reuneix 30.000 empreses expositores i rep més de 2 milions de visitants de més de 200 països. Els dos recintes, Montjuïc i Gran Via, sumen prop de 400.000 m2 bruts de superfície expositiva, una de les més grans d’Europa.\nL’aportació anual a l’economia de la ciutat i el seu entorn s’estima en més de 2.600 milions d’euros i la seva activitat, a més, genera valor social i públic. Fira es consolida com a operador global, amb un posicionament internacional estretament lligat a la marca Barcelona, ciutat amb més d’un segle de tradició firal.\nEl consorci Fira de Barcelona està format per l’Ajuntament de Barcelona, la Generalitat de Catalunya i la Cambra de Comerç de Barcelona, combinant la titularitat pública amb una gestió empresarial autònoma.


PUIGCERDÀ PREVEU RENOVAR A L’ESTIU LA COBERTA DE LA PISTA DE GEL – Pirineus TV\nPUIGCERDÀ PREVEU RENOVAR A L’ESTIU LA COBERTA DE LA PISTA DE GEL\nL'ajuntament de Puigcerdà i el Club Poliesportiu tenen previst renovar aquest any la coberta de la pista de gel. Aquesta obra suposarà una inversió d’uns 400.000€, finançats al 50% entre el consistori i el club esportiu.\nEs tracta d'un equipament emblemàtic molt utilitzat on, els darrers anys, s’hi han portat a terme diferents inversions per millorar-lo.\nEs preveu que un cop comencin els treballs, aquests s'enllesteixin en un termini de quatre mesos. S'ha escollit fer les obres a la primavera i estiu perquè és quan la pista té un menor volum d’usuaris. Tot i això, durant unes setmanes els clubs esportius que hi entrenen, és a dir, el d'hoquei gel, el de patinatge artístic i el de cúrling, hauran de buscar una alternativa.\nEl consistori té un conveni amb la Generalitat per al finançament de les obres que es van desenvolupant a la pista de gel. Aquest té vigència fins al 2027.\nDesprés de la nova coberta, en els properes anys està previst canviar la tanca perimetral de la pista. Tot plegat suposarà una inversió final d'uns 2 milions d'euros.\nA banda dels clubs esportius, també està oberta al públic en general i a les escoles, malgrat que la situació sanitària la manté encara tancada.


Ref. : 51052-393\nSecteur St Thomas, un appartement en copropriété de 45,4m² au rez-de-chaussée avec cour privative sans vis-à-vis, comprenant entrée, chambre, séjour, cuisine, salle de douches, wc. Classe énergie E.


Ciutat metropolitana de Reggio de Calàbria - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n38° N, 16° E / 38°N,16°E / 38; 16Coord.: 38° N, 16° E / 38°N,16°E / 38; 16\nLa Ciutat metropolitana de Reggio de Calàbria (en italià Città metropolitana di Reggio Calabria) és una ciutat metropolitana de la regió de la Calàbria a Itàlia. La seva capital és Reggio de Calàbria.\nLimita a l'oest amb el mar Tirrè, i al sud i a l'est amb el mar Jònic. Pel nord-est contacta amb la província de Catanzaro i pel nord-oest amb la província de Vibo Valentia. L'extrem sud-este està a 3,2 km de Sicília.\nTé una àrea de 3.183 km², i una població total de 554.428 Hab. (2016) Hi ha 97 municipis a la ciutat metropolitana.\nEl 7 d'agost de 2016 va reemplaçar a la província de Reggio de Calàbria.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ciutat_metropolitana_de_Reggio_de_Calàbria&oldid=28187347»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 set 2021 a les 14:26.