Catalunya passa al tercer lloc en el rànquing estatal de desnonaments | v.p | Societat | El Punt Avui\nCatalunya passa al tercer lloc en el rànquing estatal de desnonaments Catalunya passa al tercer lloc en el rànquing estatal de desnonaments Catalunya passa al tercer lloc en el rànquing estatal de desnonaments Catalunya passa al tercer lloc en el rànquing estatal de desnonaments + Catalunya passa al tercer lloc en el rànquing estatal de desnonaments E-mail\nMembres de la PAH durant un desnonament a Barcelona.\nCatalunya passa al tercer lloc en el rànquing estatal de desnonaments Catalunya passa al tercer lloc en el rànquing estatal de desnonaments Catalunya passa al tercer lloc en el rànquing estatal de desnonaments Catalunya passa al tercer lloc en el rànquing estatal de desnonaments Catalunya passa al tercer lloc en el rànquing estatal de desnonaments E-mail\nL’estat d’alarma ha situat Catalunya en el tercer lloc en desnonaments durant el segon trimestre de l’any 2020, amb el 10,7% del total. Catalunya era fins ara líder en aquest rànquing, però en aquest segon trimestre l’han superat Andalusia, amb un 29% del total, i el País Valencià. Dels 148 desnonaments executats en aquest segon trimestre, 119 van ser per impagament del lloguer i 21, per no haver pagat la hipoteca. D’altra banda, es van presentar 3.387 execucions hipotecàries, un 12,2% menys que en la mateixa franja de l’any passat. Catalunya aquí sí que és líder, amb el 24,4% (826). I van ingressar 757 judicis verbals per ocupació, un 20% menys que el trimestre passat.


La redacció de VilaWeb ha mantingut aquests dies, des de Berga, aquest bloc amb la voluntat de reflexar no només la informació, com hem vingut fent des de la portada i les diferents seccions del diari, sinó també les vivències de la població.\nA partir d’avui dimecres 1 de juny deixem d’escriure el bloc. La informació sobre els fets de Berga, com sempre, la trobareu a la portada de VilaWeb, actualitzada de forma permanent.\n3 Respostes a "La informació segueix a VilaWeb"\n1 de juny de 2005 a les 19:55\nPer mantenir informats els bergadans que vivim fora de la ciutat.\nTambé la bona informació, contrastada, i d’aprop, és una arma contra la manipulació, i per tant una eina de llibertat.\nEzpa ha dit:\n19 de setembre de 2006 a les 0:41\n8 de setembre de 2012 a les 10:04


Amity (Missouri) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n39° 52′ 06″ N, 94° 26′ 05″ O / 39.86833°N,94.43472°O / 39.86833; -94.43472\nestat dels Estats Units Missouri\n0,450645 quilòmetre[convert: %s]%s\nAmity és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia una població de 70 habitants.\nSegons el cens del 2000, Amity tenia 70 habitants, 31 habitatges, i 23 famílies. La densitat de població era de 122,9 habitants per km².\nDels 31 habitatges en un 22,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,3% hi vivien parelles casades, en un 9,7% dones solteres, i en un 25,8% no eren unitats familiars. En el 25,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,26 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,65.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 21,4% tenia menys de 18 anys, un 8,6% entre 18 i 24, un 22,9% entre 25 i 44, un 24,3% de 45 a 60 i un 22,9% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 25.625 $ i la renda mediana per família de 28.333 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.667 $ mentre que les dones 23.750 $. La renda per capita de la població era d'11.388 $. Entorn del 16,7% de les famílies i el 18,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nMaysville (7 km)\nStewartsville (14 km)\nWeatherby (17 km)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Amity_(Missouri)&oldid=19034679»


Vols barats de Melilla a Oslo a Iberia\nVols barats Oslo Melilla-Oslo\nVols barats de Melilla a Oslo (OSL) de Melilla a Oslo Melilla-Oslo, Noruega\nConsulta l’oferta de vols de Melilla a Oslo i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Melilla a Oslo.\nEls preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Melilla a Oslo fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


2nd gen tow package (Augusta, Ga local pickup) | Tacoma World\nQuick Links: DELETE THIS SUMBEETCH Polyurethane body mount bushings ISO A TACOMA ROOF RACK Wtb 05 + tail lights Misc 2nd gen goodies Brand New Driveshaft Carrier Bearing Drop For 2-4" Lift Kit 10 shipped Issaquah\nDiscussion in '2nd Gen Tacoma Parts Marketplace (2005-2015)' started by GA_TACO4x4, May 20, 2012.\nI recently bought a replacement oem bumper from 09blacktaco. It included a toyota oem hitch that I don't need. I'll give it free to anyone willing to meet me in Augusta. Figured I could help out a tw member that needs it (do not ask for it if u plan on turning around and selling it!) before it goes on CL. I put a pic in live and I'll edit this post soon as I get to a computer (on my phone now).\nGA_TACO4x4, May 20, 2012\nI'll take it...PM sent...thanks man!\nds46000, May 20, 2012


L'ambó de Poblet: DIUMENGE III DURANT L'ANY (Cicle C)\nNe 8,1-4a.5-6.8-10; Sl 18, 8.9.10.15 (R. : Jo 6,63b); 1Co 12,12-30; Lc 1,1-4; 4,14-21\nAmb aquest diumenge tercer durant l'any reprenem pròpiament el ritme ordinari d'aquest cicle C en el qual anirem endinsant-nos en els misteris de la vida de Jesús de la mà de l'evangelista sant Lluc, autor també del llibre dels Fets del Apòstols, que ve a ser com la continuació de l'evangeli on ell exposa l'activitat apostòlica de l'Església sorgida de la Pentecosta. El tercer evangelista és d'origen grec i es dirigeix a les comunitats creients de la diàspora, és a dir, a les comunitats hel·lenístiques que han acceptat l'evangeli de Jesús. Per això el seu grec és més culte que el dels altres evangelistes. Lluc, tant en el pròleg del seu evangeli com en el dels Fets dels Apòstols van dirigits a un tal Teòfil, procediment corrent en els escrits antics. A més Teòfil significa «el qui estima Déu» i en aquest sentit tots els lectors dels escrits de Lluc poden apropiar-se aquest nom. Lluc s'esmerça, així almenys ho afirma, en donar-nos una informació segura i ordenada dels fets de la vida històrica de Jesús. És del seu interès també, dibuixar-nos una fisonomia plena d'humanitat del Jesús històric. Dante ja va dir d'ell que era l'evangelista de la mansuetud del Crist. Per tant, Lluc vol donar a conèixer als seus lectors la dolcesa exquisida del Mestre de Galilea. I així ho veiem tant en les seves paràboles, com en els seus miracles i en el tracte amb la gent: amb els pecadors, els pobres, els malalts, les dones i les viudes. També li agrada de presentar Jesús en oració, d'una manera més freqüent fins i tot que els altres sinòptics. Per a Lluc Jesús és, a més, el veritable Salvador del món, ja des de l'anunci de l'àngel als pastors, passant pel càntic de Simeó, fins al final del seu evangeli amb la missió dels apòstols de convertir tots els pobles en el seu nom. El mateix nom de Jesús, anunciat per l'àngel Gabriel a Maria, significa «Déu salva».\nLa taula de la paraula d'avui ha estat ben substanciosa i amb uns textos bíblics escollits força extensos. La primera lectura és del llibre de Nehemies, un llibre per a molts segurament desconegut. Nehemies era un governador de la Jerusalem restaurada després de l'exili de Babilònia enviat per un benèvol rei persa perquè restaurés les muralles de la ciutat de Jerusalem. La seva activitat se situa a mitjans del segle V abans de Crist. Junt amb ell va actuar el sacerdot Esdres, que dóna nom també a un altre llibre bíblic, com a restaurador del culte a Jerusalem. En retornar el poble de Babilònia a Terra Santa es va haver d'organitzar tot de nou, materialment, culturalment i moralment. Nehemies fou l'artífex de la part material i Esdres de la formació cultual i moral. Esdres i els levites que l'acompanyaven es van disposar a instruir el nou poble en el coneixement de la Llei. Ho hem vist en el fragment que hem escoltat en la primera lectura, escollida, per altra banda, pel seu paral·lelisme amb el text de Lluc que hem sentit en l'evangeli. Lluc presenta Jesús com el nou Esdres que comunica la Paraula de Déu al Poble. Ell que era la Paraula, en expressió de sant Joan, s'identifica ell mateix amb ella. Enmig de l'assemblea, a la sinagoga de Natzaret, el seu poble, després que el seu nom ja s'havia fet famós pels seus miracles i per la seva autoritat en la forma d'ensenyar, ell, la Paraula eterna del Pare, enviat per Ell com a Salvador del món, dret enmig de l'assemblea, llegeix un fragment del llibre d'Isaïes on hi ha tot un programa messiànic alliberador que Jesús assumeix integralment. Isaïes profetitzava la presència enmig del poble d'un profeta ungit de Déu que seria portador d'un missatge de consolació i alliberament per al Poble. Aquest text té un parentiu amb els càntics del Servent de Déu. Amb els miracles que Jesús ha portat ja a terme dóna a entendre als compatriotes de Natzaret que ell és el protagonista de l'acció messiànica anunciada per Isaïes. La seva presència enmig del Poble ja és l'acompliment d'aquella profecia i en ell s'inaugura l'any de gràcia del Senyor, és a dir el procés redemptor i alliberador que anirà més enllà de la condonació dels deutes i de la llibertat dels esclaus de què parlava la Llei amb motiu de l'any jubilar. Amb sobirana autoritat Jesús s'autoproclama com el Messies esperat.\nGermanes, germans, acabem de celebrar la setmana per la unitat dels cristians i justament la segona lectura d'avui, de la primera carta als cristianes de Corint, sant Pau, preocupat per la unió d'aquella comunitat conflictiva, utilitza la imatge del cos humà com a signe del Cos de Crist, que és l'Església, aquesta Església que, com el cos humà, consta de molts membres que exerceixen distintes funcions però que tots col·laboren al bé del conjunt i al creixement integral de tot el cos. Què se n'ha fet, germanes i germans, de la túnica indivisa del Crist quan llegim que ni tan sols els soldats romans, al peu de la creu, no gosaren trossejar-la? La unitat de l'Església demana la submissió de tots els membres a la llei del Crist. Però això no pot ser obra ni de la nostra perícia ni del nostre esforç. Qui fa créixer i viure l'Església és l'Esperit Sant, ànima increada de la mateixa pel fet de ser Déu. Per tant, la unió entre els cristians serà més estreta i eficaç com més dòcils siguem a l'Esperit Sant vivificador que actua invisiblement en tots els batejats. I aquest Esperit és el mateix que animava el desig vehement de Jesús quan demanava insistentment al Pare que tots fóssim u.\nEn la reflexió que ens proposen les lectures d'avui seria bo que ens preguntéssim ara i aquí amb quin interès i atenció escoltem la Paraula de Déu en cada eucaristia. I si som capaços d'aplicar-nos aquesta Paraula i apropiar-nos-la per tal que sigui una Paraula que actuï eficaçment en les nostres vides. La Paraula de Déu és viva i eficaç, diu l'autor de la carta als Hebreus. La Paraula de Déu té una força totpoderosa, capaç de transformar les nostres vides. Però això demana fe, és a dir una adhesió personal i confiada a Déu, i un convenciment absolut de la seva eficàcia salvadora. En aquest any de la fe hauríem de centrar amb més interès la nostra atenció interior en la Paraula de Déu, tal com ens proposa el Papa Benet en la seva Carta Apostòlica, la Porta de la Fe, quan diu que hem de «redescobrir el gust de nodrir-nos amb la Paraula de Déu» (n. 3), per tal que, tot familiaritzant-nos més amb ella tinguem també nosaltres fits els ulls en Jesús, l'únic que pot comunicar-nos paraules de vida eterna.


ELS PIRATES DEL MANEL: FESTA DE LA TARDOR\nELS PIRATES DEL MANEL\nAquest és el bloc d'aula de 5 anys A de l'escola Manel Garcia Grau de Castelló.\nDurant aquesta setmana vos vam demanar que els xiquets portaren fruites de la tardor i la veritat és que la participació de tots ha segut molt generosa, gràcies a aixó vam montar una taula de fruites de la tardor molt variada i bonica.\nEl divendres ens va visitar la castanyera i a banda de castanyes, vam provar: ametles, avellanes, anous, pistatxos, carabassa, moniato, magranes, codonyat, dàtils, pomes, peres, mandarines... Estava tot molt bó!!\nFESTA DE LA TARDOR - Kizoa Editar Videos - Movie Maker\nPublicat per ELS ELEFANTS DEL MANEL a 3:01\nAnònim 17 de novembre de 2016 a les 8:32\nELS ELEFANTS DEL MANEL\nA LA NOSTRA CLASSE SOM 25 AMICS: JOEL, CARLA ANDRÉS, ALEX, DYLAN, OMAR, ALEJANDRO, MAR, VALENTINA, FERNANDO, AISHA, NEREA, JORGE, AURORA, MARTIN, RUBÉN, MARTINA, DOROTHEA, ALBA, DAVID, JUAN PABLO, LLEDÓ, NIRA, CARLOTA, CARLA VICEDO I MOHAMED. A LA NOSTRA MESTRA LI DIUEN MAPI I TOTS JUNTS ENS HO PASSEM MOLT BÉ!!\nTALLER DE FAMÍLIES: DAVID, DOROTHEA, GEORGIANA I P...\nLLEDÓ LA BOMBERA I PAU L'INFERMER\nTALLER DE FAMÍLIES: MARTÍN,AURORA, LIDIA I DELFINA...\nFESTA DE PRINCESES I CAVALLERS\nTALLER DE FAMÍLIES: CARLOTA I PATRICIA\nINVITACIÓ A LA FESTA DE PRÍNCEPS I PRINCESES\nXé ANIVERSARI DE L'ESCOLA


El Sismògaf aposta per coreògrafs i ballarins nascuts els anys 90 en la pròxima edició - El Gerió Digital\nEl Sismògaf aposta per coreògrafs i ballarins nascuts els anys 90 en la pròxima edició\nEl festival estratègic de dansa d'Olot es farà del 25 al 29 d'abril\nLes autoritats que aquest 13 de febrer del 2019 han presentat el Sismògraf a Olot © ACN\n"Empènyer" la generació "millennial" de coreògrafs i ballarins. Aquest és un dels propòsits que s'ha marxat el festival Sismògraf d'Olot en la pròxima edició que es farà del 25 al 29 d'abril. Són paraules de la seva directora artística, Tena Busquets, que ha subratllat la importància de donar visibilitat a propostes "sòlides" de creadors que encara no han consolidat la seva carrera ni arribat a un públic més ampli.\nAlguns dels noms escollits són Raquel Gualtero que obrirà el festival amb 'Nuà', un espectacle que es veurà al Museu dels Sants inspirat en peces musicals medievals composades per dones i on s'uneix el cos i la veu (amb Anaïs Oliveras). D'altres creadors d'aquesta generació, els #FF90, són Clàudia Mirambell que estrenarà 'Servei de desubicacions 24H', Anna Borrosa amb 'Pinkfish' inspirat en les coreografies de la natació sincronitzada i la ballarina i coreògrafa Janet Novás amb 'Mercedes Mais Eu'.\nL'onzena edició del festival també està marcat per la idea del "present" amb creacions contemporànies que es basen en la tradició i el passat com a inspiració. Entre els temes que s'hi tractaran hi ha el de rituals tradicionals, la formació de la terra o les tradicions gallegues i hongareses, entre d'altres.\nD'altra banda, aquesta és una programació amb accent femení per la gran presència de dones. "No és buscat, és la naturalesa dels temps; busquem els espectacles excel·lents", ha afirmat Busquets tot dient que els temes i conflictes de la societat també "afecten" els creadors que després queden reflectits en muntatges. En aquest sentit, ha posat l' exemple 'D-Construction' de la Compagnie Dyptik (Països Baixos), un espectacle sobre les revoltes i el poder de les masses que compta una tanca metàl·lica de barrera.\nPel que fa a la mirada femenina, aquesta es podrà veure en muntatges com 'Picnic on the moon', una producció belga de les catalanes Alexa Moya i Júlia Godino; '360 grams de bellesa' d'Ada Vilaró o 'La bugada' de Labuena Compañía, on es recorda la tradició i l'"espai de llibertat" de les dones quan rentaven la roba als safaretjos públics.\nUna de les novetats serà la creació de l'Itinerari amb bicicleta per fer arribar la dansa a espais on no arriba habitualment. Es farà una ruta guiada amb tres parades (els llocs seran una sorpresa) per veure tres propostes: 'JINX103' dels suïssos József Trefeli i Gábor Varga (que també interpretaran 'Creature' durant el festival); 'Meeting point' dels bascs Ertza i 'Pinkfish' de la jove andalusa Ana Borrosa, que es podrà veure de nou al centre de la ciutat.\nLa natura i el paisatge, un element característic en aquest festival, estarà molt present amb 'Erritu' amb la participació d'un cor de dones d'Olot que es farà al cràter del volcà Montsacopa així com a 'Loin' dels francesos Débordante Cie amb cinc ballarins i un muntatge pensat per gaudir-lo de lluny.\nL'itinerari de dansa al parc nou mostrarà la preformance de la canadenca Caroline Laurin-Beaucage, 'Habiter sa mémoire' , de quatre hores de durada que es repetirà el dilluns 29 amb motiu del Dia Internacional de la Dansa.\nTambé s'ha programat una trobada de dansa urbana, el Sismohop, que acollirà les propostes de The Jokerz (A Risas), David Vento (Indala), Julien Rossini (Perception), Aina Lanas (Mawu), així com una variada oferta d'espectacles al carrer, com ara el circ corografiat 'Rare Birds' dels francesos Un Loup pour l'homme.\nAquesta nova edició també tindrà "rèpliques" fora dels dies del festival amb 'Dancing with frogs' de Sol Picó a Olot i la representació de 'Brots' a la Vall de Bianya i 'La Bugada' a Les Planes d'Hostoles i La Pinya.\nUna jornada per als professionals\nEn el 5è any com a festival estratègic de la dansa a Catalunya, el Sismògraf proposa una jornada professional per al sector amb el títol 'Com ens posem en dansa. Visibilització, mobilitat i presència'.\nEl certamen compta amb un pressupost de més de 350.000 euros i està organitzat pel Departament de Cultura i l'Ajuntament d'Olot amb el suport de la Diputació de Girona i altres organismes.\nTant l'Ajuntament com la Generalitat han destacat el model "d'èxit" del certamen que ha acabat essent estratègic pel sector. La directora dels serveis territorials de Cultura a Girona, Carme Renedo, ho ha exemplificat amb una dada d'un estudi del 2017 per saber l'impacte del certamen: el 53,7% del negoci anual dels programadors enquestats eren propostes vistes al Sismògraf.


La TTP a Mercartes: del 5 al 7 de novembre ens trobem a Valladolid - ttp\nLa TTP a Mercartes: del 5 al 7 de novembre ens trobem a Valladolid\nDel 5 al 7 de novembre arriba una nova edició de Mercartes, la fira d’arts escèniques, que aquest any canvia d’ubicació i es trasllada a Valladolid.\nUn any més, des del Departament de Cultura, i amb l’objectiu d’ajudar a obrir i mantenir els mercats dels professionals de les arts escèniques, han contractat un estand paraigua al qual la TTP, entre d’altres artistes i associacions, ens hi acollirem. En total serem 23 companyies, 5 associacions professionals i, obviament, la Generalitat de Catalunya.\nMercartes és el mercat biennal del sector de les arts escèniques d’Espanya. El seu objectiu és promoure acords comercials entre els diferents agents públics i privats de la cadena de valor. Una gran oportunitat per mostrar a la societat la vitalitat del sector de les arts escèniques, així com la capacitat d’innovació per adaptar-se al nou context i participar activament en el desenvolupament social i econòmic.\nA Mercartes se citen creadors, productors i distribuïdors, programadors i gestors d’espais escènics i de festivals, així com a professionals i empreses d’equipament i serveis tècnics, de ticketing, logística, comunicació i altres serveis auxiliars.


En l’última dècada s’han multiplicat les eines destinades a facilitar l’ús de la programació en projectes d’arts visuals i disseny, en part impulsades per la filosofia del programari de codi obert i també per la necessitat que han experimentat un grup creixent d’artistes i dissenyadors d’anar més enllà de les possibilitats que els oferia el programari comercial.\nSi bé algunes tenen una llarga història, com ara el programari de música electrònica Max creat per Miller S. Puckette en els anys 80 i desenvolupat en diferents versions (entre les quals les més conegudes són Max/MSP i Pure Data), la majoria es creen a partir de l’any 2000 en el context d’estudis de disseny, escoles i centres de recerca o agrupacions d’artistes i programadors. L’objectiu comú d’aquests entorns de programació és facilitar la creació d’un tipus de projectes que escapen a la finalitat de la majoria dels programes de programari comercial, centrats a generar un producte final, sia una imatge, una animació o un vídeo.\nLa generació d’imatges i sons en temps real a partir de dades obtingudes a internet o d’altres formes d’interacció requeria un nou tipus de programari. Programes com Processing, openFrameworks, Max/MSP, Pure Data, VVVV i Cinder són alguns exemples.\nLa diversitat d’eines i entorns de programació respon tant a la història del desenvolupament de cada programa com a les necessitats que busca cobrir i al fet que hi ha diferents maneres d’abordar la programació creativa. Casey Reas, cocreador de Processing, afirma que cada llenguatge de programació s’ha de veure com un material diferent, de forma similar a com un fuster treballa amb diferents tipus de fusta en funció de les propietats específiques de les mateixes (Reas i McWilliams, 2010, pàg. 17). En aquest sentit, els diferents entorns de programació resulten més o menys útils en funció dels coneixements previs de l’usuari (alguns resulten més complexos que d’altres) i també del que es pretengui aconseguir amb aquests, ja que uns, per exemple, són més adequats per a generar composicions sonores en temps real mentre que uns altres serveixen per a crear animacions d’objectes geomètrics.\nAixí com hi ha molts llenguatges humans diferents, hi ha molts llenguatges de programació diferents. De la mateixa manera que els diferents conceptes poden ser transmesos per mitjà de diversos llenguatges humans, els diferents llenguatges de programació permeten als programadors escriure diferents estructures de programari. […] Pot ser útil pensar en cada llenguatge de programació com un material amb prestacions i limitacions úniques. Diferents idiomes són apropiats depenent del context.\nG. Stocker, C. Schöpf (ed.) (2003). Ars Electronica. CODE – The Language of our Time (pàg. 175). Osterfildern-Ruit: Hatje Cantz.\nA continuació, revisarem els principals entorns de programació, eines i llibreries que s’empren actualment en la creació d’instal·lacions interactives, animacions generatives, performances audiovisuals i molts altres projectes creatius.


Girexx és una clínica de reproducció assistida especialitzada en el diagnòstic de la fertilitat i en el seu tractament. Amb 20 anys d’experiència en el camp de la reproducció assistida, l’equip Girexx està format per ginecòlegs, embriòlegs, andròlegs i genetistes que treballem conjuntament per oferir-te les màximes garanties d’èxit.\nEl nostre objectiu és l’excel·lència, tant en la vessant mèdica, amb les tecnologies més pioneres de reproducció assistida, com en la vessant humana, amb un tracte proper i humà perquè sempre et sentis acompanyada.\nA Girexx no oblidem mai que som persones que ajudem a persones.\nAbans, durant i després del tractament de reproducció assistida sempre al teu costat.\nNo tothom és igual, ni té les mateixes dificultats per concebre, així que estudiem acuradament cada cas per oferir-vos una solució personalitzada i a mida de les vostres necessitats.\nLes taxes d’embaràs i les valoracions dels pacients reflexen la bona feina dia rere dia. A més a més les nostres taxes d’embaràs son superiors a la mitjana.\nSom especialistes en reproducció assistida, amb més de 20 anys d'experiència. T’oferim els millors tractaments de fertilitat perquè puguis aconseguir el teu desig de quedar-te embarassada.\nLes ganes no esperen, i nosaltres no et farem esperar. El moment el tries tu.\nQuan et sentis preparada, començarem el tractament.\nA Girexx t’assignarem una coordinadora del teu tractament, per poder resoldre tots els dubtes que et puguin sorgir. També t’oferim els serveis de la nostra llevadora que pot ajudar a optimitzar les possibilitats amb l’alimentació, l’estrès, etc.\nTens a teva disposició les tècniques de reproducció assistida d'última generació, disponibles només en pocs centres arreu del món. Embryoscope, IMSI, MACS, Test genètic de portadors, test endometrial... que ens permeten optimitzar el teu tractament.\nPer a tot tipus de famílies\nSempre seràs benvinguda. És igual si tens parella o no, i si aquesta és masculina o femenina. Amb les màximes garanties legals, perquè la Llei Espanyola et permet sotmetre’t a un tractament de reproducció assistida en qualsevol d’aquests casos.\nPosem a la teva disposició una sèrie de video instruccions per que sigui més fàcil seguir el teu tractament de reproducció assistida.\nEns volem acostar a tu i posar-t’ho més fàcil. Ara ens pots trobar a Girona, Barcelona, Calella i Palafrugell.


Oferta de feina Personal d´Equip, Cuina, Mostrador etc Restaurant a Vic - Ref 90447 - Borsa de Treball | Classificats.net\nOferta de feina (Ref. 90447)\nEmpresa Grupo BLC\nCategoria Cuiner, Mostrador, Personal de Sala\nTipus de contracte Parcial, jornada completa amb possibilitat indefinit\nDurada contrate 6 mesos - Indefinit\nDescripció Busquem personal d´equip per a cobrir les àrees de cuina (cuinat de productes per a la seva venda: hamburgueses, patates, nuggets, etc), atenció de mostrador i saló del restaurant, reposició de mercaderia, neteja del local, etc.\nData publicació 04/11/2019\nTitulació ESO, Grau Mig, etc.\nEs valorarà −\tEs valorarà experiència prèvia en comerç o restauració i tracte amb el públic.\nRequeriments - Alta capacitat de treball en equip i orientació al client.\nImprescindible - Viure a Vic o a prop.\nAltres requisits Català parlat.


Unes normes inalterables no, oi? (16) | Un segle de normes\n← Reflexions en la diada del patró de Catalunya\nAuca del Centenari de les Normes ortogràfiques →\nUnes normes inalterables no, oi? (16)\nPosted on Abril 24, 2013\tby jmgiralt\nArribem a la norma setzena, que fixava les regles d’accentuació. Com veurem, inicialment s’assemblaven més a les regles d’accentuació del castellà, però després s’hi devien fer retocs que s’emmotllessin més a la prosòdia catalana.\n16. Quan, per les regles d’accentuació, calgui accentuar gràficament una a, una e oberta o una o oberta, s’emplearà l’accent greu; en els altres casos, s’emplearà l’accent agut.\nS’accentuaràn els oxítons acabats en vocal tònica o en vocal tònica seguida d’una s o d’una n. Ex. : replà, cafè, diré, cosí, allò, carbó, oportú, francès, digués, formós, comprèn, encén. (En canvi : extens, carbons, infern, animal, animals, sonor, direm, dormim, direu, dormiu, museu, servei, remeis.)\nS’accentuaràn els paroxítons acabats altrament que en vocal sil·làbica seguida d’una s o d’una n. Ex. : fàcil, fàcils, dípter, dípters, pròleg, exàmens, anàvem, anàveu, anàrem, anàreu, diríem, diríeu. (En canvi : pare, pares, casa, cases, cerca, cerques, cerquen, savi, savia, savis, savies, moro, moros, ingenu, ingenua, ingenus, ingenues, anessis, anessin, anares, anaren.)\nS’accentuaràn els paroxítons de més de dues síl·labes en els quals la vocal tònica és una i o una u seguides de vocal. Ex. : estudía, estudíes, estudíen, dormiría, dormiríes, continúa, continúes. (Però : dia, dies, nua, nues, cria, cries, crien).\nS’accentuaràn tots els proparoxítons. Ex. : època, èpoques, solípede, física, anàloga, mètode, hipòtesi.\nQuan dues formes nominals o dues formes verbals solament se diferencíen entre elles pel sò obert o tancat d’una e o d’una o, s’accentuaràn totes dues (Ex. : bè i bé, nèt i nét, vès i vés, vèns i véns, vènen i vénen, òs i ós, jòc i jóc, bòta i bóta, mòra i móra), i, en general, s’accentuaràn tots aquells mots amb e o amb o tòniques que, escrits sense accent, podrien donar lloc a confusions (tals com dòna i dóna, sò i só, sòn i són, sòu i sóu, fòra i fóra, tè i té).\nQuan dos monosíl·labs l’un tònic i l’altre aton vénen escrits amb les mateixes lletres, s’accentuarà el tònic a fi de diferenciar-lo gràficament de l’aton : és de ésser, diferenciat així gràficament de es pronom reflexiu; mà, món i mós substantius, de ma, mon i mos adjectius possessius; nòs i vós subjectes i complements preposicionals, de nos i vos complements àtons (pron. nus i vus); pèl substantiu i son plural pèls, de pel i pels contraccions de la preposició per amb els articles el i els; què pronunciat amb una è clara, de que pronunciat amb e neutra; sà adjectiu qualificatiu, de sa adjectiu possessiu; sé de saber, de se pronom reflexiu; ús substantiu, de us pronom personal.\nTambé en aquesta ocasió hem marcat de color ataronjat aquells elements que actualment són diferents.\nUn cas certament enigmàtic és el de l’accent diacrític, ja que no s’acaben d’entendre algunes supressions (sà, sóu, mós, nòs anaven accentuats i ara no hi van) ni tampoc s’entén prou en quins casos d’homografia (identitat gràfica entre dos o més mots que tenen significats diferents) s’ha decidit que cal distingir amb l’accent diacrític i en quins no (per exemple, podrien distingir-se amb diacrític móc/moc, téns/tens…). Les gramàtiques divulgatives (fins i tot la provisional de l’IEC) es limiten a donar una llista més o menys completa d’aquests casos diacrítics, però no expliquen per què hi ha casos en què no cal l’accent…\nTot plegat genera una sensació d’opacitat que convindria esvair.


Web del CPFPA Francesc Bosch i Morata\nInscripcions i oferta 2021/22\nSeminari: Estiu Viu 2022\nDefinició y trets\nDefinim la nostra escola com a Valenciana i Popular. Entenem aquests dos conceptes com els principis vertebradors a partir dels quals es configuren els trets d'identitat següents:\n1.- Una escola que assumesca la realitat valenciana com a pròpia, en tots els seus aspectes i de, manera específica, en tot allò que es relaciona amb la llengua, la història i la cultura.\n2.- Una escola que partesca de la cultura diferenciada, la realitat social, les vivències i els coneixements previs de les persones joves i adultes.\n3.- Una escola que faça progressivament del valencià la llengua vehicular de les persones joves i adultes -veieu PIL-\n4.- Una escola que, tot respectant les diferents cultures, siga integradora en la nostra cultura i societat de les distintes persones joves i adultes.\n5.- Una escola organitzada sobre la base de la participació directa, real i igualitària, de totes les persones joves i adultes en una gestió social de l'escola, no oblidant mai que elles són els principals subjectes actius del procés educatiu.\n6.- Una escola que, tot partint de les diferències de gènere, siga integradora, comprehensiva i que potencie el desenvolupament de les persones adultes despotenciant les actituds sexistes, els prejudicis i els estereotipus dominants.\n7.- Una escola que compare i critique els valors ideològics, econòmics, culturals, religiosos i ètnics de la societat dominant front als valors que conformen altres societats.\nAquests trets es desenvolupen en els Objectius Generals que a continuació s'exposen :\n1.- Estructurar una via col·lectiva de caràcter sociocultural d'aproximació al coneixement crític de l'entorn social, econòmic, cultural.\n2.- Potenciar un procés de formació/acció permanent al qual accedisca la població adulta local i/o comarcal.\n3.- Promoure un procés d'autoformació i/o autoorganització que incidisca en la vida col·lectiva, i que possibilite l'adquisició de tècniques, actituds, capacitats i habilitats.\n4.- Integrar el procés d'ensenyament-aprenentatge dins d'un marc global d'anàlisi sobre la realitat local i/o comarcal, de cara a encetar la seua transformació.\n5.- Potenciar la discriminació positiva de les dones per tal d'aconseguir la seua participació educativa, sociocultural, etc. plena en tots els àmbits, tant públics com privats.\n6.- Potenciar els processos d'aprenentatge de la població immigrada així com la seua participació en l'escola i en la societat.\nPer tal de garantir una organització i funcionament del Centre coherent amb els trets i objectius abans esmentats, considerem que tant l'organització com el funcionament haurien de basar-se en la participació democràtica i el consens com a estratègia de presa de decisions. La gestió social seria un instrument de plasmació d'aquests dos eixos de l'organització i funcionament del Centre. Una possibilitat de plasmació d'aquest instrument seguiria el següent esquema:\n1.\tllengua i cultura popular: c1, c2, j, h, a, b, d\n2.\tformació, ocupació i integració: f, g, e2, h, b1 c1,c\n3.\tsolidaritat, igualtat i llibertat: e1, e2, e3, b1, h, j, a, b, d\n4.\talfabetitzacions: a1, h, e1, e2, f, c\n5.\tformacions bàsiques i accés als béns educatius i culturals: a2, b2, b3, d, c1, c2, f, e1, e2\n6.\taprén: a2, b2, b3, d, c1, c2, f, e1, e2\n7.\togoa: tots els programes\nEl Centre hauria de configurar-se en una àrea d'intervenció: formal - no formal - informal. Cadascun dels aspectes d'aquest continuum es caracteritzaria per: l'àrea formal és aquella que es configura a partir de les pràctiques educatives, i que respon més directament al currículum prescrit mitjançant programes formatius, la no formal, que seran totes aquelles accions educatives o no, que en virtut d'uns programes específics es duen a terme; i la informal que s'articula al voltant de totes les accions que no tenen res a vore amb els programes, però que desenrotllen aspectes educatius-formatius relacionats tangencialment amb el currículum: reconeixement del coneixement pràctic que propicien les experiències viscudes i a viure.\nAquestes àrees d'intervenció tractaran de donar resposta, des d'una perspectiva de permeabilització entre les diferents accions desenvolupades des de cadascuna d'elles, a les metes prefixades per a cadascú dels cicles que configuren l'oferta educativa constituïda.\nAquesta oferta es vehicularà mitjançant l'elaboració d'itineraris formatius: planificació, desenvolupament i avaluació, configurats per les mateixes persones adultes amb la col·laboració -guia i assessorament- del centre, i que atenguen tant els aspectes personals com els col·lectius. Aquesta oferta educativa s'organitzarà en virtut de les possibilitats de cadascuna de les persones joves i adultes: nivell de partida, tot i atenent al seu grau d'autonomia, d'experiències Tanmateix aquesta oferta educativa es construirà seguint els següents criteris metodològics:\n-\tContextualització, partirem de la pròpia realitat, tant del medi com de les persones adultes potencialment participants.\n-\tMulti-Interculturalitat, partirem de les diferències culturals de les persones adultes, tot garantint la seua diversitat i singularitat.\n-\tTransdisciplinarietat i/o globalització, partirem de la realitat, cosa que suposa tenir en compte la seua composició, i tractar-la des d'una perspectiva que ens informe de les diferents vessants dels sabers que la construeixen, la signifiquen, i l'analitzen. Utilitzarem la configuració transdisciplinar quan els grups destinataris tinguen un grau d'autonomia i pensament crític prou desenvolupat: grups d'aprenentatge de: EB, GE1, GE2; i la globalització quan aquest desenrotllament acaba d'iniciar-se: grups d'aprenentatge de: AL, POST-AL, NE.\n-\tAutonomia, creativitat i pensament crític, partirem de la situació inicial de cadascuna de les persones adultes, per tal d'implementar els processos que provoquen una acció comunicativa i/o transformativa.\n-\tParticipació democràtica, comunicació dialògica i autogestió o gestió social, partirem de la proposició de viure la democràcia a l'escola per a desenrotllar processos oberts de comunicació i/o acció que possibiliten l'emergència de subjectes amb possibilitat de possibilitats: agents.\nAquests criteris metodològics els desenvoluparem des de la flexibilitat i/o sensibilitat que diferents teories, coherents amb ells, ens procuren mètodes, tècniques, procediments... que fonamentaran l'acció educativa, com ara: aprendre a aprendre, mètode psicosocial, procés de lectura de la realitat (pedagogia de la comunicació), aprenentatge significatiu, mapes conceptuals, projectes de recerca... Una possible actuació des d'aquesta perspectiva seria:\nL'organització del currículum es fa tant des de mòduls com des d'altres tipus d'estructures organitzacionals: tallers, seminaris, blocs de continguts, àrees... però sempre hauria de configurar-se en virtut de proporcionar a les persones joves i adultes un currículum obligatori i al mateix temps la possibilitat de construir elles mateix, en interacció amb el seu grup de classe, els itineraris formatius pertinents. Tot això suposa que el currículum ha de respondre a les demandes, interessos i necessitats de les persones joves i adultes, però també a les que s'estableixen des de la pròpia societat: diversitat cultural, validació de les experiències prèvies, participació i transformació... Des de la nostra perspectiva educativa, i atenent els trets d'identitat, els objectius generals i els criteris metodològics plantejats, optem per una organització curricular que es desenvolupe a partir de la concreció dels conceptes, procediments i actituds en:\n-\tparaules i nuclis generadors, des d'una perspectiva clarament globalitzadora, per als grups de persones adultes amb una formació instrumental provocadora d'exclusió, amb un cert pensament màgic plenament subjectiu, i per tant amb un grau d'autonomia i de possibilitat d'optativitat escàs.\n-\tSeminaris, tallers i accions puntuals -xarxes de tòpics i/o projectes -, des d'una perspectiva clarament interdisciplinar o transdisciplinar, per als grups de persones adultes amb una formació instrumental-estratègica incardinada en un pensament científic amb una capacitat d'abstracció, un grau d'objectivitat i una potencialitat cap a la recerca i la possibilitat d'optativitat més desenvolupada.\nAquest model i procés de planificació respon tant als desigs , interessos i demandes de les persones joves i adultes educandes com de les educadores a aquests i, a més a més, respon a un concepte i pràctica de l'acció i/o estratègia que insereix la complexitat/complicació/problematització de la realitat als processos educatius fent implicatius i correlatius al mateix els elements de l'atzar, la iniciativa, la decisió -elecció/distinció-, la conscientització, l'autonomia, la llibertat, la participació, els contextos...\nCopyright 2022 APAP Bosch i Morata


Edición del jueves, 02 julio 1998, página 70 - Hemeroteca - Lavanguardia.es\nEdición del jueves, 02 julio 1998, página 70\n70 LA VANGUARDIA ECONOMÍA JUEVES, 2 JULIO1998 BARCELONA. (Redacción y agencias.) — El Parlament rechazó ayer, con los votos de CiU y PP, dos mociones del PSC e IC-EV que re clamaban la reprobación del Depar tament de Trebail de la Generalitat por considerar que ha existidoiamiguismo” y “mala gestión” en el reparto de subvenciones para los cursos de formación ocupacional. La oposición política de izquier das acusa al conseller de Treball, el democristiano Ignasi Farreres, de haber favorecido a entidades vincu ladas a Unió Democrática de Cata lunya con subvenciones proceden tes de los 23.500 millones, que con templan fondos europeos, para cursos de formación ocupacio BARCELONA. (Redacción.) - La próxima entrada en vigor del euro exige un nuevo estilo de dirección empresarial para poder adaptarse a las nuevas reglas de juego y afrontar con éxito las oportunidades que ofrece. Así se puso de manifiesto en un almuerzo coloquio organizado por la firma de cazatalentos Seeliger y Conde, con motivo de la inaugura ción de sus nuevas oficinas en Bar- nal, que gestiona la Generalitat. Concretamente, los socialistas pedían que se reprobara a la conse llería al considerar que el Departa ment “no atiende adecuadamente las necesidades de las empresas, de las personas en paro y de los territo rios de la comunidad”. IC-EV ha ido más allá y ha solici tado la reprobación del departa mento por “la poca transparencia en la asignación de recursos” y por la existencia de “numerosos casos de favoritismo y clientelismo con los centros colaboradores que reali zan los cursos de formación”. El diputado de CiU Enric Millo ha considerado injustas las peticio nes de reprobación después del es- celona, que estuvo presidido por el conseller de Presidncia de la Gene ralitat, Xavier Trias, y al que asistió un nutrido grupo de jóvenes empre sarios. Luis Conde destacó que, ante el reto del euro, será necesario que los directivos de empresa, entre otras cuestiones, presten mayor atención a las políticas que permitan dar más valor a la acción, mejorar todavía más el servicio al cliente, cuidar la calidad al máximo, crecer sin incre mento de precios, internacionalizar la empresa y reforzar la calidad del equipo directivo a través de un ma yor liderazgo, del fichaje de los me jores y de establecer mayores incen tivos para los ejecutivos, incluida la participación en el capital de las em presas donde trabajen. El citado almuerzo coloquio estu vo especialmente centrado en la problemática de la empresa fami liar, en cuyo asesoramiento se ha es pecializado Seeliger y Conde. Entre los asistentes destacó la pre sencia de Sol Daurella (Cobega), Carmen Mas (Textil Mas Molas), fuerzo que, a su juicio, ha hecho la Generalitat para informar sobre el modelo de formación ocupacional desde que se abrió la polémica por la supuesta mala gestión. “No se puede generalizar a partir de un caso y asegurar que nuestromodelo está en crisis, sobre todo cuando hemos dado ya garantías y los errores se solucionarán porque aplicaremos mejores controles”, dijo Millo. Por su parte, el PP, por boca del diputado Ignasi Oleart, ha justifica do el voto en contra de su grupo por que considera que la actuación de la conselleria ha sido básicamente co rrecta y porque “cada uno hace el papel que le corresponde en la cá Patricia Estany (Violart E. y Teji dos), Manuel Puig (Antonio Puig), Javier Carrillo (Mecalux), Manuel Lao (L&G Corp), Antoni Esteve (Laboratorios Doctor Esteve), Mi quel Rumeu (Uniland Cementera), Carlos Godó (Grupo Godó), Josep Palau (Soler y Palau), Jorge Miar nau (Comsa), Alejandro Olabarría (Petrolair), Joan Corominas (Gru po Corominas), José Gaspart (Gru po Husa), Miquel Martí (Comercial Martí), Borja García Nieto (Riva y García), José María Roger (Neg. Micon), Santiago Mercadé (Layeta na), Esteban Riviere (SYC W. Co rroon), y Manuel Garí, entre otros destacados empresarios.. mara y nosotros no estamos por la labor de reprobar”. El PI se ha sumado a la petición de reprobación, aunque se ha abste nido del primer punto de la moción de IC-EV en la que se pedía que se constataran “los numerosos casos de favoritismo y clientelismo”. Entre otras medidas, la cámara catalana insta a la Generalitat a in tensificar y ampliar, con un nuevo concurso público para las auditorías externas, como ya avanzó este dia rio el pasado mes de junio, el control financiero de las actuaciones de la CiU considera injustos los ataques porque “hemos dado garantías y los errores se solucionarán con más controles” formación ocupacional, lo que, en opinión de dirigentes de Treball, su pondrá duplicar el volumen del con trol sobre los centros colaboradores. El Parlament pide también al Go vern que informe cada año a los gru pos sobre la información de las sub venciones especificando el coste y los contenidos de los cursos de for mación, así como el grado de inser ción de los participantes. El choque entre el Departament de Treball y los partidos de izquier da de la oposición ha sido constante desde que la sospecha de concesión irregular de subvenciones para rea lizar cursos de formación llegó al Parlament. El propio presidente de la Generalitat, Jordi Pujol, admitió la existencia de fallos en la gestión del sistema al no acoplarse comple tamente las necesidades formativas con los cursos realizados y recono ció la existencia de siete centros re lacionados con Unió.. Ajuntament de Calaf .. ANUNCI -- Ats que per Decret de I’AIcada-Presidéncia de Ajuntament de data 23 de juriy de 1 998 sha aprovatinciaIment el Projecte dUrbanització de la 2a fase del Pla Parcial del Sector Les Garrigues daquest munidpi promogut per llnstitut Catalá del Sól del Departa merit de Política Territorial i Obres Públiques de la Ge- neralitat de Catalunya amb un pressupost global per acontracta de 173.999,158 ptes., de conforniitat amb el que disposa larticle 64 del Decret Legislatiu1/1 990, de 1 2 de juliol pel qual saprova la refosa deis textos legais vigents a Catalunya en matéria urbanística es sotmet el mateix a informació pública pal termini de vint dies a comptar des de la darrera publicació daquest anunci al Butlletí Oficial de la Provincia o alDiari Oficial de la Generalitat de Catalunya per tal que les persones interessades el puguin consultar a Se- cretaria en horas datenció al públic i presentar,si sescau, les al - legacions que considerin conve nients, amb el benentés que de no presentar-sen caps’entendr aprovat detinitivament sense la necessitat de cap ulterior acord. —_)‘- Calaf, 23 de juny de 1998. — L’alcalde-president,Francesc Oribillers i Riera. Ajuntament de Caldes de Montbui EDICTE LAjuntament en sessióplenária del día 19 de juny de 1998 va adoptar, entre d’eltres, ele següents - acords: - 1 er. Aprovar inicialment la proposta de modificació puntual del Pla general dordenació de Caldes de Montbui, redactada pels Serveis Técnics Municipals de lámbit de la Tenería Ametller. 2n, Procedir a la seva exposició al públic pel terminidun mes, mitjançant la seva publicació en el ‘Butlletí Oficial de la Pmvincia, així com en un diari de difusió eneral. L’expedient podrá ésser consultat en el Negociatd’Obres i Urbanisme, carrer Font i Boet, 4, dins de ‘doran d’oficines. Caldee de Montbui, 23 de juny de 1998. LaIcal- de, Josep Maria Bonora i Dasquens. Ajuntament de Manresa JRANIMJ Jordi Veil i Riera dlcaldiiddflt çje l’jiintttmeñt de MBhresa, pet a boi1eliifflflt pr1eus i afectes Óportuns, faig ubiió I rtLl L4?lx.: El pIe de l’Ajunfametlt, ml syiiI íf tnir lIr ldía 15 de jurry de 1BB& ve eírttvr 1tirritiemrtt l rlació de béns i dreis ateótts t lxpctirit t’ft proplació urbanística dSls térrery ceerIF par a I’execilció dC lee previSione del pia general d’ordenu ció urbana al sector del cami deles Aigües, rectificada d’acord smb les determinacíons del “Projecte dUrba nització dei Camí de les Aigües. Modificat” en aplica ció del que disposa i’article 20 deis Lleí d’Expropiació Forçosa de 16 de novembre de 1954 resultant con cretament la relació següent: Núm.: 1. Dret afectst: Parcel la rústica. Titular: -.4rian Zaiacaírr Puy i Ficarlisa. Adreça titular; Bethoven 8, A, 2, Barcelona, Situació finca: P01 6 - Par 73. Da das registrsls: 7cm: 1 .862. Llibre: 576. Fol,: 88. ms cripció: 2.’- 4.’. Finca; 26.796, Ref. Cad.: Parcella 73. M2 afectats: 1.220. Núm.; 2. Dret afectat: Parcella rústica. Titular; Re men Llstjos Planas. Adreça titular; Passeig Pere III, 64, 8, 1. Situació finca: P01. 6 - Par 70. Dades registrals: om: 1.018. Llíbre: 269. Fol.: 200. lnscripció: 3.’. Fin ca: 10,21 0. Ref. Cad.: Psrcel1a70. M2 sfectsts: 200. El que esfa públic, pera general coneixemented’a cord amb el que estableix l’article 21 de la Llei d’Expropiació Forçosa de 1 6 de novembre de 1 954. Contra squests actes administratius que posen 6 ala vis administrativa i sena perjudici que es pugui exer citar, en el seu cas, qualsevol altre recure que s’estimiprocederrt, podrá interposar-se el recursjurisdiccional contenciós-sdministratiu, prévis comunicació a l’órgan que ha dictat lacte o sotes objecte de recurs se- gons disposa larticle 1 10.3 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, en el termini de dos meses comptats apartir del dia hábil següent al de la poblicaciód’aquest anunci en el ‘Butlletí Oficial de la Provincia’, davant dela Sala corresponent del Tribunal Superior de Justicia de Catalunya, arr ele termes reguiats ala articles 37.1,57 i 58 de la Llei reguladora de lajurisdicció contencio 55 administrativa, segorrs redacció donada par les disposiciorrs addicionals desena i orrzena de la LIei 30/1992, de 26 de novembre, del Régim jurídic delesAdministracions públiques 1 del procediment adminis tratiu comú. Manresa, 19 dejuny de 1998. — LAlcalde. Ajuntament de Manresa URBANISME Jordi Valls i Riera, alcalde-president de l’Ajuntamenf de Manresa, per a coneixement general i als afectes oportuna, fsig públic el que segueix: El PIe de l’Ajuntament, en sessió que va tenir lloc eldia 15 de juny de 1998, va aprovar definitivament el projecte de reparcel . lació per a la normalitzsció de dues diferente finques situades al carrer de la Salut,del bern de Viladordis, de conformitat smb el que dis pose ‘anide 1 1 0, pe remissió del 1 1 7.3, smbdós delReglamerrt de gestió urbanística, aprovat par Reial Decret 3288/1978, de 25 d’agost. El que es fa públic per e general coneixement, da-cord amb el que estableix l’article 1 08, par remisió del 1 1 1 , del Reglsment de gesfió urbanística. Contra aquests actas sdministratius que posen fi ala vis administrativa i sena perjudici que es pugui exer citar, en el seu css, qualsevol sltre recure que s’estimiprocederrt, podr8 interposar-se el recure jurisdicciorral contenciós-administratiu, prévia comunicació agan que ha dictat lacte o setes objecte de recurs se- gons disposa l’article 1 10.3 de la Llei 30/1992, de 26de novembre, en el termini de dos mecos comptats a partir del día hábil següent al de la publicació d’squest anunci en el “Butlleti Oficial de la Provincia”, davant dela Sala corresporrent del Tribunal Superior de Justicia de Catalunya, en ala termes regulats sls articles 37.1, 57 i 58 de la Llei reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, segons redacció donada per les dísposicions addicionals desena i onzena de la Llei30(1992da 26 de novembre, del Régim juridic deles Administracions públiques i del procediment administratiu comú. Manresa, 10 de juny de 1998.— L’Alcside. Ajunto ment de Roda de Ter EDICTE Aprovat pel PIe d’aquest Ajuntsment, en sessió celebrada el dia 26 de juny de 1998, ‘Estudi de Detall de lordenació concreta i la distribució deIs usos de l’edifici del cinema Bac, el mateix reste exposat al públic pal termini de vint dies. Si no es presenta cap reclamació s’entendró detinitivament aprovat sanee nou acorrí, i sen donará compte a la Comissió d’Urbanisme de Barcelona. Roda de Ter, a 29 de juny de 1998. — Lalcalde,Francesc Ribas Sala. Ajuntament de Sabadell EDICTE Referéncia: Pla Especial dOrdenació de la Unitat d’Actuació núm. 13 del P15 General d’Ordenació deSabadell, delimitada pele carrers de Félix Amat, Blas- co de Garay i Bosch i Cardellach. Expedient: PE-25. Prornoció: Privada: PremierSabadell, S. A. La Comissió de Govern, en sessió celebrada endate 17-6-98, per delegació de l’alcalde-president, va acordar aprovar inicialment el projecte de promocióprivada tramés per ‘empresa Premier Sabadell, S. A., anomenat Pla Especial dOrdenació de la Unitat d’Ac tusció núm. 1 3 del FIs General d’Ordensció de Sabadell, delimitada pele csrrers de Fálix Amat, Blasco de Garay i Bosch i Cardellach (PE-25), i sotmetre’l a informeció pública durant el termini d’un mes a comptar de la publicació d’aquest edicte al ‘Butlleti Oficial de la Provincia”. Durant l’esmentat termini d’un mes, tota la documentació técnica i administrativa del reterit expedient podrá examinar-se a les dependéncies del Departe. ment d’Urbanisme de l’Ajuntament de Sabadell, carrer del Sol, número 1 , 4a planta, els dies feiners, almetí, de 9 a 2, i es podran presentar les al.legacions que es considerin pertinents mitjançant qualsevoldeIs procedimente previstos par la Llei 30/1992. Referéncia: Pla Especial de Reforma Interior de la UA-34 del Pla General d’Ordenació de Sabadell, dell-mitada pels carrera de Madrazo, Carretera de Terras 55 i avinguda de Manuel de Falla. Expedient: PE-27. Promoció: Privada: Naysaba, S. L. La Comissió de Govern, en sessió celebrada endate 17-6-98, per delegació de l’alcalde-president va acordar aprovar inicialment el projecte de promocióprivada tremés per l’empresa Naysaba, 5. L., anome nat Pla Especial de Reforma Interior de la UA-34 delP15 General d’Ordenació de Sabadell, delimitada pels carrers de Madrazo, carretera de Terrsssa i avingudade Manuel de Falla, i sofmetre’l a informació pública durant el termini d’un mes a comptar de la publicaciód’aquest edicte al “Butlletí Oficial de la Provincia”. Durant l’esmentat termini d’un mes, tota la documentació técnica i administrativa del referit expedient podrá examinar-se a les dependéncies del Departament d’Urbanisme de l’Ajuntament de Sabadell, car rer del Sol, número 1 , 4a planta, els dies feiners, al metí de 9 a 2, i es podran presentar les al legacions que esconsiderin pertinente mitjançant qualsevol deis pro- cediments previstos per la Llei 30-1992. Referéncis: Estudi de detall d’ordenació de voluma deIs equipaments de lIlIa delimitada pele carrera deLa Palma i les Antillles. Expedient: ED-35. Promoció; Pública: Ajuntament de Sabadell. La Comissió de Govern, en sessió ordinária cele-brada el dia 17-6-98, par delegació de l’alcalde-presi dent va acordar aprovar inicialment l’Estudi de Detallde promoció i ámbit territorial de referéncia, i sotmetre el dit expedient a informació pública durant viet dies,d’acord smb el que dispoéa l’article 66 en relació amb ele articles 64 i 65 del Text Refósde la legislació vigenta Catalunya en maféna urbanística, aprovat pal Decret Legislatiu 1/1990, del 12 de juliol, i modificat par lsd. é 8l :laoraí agislaét.i 1ó18h1, del (téjuliol 1rrí4íit Iaaorarlpf t8rrnilpi da virtt diaa a oohrfar de‘anóarrré ía a lJl(ji(:i i:’éC:1r4j 4icld h e’ “But lajijjrij ia a Pígvjrrrl4’, túta lá JiídU(rtrtrifció técnir p 1 aúprlnlstfetir,a jnl 4fellj PxkdialV po Iré úxaml fléraa a la, (f1:pfyiri(ea (Ial épédarñ5hl dUrbalijaípa l.jijprpyr1f la 44jjlj, Caher dél Sól, nú lean 1 4a plartta, ala dip t4ihM l rrétídé 9 a 2, i espedrea greaantrrr Iris al lagacicila gua as :orrsiderih pertinente mitjançant qualaevol dele procedimenteprevistos per la Llei 30/1992. La qual cosa es fa pública per a coneixement ge- neral. El tinent d’alcalde de lAres del Territori, Antoni So- olla 1 Edo. Crendal, S. A., Sociedad Unipersonal (SOCIEDAD ABSORBENTE) Serviplay, S. A., Sociedad Unipersonal (SOCIEDAD ABSORBIDA) ANUNCIO DE FUSION De conformidad con lo dispuesto en el artículo 242 de la Ley de Sociedades Anónimas, se hace publicoque en acta de decisiones del socio único de las So- ciedades Crendal, 5, A., Sociedad Unipersonal, y Ser-viplay, S. A., Sociedad Unipersonal, celebradas el dia 1 5 de mayo de 1 998, acordaron por unanimidad la Fu-Sión de las citadas Sociedades, mediante la absor ción por parte de Crendal, S. A., de Serviplay, S. Alo que implicará la extinción y disolución sin liquidacionde la Sociedad Absorbida, y la transmisión en bloque de su patrimonio social a la Sociedad Absorbente que adquirirá, por sucesión universal, los derechos y obligaciones de aquélla. Los acuerdos de Fusión han sido adoptados con-forme al Proyecto de Fusión, redactado por los Admi nistradores de las Sociedades participantesen la Fu-sión y presentado para su depósito en el Registro Mar- cantil de Barcelona con techa 8 de mayo de 1 998 y en el Registro Mercantil de Málaga el día 12 de mayo de1998. Las actas de decisiones de socio único de las So- ciedades participantes en la Fusión aprobaron, igual-mente por unanimidad, adoptar como Balances de Fusión los cerrados a 31 de diciembre de 1997. Dado que la Sociedad Absorbente Crendal, S. A.,es titular de la totalidad de las participaciones de la So- ciedad Absorbida, se trata de una Fusión por Absorción de una sociedad íntegramente participada, con lo que, en aplicación del artículo 250 de la Ley de So-ciedades Anónimas no procede aumento de capital alguno en dicha Sociedad Absorbente ni, por tanto, se emiten acciones, Las operaciones de la Sociedad Absorbida se en-tenderán, a efectos contables, realizadas por la Ab- sorbente, a partir del día en que se otorgue la Escritura de Fusión ante Notario, éste inclusive, Las Sociedades que participan en la Fusión no tía-nen ni tendrán participaciones de clases especiales, ni derechos especiales distintos de las participaciones. Por otra parte, la Sociedad Absorbente no otor gará ningún tipo de derecho especial a ningún Socio, ni a los Administradores de las Sociedades participan- tes en la Fusión, De conformidad con lo previsto en los artículos 242y 243 de la Ley de Sociedades Anónimas, se hace constar expresamente: a) El derecho que asiste a los socios y acreedóresde las Sociedades participantes en la Fusión de obte ner el texto íntegro de los acuerdos adoptados en las Juntas Generales y el Balance de Fusión de cada una de dichas sociedades. b) El derecho de oposición a la Fusión que asistes los acreedores de cada una de las Sociedades que sefusionan durante el transcurso de un mes contado desde la fecha del último anuncio de los acuerdosadoptados en las respectivas Juntas Generales, en los términos previstos en el artículo 1 66 de la Ley de Sociedades Anónimas. Terrassa, a 9 de junio de 1 998. — El vicesecretario del Consejo de Administración de la Sociedad Cren-del, SA., Sociedad Unipersonal, y Administrador Soli bario de la Sociedad Serviplay, SA., Sociedad Unipersonal, Andrés MorelI Villar. Inversiones Tasmo, 5. A. Se convoca a los accionistas a la Junta General Ordinaria a celebrar en el domicilio social, C. Arbres, 23, Esparraguera (Barcelona), el próximo día 27 de juliode 1 998, a las 1 5 horas, en primera convocatoria, yen su caso, en segunda convocatoria, en el mismo lugary hora, al día siguiente, para tratar de los siguientes asuntos: Primero.- Nombramiento de Administrador. Segundo.- Aprobación de las cuentas del ejerciciode 1997. Tercero.- Aprobación del Acta. Para poder concurrir a la Junta, los Sres. accionistas deberán acreditarse depositando en la Secretaria de la Sociedad, con quince días de antelación a la ce-lebración de la misma, en primera convocatoria, los resguardos de depósito de las acciones de que son titulares. A partir de la Convocatoria de la Junta General,cualquier accionista podrá obtener de la Sociedad, de forma inmediata y gratuita, los documentos que hande ser sometidos a la aprobación de la misma. Esparraguera, a 1 5 de junio de 1 998 — Fdo. El Administrador, 0. Alberto Fernández García, Newtec Clima, S. A. La Junta General Extraordinaria y Universal de Accionistas celebrada el 26 de junio de 1 998, acordó, por unanimidad, el traslado del domicilio social al Polí gono Industrial n,’ 2, Parcela n.a 8, Nave 1 , de Ceban-llas del Campo (Guadalajara), modificando en cense- cuencia el Artículo cuarto de los Estatutos Sociales, El Presidente del Consejo de Administración, PP vota con CiU para evitar la reprobación a Farreres por el uso de los fondos deformación PSC e IC acusaban a la Generalitat de dar ayudas para cursos de manera irregular Ignasi Farreres Debate del euro y la dirección - de empresa en Seeliger y Conde AVISOS OFICIALES


Els Hard Hearts actuen als mercat sedentari de divendres i al mercat d'estiu de dissabte | Ràdio Cubelles\nEls Hard Hearts actuen als mercats de Cubelles\nL'objectiu de la Regidoria de Turisme és dónar una oportunitat a grups musicals que vulguin donar-se a conèixer\nEntrevista a Hard Hearts a Ràdio Cubelles\nEls Hard Hearts actuen aquest divendres al mercat setmanal dins l’aposta que fa aquest estiu la Regidoria de Turisme per aconseguir que els mercats siguin elements dinamitzadors de la vila. Hard Hearts es va formar a finals del 2015 per membres de varis grups com Crashock y Sturm, el nom es va crear arrel d’una metàfora que solien utilitzar anomenada “Corazones Fuertes ante el peligro”. Són un grup acústic melòdic format per 4 persones, 4 vocalistes, un guitarrista i un percussionista. La seva primera maqueta s’anomena “Here/Now” i es pot escoltar a https://hardhearts.bandcamp.com/releases. En breu gravaran “Low Spirits”. La banda ha fet diversos concerts, l’últim dins la celebració dels 10 anys de l’institut Cubelles. També tocaran properament a l'esdeveniment aclustics de Vilanova.\nD'aquesta manera, el grup local Hard Hearts amenitzarà les compres amb els seus temes acústics melòdics. I és que els matins de divendres a la plaça del Mercat s’omple de parades d’alimentació, calçat, roba i demés que conformen el mercat ambulant setmanal. Cal destacat que els dies 5 i 26 d’agost s’oferiran tallers de manualitats a càrrec de Kids&Us.\nLa gran aposta d’aquest estiu, però és el mercat no sedentari dels dissabtes a la plaça del Mar. Obrint portes a les 18 h. i allargant la jornada fins a la posta del sol, una vintena de parades oferiran els seus productes: fruita, verdura, roba, calçat, xarcuteria, pesca salada... Aquest mercat també s’amenitza amb actuacions musicals. La primera va ser la del cantautor Quicus Costa el 16 de juliol, mentre els Hard Hearts també hi actuaran el 30 de juliol. Kids&Us també oferirà per a la jornada del 23 de juliol oferiran un taller de pintar cares en anglès.\nEscolta els Hard Hearts


Experts dels cinc continents reflexionen sobre els reptes del sistema educatiu superior.\nLliçons de la pandèmia per educar els futurs professionals de la salut.\nLa pandèmia de la COVID-19 ha afectat les societats d'arreu del món i ha tingut implicacions importants per als sistemes de salut i per al col·lectiu sanitari. La situació provocada per la propagació de la malaltia ha obligat a reorganitzar l'assistència sanitària i també l'ensenyament. En aquest context, el clúster global d'universitats de l'objectiu de desenvolupament sostenible (ODS) 3 (salut i benestar), liderat per l'eHealth Center i l'Àrea de Globalització i Cooperació de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC) i impulsat per l'Associació Internacional d'Universitats (IAU, per la sigla en anglès), ha analitzat l'impacte de la pandèmia en el model sanitari i ha estudiat quines transformacions s'haurien de dur a terme en l'educació superior per adaptar-se als canvis socials i tecnològics i per millorar la formació dels professionals sanitaris del futur.\n«La COVID-19 ha posat sobre la taula la importància de la salut com a dret universal, de manera que les lliçons apreses de la pandèmia poden ajudar a repensar com ensenyem, com preparem els professionals de la salut. En aquest context, la nostra visió és que les institucions d'educació superior s'han de convertir en agents de canvi per aconseguir una salut i un benestar integrals que arribin a tothom», destaca Albert Barberà, director de l'eHealth Center de la UOC.\nLes conclusions d'aquest grup d'experts internacionals assenyalen que l'objectiu de les polítiques públiques hauria de ser avançar cap a una educació en salut socialment responsable que treballi de manera col·laborativa amb la comunitat. Reclamen, a més, potenciar una aproximació interdisciplinària i interprofessional dels plans d'estudis, a més d'un augment de la presència de la salut digital i de les competències socials (soft skills). Per fer-ho, aposten per continuar amb la implantació de l'educació virtual i reclamen la millora de les infraestructures tecnològiques, especialment en els països en desenvolupament.\nAquestes són les quatre lliçons principals de la COVID-19:\n1. Salut i malaltia en un món interconnectat\nL'abast global de la COVID-19 ha portat els experts a qüestionar els enfocaments limitats a un sol país per afrontar les noves malalties i els reptes de la salut pública. Universitats, institucions i governs no poden treballar de manera aïllada davant de fenòmens d'abast global. «Aquesta pandèmia ha mostrat la interrelació entre la salut humana, la planetària i l'econòmica, i també l'impacte que tenen les desigualtats socioeconòmiques i sanitàries. Davant d'aquesta situació, la col·laboració internacional és clau per poder fer front als reptes globals i fer realitat l'Agenda 2030», explica Pam Friedman, presidenta de la IAU i impulsora del clúster de l'ODS 3, format per universitats d'arreu del món que cooperen per tal de construir aliances i donar veu a l'acadèmia per fomentar la salut i el benestar.\nAquesta interdependència és un dels aprenentatges dels països que aquests darrers anys han estat més exposats a diverses epidèmies, com ara l'ebola, el còlera o el VIH. En paraules de David Serwadda, professor de la Universitat de Makerere (Uganda) i membre del clúster, «cal aconseguir que els estudiants siguin conscients que les epidèmies no són només problemes locals o regionals, sinó que tenen abast internacional. Quan ens arriben notícies d'una epidèmia a l’Àfrica o a l'Orient Mitjà, els futurs professionals de la salut han de ser conscients que pot arribar a la seva comunitat. El que sembla un problema llunyà, en realitat ens està mirant directament des de milers de quilòmetres de distància».\n2. Aposta per l'educació interdisciplinària i interprofessional\nEl fet d'entendre la salut com un fenomen planetari obliga, segons els experts del clúster liderat per la UOC, que el currículum dels futurs professionals de la salut s'obri a altres disciplines. «Els vincles entre epidemiologia, salut pública i salut planetària són evidents en el cas de la COVID-19 i altres epidèmies anteriors. La prevenció de la transmissió de virus no és només un problema mèdic: també implica fer front al canvi climàtic i preservar la biodiversitat i els ecosistemes naturals. D'aquesta manera, una formació interdisciplinària en salut pública i ciències ambientals és necessària per evitar futures crisis sanitàries i, per tant, és clau per a la formació dels estudiants», explica Marta Aymerich, professora dels Estudis de Ciències de la Salut i vicerectora de Planificació Estratègica i Recerca de la UOC.\nA més, el grup d'experts també destaca l'impacte de l'evolució del sistema de salut des d'una assistència eminentment hospitalària cap a una atenció basada en les persones i en la població. «Aquesta transformació obliga a fer un canvi en els plans d'estudis que reforci una formació centrada en l'atenció comunitària i també un augment de la col·laboració amb professionals d'altres àmbits de la salut, com ara la infermeria», destaca Marta Aymerich.\n3. Aprendre a fer front a la incertesa\nEn aquest entorn en què la feina amb la comunitat i amb altres professionals serà cada vegada més important, els experts recomanen reforçar l'ensenyament de competències socials, com ara el treball en equip, les habilitats de lideratge i de comunicació i la gestió de les emocions. «Els treballadors sanitaris han afrontat alts nivells d'estrès i decisions complicades durant la pandèmia. Per això, ara més que mai, és necessari ensenyar la capacitat de gestionar l'estrès i enfrontar-se a la incertesa. Els treballadors de la salut s'han de poder adaptar a circumstàncies que canvien ràpidament», assenyala Maria Niemi, professora associada de l'Institut Karolinska (Suècia) i també membre del clúster.\n4. Més salut digital i més aprenentatge en línia\nL'ús de la tecnologia per a l'aprenentatge i l'atenció mèdica és un altre dels aspectes que s'han accelerat durant la crisi sanitària i en el qual els experts posen l'accent. «Els professionals de la salut s'han de formar molt més que abans en salut digital per saber, per exemple, quines són les aplicacions mèdiques més efectives, com es poden fer servir les xarxes socials per promoure la salut o com es pot aplicar la ciència de dades per prendre decisions mèdiques. Es tracta d'un coneixement que s'aprèn practicant, de manera que l'aprenentatge en línia s'ha d'integrar en l'educació sanitària», destaca Marta Aymerich.\nEn aquest sentit, els experts confien que els beneficis de l'aprenentatge virtual i de l'enfocament col·laboratiu que s'han impulsat arran de la pandèmia es mantinguin en el futur. «Esperem aprofitar la COVID-19 com una oportunitat de transformació i que els canvis en la manera d'educar i de relacionar-nos amb la comunitat no es reverteixin i puguem continuar creixent cap a una comunitat global d'aprenentatge», conclou Albert Barberà.\nL'ODS 3 de l'Agenda 2030: salut i benestar\nEl clúster global d'universitats ODS 3 està format per un equip d'universitats d'arreu del món que treballen conjuntament per fomentar la comprensió i l'ús de l'ODS 3, de salut i benestar, en l'educació superior. Les activitats que duen a terme tenen un enfocament internacional i multidisciplinari. Està integrat per la Universitat de Caldas (Colòmbia), la University College Dublin (Irlanda), la Universitat Gadjah Mada (Indonèsia), l'Institut Karolinska (Suècia), la Universitat de Makerere (Uganda), la Universitat de Sydney Occidental (Austràlia) i la Universitat Oberta de Catalunya (Espanya), capdavantera del clúster.\nArxivat a: LLIÇONS PANDÈMIA UOC


Noticias de Cardedeu (Barcelona). Lo que pasa en Cardedeu (Barcelona)\nSi quieres mantenerte informado de lo que ocurre en CARDEDEU, esta es tu página, puedes añadirla a tu sección de "Favoritos". No sólo encontrarás noticias de Cardedeu, también te informamos de las localidades mas cercanas donde se vayan generando datos de interés.\nSi quieres enviar NOTICIAS relacionadas con Cardedeu puedes hacerlo. Recuerda que puedes complementar la información con una fotografía.\nCardedeu > Noticias\nDins el marc del Centre Cultural de Cardedeu (CeCuCa) el passat dijous 7 doctubre es va fer la presentació oficial dOnco Cardedeu GAM, entitat designada per els propers 5 anys, com a membre del Consell de Salut, organ de participació ciutadana i associativa del Govern Territorial de Salut (GTS), del Vallès Oriental Sector Central, promogut per el Servei Català de la Salut (CatSalut).\nLobjectiu prioritari es el suport no mèdic dels malalts, com també del seu entorn i familiars dins làmbit oncològic, és a dir, afectats duna o altra manera per el càncer. Mitjançant els GAM (Grups d'Ajuda Mútua,) sistema plenament instaurat de fa anys a EEUU i a la resta dEuropa, el projecte vol assolir fins i tot nous reptes totalment novetosos i alhora ambiciosos a la comarca, oferint cobertura a daltres malalties cròniques, com poden ser per exemple, la fibromiàlgia, lanorèxia, la bulímia, i qualsevol altra que es vulgui acollir a aquest nova implantació dajuda mútua, creant segons les necessitats diferents grups GAM, sota Onco Cardedeu GAM.\nEn un Centre Cultural que acollí a un públic plural i entregat ocupant quasi la totalitat de laforament, obrí lacte el Sr. Jaume Fort i Mauri, regidor de Formació i Ocupació, d Esports i de Sanitat i Salut Pública, en representació de lAjuntament de Cardedeu. La cloenda va anar a càrrec de la Sra. Aurora Dueñas i Molins, Directora dels sectors sanitaris del Vallès Oriental i Maresme del Servei Català de la Salut (CatSalut).\nLa presentació del projecte com també de la nova entitat, va anar a càrrec de la seva presidenta, Sra. Marga González, moderant la coordinació de les ponències, la Sra. Olga Salavedra, co-fundadora i vocal amb menció honorífica dOnco Cardedeu GAM.\nAl finalitzar lacte, la Coral "Americantus" de la Garriga, amenitzà la vetllada brindant als presents una delicada mostra del seu repertori musical, i com a colofó final soferí un refrigeri als assistents, per gentilesa de diferents comerços locals. Cal agrair la seva collaboració per lacte al Tastavins, Pastisseria LAlzina, Ambients Florals i a Floristeria Parera.\nLa policia de Cardedeu no hace su trabajo.. Hay una denuncia desde HACE MÁS DE UNA SEMANA contra alguien que tiene dos CERDOS MUERTOS, por causas desconocidas... tirados al lado de casa a medio metro de un camino en una caja rota. (justo detras de hipica CAN TRAMP..) el sitio donde se encuentran los cerdos es el siguente +41° 39' 36.84", +2° 21' 40.87"\nlunes, 08 de febrero de 2010 a las 13:49\nCreada la Secció de Rescat Caní de Protecció Civil Cardedeu (Barcelona)\nA principios del año 2009 comenzó su andadura la Secció de Rescat Caní de la Asociació de Voluntaris de Protecció Civil de Cardedeu.\nLa Sección está compuesta por 8 voluntarios y 9 perros adiestrados en la búsqueda y rescate de personas pérdidas en la montaña o atrapadas en un derrumbe.\nLos voluntarios de la Sección entrenan 2 veces por semana a fin de mantener sus perros listos para cualquier emergencia permaneciendo preparados los 365 días del año.Dicha formación contínua, tambien la realizan los guías con cursos y prácticas de orientación en el bosque,cartografía,primeros auxilios humanos y veterinarios.\nAnte la llamada de una emergencia se activa el dispositivo de la sección con la presencia de 3 a 4 voluntarios con sus perros en una primera actuación, preparan el material necesario a la vez que se va recibiendo más información acerca de la emergencia y salir de forma rápida en la unidad móvil.\nEstos voluntarios tambien realizan tareas de divulgación en escuelas y centros de educación especial por las propiedades positivas de los perros en la educación y desarrollo en este colectivo.\nEs envidiable el coraje y dedicación que emplean estas personas y sus familias (no hay que obviarlo) ya que su entrenamiento y dedicación de forma altruísta es encomiable; unr escate puede durar desde 2 horas hasta varios días empleados en una búsqueda, muchas veces sin resultado positivo; y las horas de entrenamiento semanal en los fríos bosques del Montseny es tiempo en el que no están es sus hogares.\ndomingo, 08 de noviembre de 2009 a las 10:16\nTienes mas noticias cerca de aqu�, en San Antonio de Vilamajor, Llerona y Alfar.\nPágina generada el viernes, 22 de noviembre de 2019 a las 3:15:41


CiU Sant Adrìà farà balanç de la seva actuació municipal en els darrers dos anys - Diari de Sant Adrià\nCiU Sant Adrìà farà balanç de la seva actuació municipal en els darrers dos anys\n2/10/2013. Serà en un acte a la biblioteca de la Mina, amb l’assistència del diputat Josep Rull\nEl proper divendres dia 4 d’octubre, a les 8 del vespre, a la biblioteca Font de la Mina, CiU farà un repàs d’aquests darrers dos anys de política municipal a Sant Adrià i de la seva actuació com a grup municipal, exposició que anirà a càrrec de la portaveu del grup, Mireia Hernández.\nA més, l’acte comptarà amb la presència de Josep Rull, diputat al Parlament i secretari d’Organització de CdC, amb qui es podrá conversar de la situació històrica que està vivint Catalunya avuí, en el seu camí cap a la plena sobirania i independència.\nArticle anteriorEl Sant Gabriel no pot amb la Real Sociedad a Zubieta\nArticle següent«Veure jugar les nenes no té preu»


La música per sobre de tot - Revista Musical Catalana\nPALAU 100. Murray Perahia, piano. Obres de Bach, Haydn, Beethoven, Franck, Chopin. PALAU DE LA MÚSICA. 13 DE MAIG DE 2015.\nMurray Perahia va tornar al Palau després de dotze anys d’absència. Enrere queden aquells problemes amb el dit polze que el van tenir apartat dels escenaris durant cinc anys en la dècada dels noranta. El pianista americà continua mostrant les qualitats que el converteixen en un artista singular. Abans de tot cal considerar Perahia com a músic i en segon lloc com a pianista. L’estudi analític de les obres repercuteix posteriorment en la seva interpretació pianística i aquesta ha estat la base de la seva perfecció interpretativa. Res no és fruit de l’especulació ni de la intuïció. El seu talent gira entorn d’uns conceptes prèviament estudiats fins al detall més recòndit.\nEl pianista americà d’origen sefardita tornava a casa nostra amb un recital cronològic en la seva primera part, en què va abordar música de Bach, Haydn i Beethoven, i posteriorment va afrontar Franck i Chopin, tots ells autors que sempre l’han acompanyat i que comprèn d’una manera personal. Perahia és un pianista diferent, un artista hereu de la tradició de Horowitz, de Serkin i que cerca igualment la sinceritat interpretativa d’un músic com Pau Casals, a qui va conèixer a bastament. Perahia és un pianista forjat a la manera de l’antiga escola musical. Reflexió, estudi fora del piano, i atorgar a la tècnica el valor just com a mitjà per assolir de les obres un propòsit prèviament establert. El treball fora del teclat resultà evident quan escoltàvem la Sisena Suite francesa de Bach a les seves mans: l’aprofundiment en les idees musicals, el contingut destil·lat amb unes sonoritats meticuloses i acurades, la plena convicció a cercar una musicalitat aprofundida i sincera. Igualment, el seu Haydn ens apropa a la transparència i claredat clàssica aconseguida per Horowitz i, per descomptat, per Brendel, en què la melodia més delicada aflora amb una naturalitat màgica. I també per descomptat, la seva manera d’afrontar la Sonata núm. 14 de Beethoven resulta un viatge a les grans versions del passat. Cadascuna de les sonates del compositor de Bonn és un microcosmos dins l’univers que integren les trenta-dues obres dedicades al gènere. I la Sonata Clar de Lluna ens va mostrar un Perahia exquisit amb l’únic però d’un excés de volum sonor per l’ús del pedal en el darrer moviment. Escoltar Perahia suposa fer un viatge al passat interpretatiu, en què la reflexió i la meditació imperen sobre la lluminositat i la tècnica desbordant que enlluerna actualment els escenaris. Una obra grandiosa com el Preludi, coral i fuga de Franck pot ser entesa i fins i tot emprada com una pàgina desbordant i apassionada. Perahia, però, la concep com una història en què el sentit narratiu romàntic (molt a la manera de grans obres de Schumann, com la Fantasia op. 17 o la Kreisleriana) evoca uns episodis plens de poesia i refinament malgrat la dimensió grandiosa que traspua d’aquesta pàgina fascinant. Perahia ha explicat en més d’una ocasió que “no m’agraden les estructures d’acords massius sense cap conducció de veus. Per a mi la música és bàsicament lírica”, i certament la fantàstica interpretació de la “Fuga” de l’obra de Franck corroborava les seves paraules.\nUna versió apassionada del complex Scherzo núm. 1 de Chopin va posar fi a un recital en què Perahia ens va retornar els records interpretatius que percebem quan escoltem Schiff, Lupu, Pollini, Sokolov…, aquella manera de tocar en què la reflexió apareix darrere de cada nota i en què la tècnica és un recurs indispensable però no únic per assolir el fi interpretatiu. Al final, un Palau lliurat al seu talent va poder gaudir fora de programa d’una demostració de la tècnica de l’articulat, precedida de la música de Schubert (Impromptu núm. 2, op. 90) i de Chopin (Estudi núm. 1, op. 25).


Holiday home Hedevej H- 1700 Blavand Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nConvenientment situat a Billum, Holiday home Hedevej H- 1700 és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Holiday home Hedevej H- 1700, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia.\nL'ambient de Holiday home Hedevej H- 1700 es reflexa en cada habitació. aparell de televisió, forn microones, renta vaixelles, plat de dutxa, rentadora són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Billum, el Holiday home Hedevej H- 1700 és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Mare de Déu de Gràcia de MaóSant Antoni de FornellsSant Bartomeu de FerreriesSant Cristòfol de Es Migjorn GranSant Climent de Sant Climent\nSant Joan de CiutadellaSant Martí de Es MercadalSant Gaietà de LlucmaçanesSant Lluís de Sant LluísSant Jaume de Es CastellSant Llorenç de Alaior\nS'Albufera des Grau. Visita guiadaConcierto de Ramón CollVandalisVisita guiada en s'Albufera des GrauConcierto de Navidad\nCris Juanico en ConciertoItinerario Monumental por CiutadellaParty Love en Sant ClimentBroadway Festival Alaior 2013Visitas guiadas por CiutadellaMarili Machado: una voz, un mar de vidasEl superbarber de SevillaRuta Francesc d'Albarnca 2014Feria de Artesania FerreriesConcieto de Luna Llena en Torre d'en GalmésProgramación de Navidad en Alaior"Nits al Port"Nostálgico Café Teatro SalónWhite night Party infantil y familiarXXV Escuela de Salud Pública de MenorcaConcierto de Joana Pons y sus guitarras"Dimarts as Migjorn"Programación de Navidad en Es CastellPascuala Ilabaca y Fauna en conciertoCenicientaConcierto: Luís SintesEspectáculo: "Sa Xaranga des Xubec"S'Albufera des Grau. Visita guiadaTeatro:Tres días de diciembreII Feria del Stock en ES CASTELLDía Mundial de la TapaFiestas de Cala en PorterMercado Artesano de noche en AlaiorVisitas comentada en el Centre Artesanal de MenorcaLa Bella HelenaConcierto: Pink Floyd- Live ExperienceOrquesta de cámara "Illa de Menorca"MoMo- Tributo a QueenXVIII Feria Caballos de Raza MenorquinaIX Feria del Libro en CatalánPNA 2012 + C'M = Artesania ContemporàniaDía Internacional MuseosEl Estanque Dorado“HISTORIA DE UN SOLDADO” (Igor Stravinsky)Concierto: El Bel Canto de Mariola Cantarero y Simón OrfilaConcierto Lírico- Alaior 2013"Nits de música al carrer" 2015Jornadas Gastronómicas "Menu Km 0"Concierto de Rita BarberJornadas Gastronómicas del "Peix de Menorca"Programación de Navidad en Es Migjorn Gran 2013Monólogo: Sara EscuderoExposición sobre los derechos de los ciudadanos europeosVisites guiadas a la isla de Lazareto 2013La plaza del Diamante con LolitaExposición: "Joan Miró: La luz de la noche"Nits de Música al CarrerJornadas Gastronómicas en Es MercadalPatricia Kraus en el Teatre Principal de MaóBerto Romero en Sigue con nosotrosConcierto: El pou de na PatarràCurso UIMIR: Diseño y elaboración de Webquest, una propuesta para integrar las TIC en el aulaObjetivo Menorca: Workshop de Fotografía de NaturalezaVisitas guiadas por Fornells"Orfeó-Chef" & "Sueño de una noche de verano""Els divendres menú de quaresme!"Concierto de Órgano Tapas x MenorcaDía Mundial de la DanzaConcierto lírico"De Llevant a Ponent" - CiutadellaCONCIERTO "TRAGINADA A LA MOLA" - CANCELADOSouvenir Orquestra- Pepino PascualII Jornadas Gastronómicas del Cordero lechal de MenorcaU2 Experience: Banda Tributo oficialThe GagfatherCafé Soul QuartetHeidiI Jornadas Gastronómicas de carne de cordero de MenorcaFlamenco con Dani Morón, Alejandro de Jerez, Jeranys Pérez y Víctor MéndezProgramación de Navidad en MahónAmantesSilvia Pérez Cruz y Raül Fernandez MiróConcierto: "Veus líriques de Menorca"Espectáculo de danza único- "Proyecto XIII"De Verden CuandoTaller Cinematográfico - RESOLVAMOS - La MolaAgustín "El Casta"Gran MigjornaleThe Mimmisikous BandDeep Purple TributeConcierto de Jazz ContemporaneoOpera: La Traviata3, 2, 1 IMPRO con IMPRO XOU en AKELARRE JAZZ DANCEMarina"Cantam nadales amb Cap Pela"Exposición: "Menorca Contemporània"Cocina en directo: "Peix de Menorca"Feria de Abril en Es CastellVaca' Street ArtConcierto: RUT66Concierto: Arrels de MenorcaMÈDIT, Festival de Cinema Mediterrani de MenorcaXXVI Escuela de Salud Pública de MenorcaII Foro Menorca - Mario AlonsoMostra de cuina menorquinaAlaire" SA CARTA "Las dunasEnsemble MéridienS'Albufera des Grau. Visita guiadaVíctor Ullate BalletLove of Lesbian en conciertoTaxiOlivia y EugenioCurso: Aprende a guiar rutas de esnórquelGospel GrooveS'Albufera des Grau. Visita GuiadaUIMIR: "Emprendimiento innovador, microempresa y empleabilidad en red"Audición de guitarra españolaLove Party 2013Pels PèlsEspectáculo Ecuestre Somni de Menorca TalaiòticaMahón MedievalMenorca en el platoLa núvia d’AlgendarMuestra de cocina menorquinaOrquesta de cámara "Illa de Menorca"Programación de Navidad en Es MigjornMatthew McDaid en conciertoMercado Artesano de noche en FerreriesConcierto: Margalida MollConcierto: "Un Nadal amb Música"Rosario Flores en conciertoCurso UIMIR: "La conservación de la biodiversidad"Concierto: María Camps y Pere ArguimbauCarlos Mena y Susana García de SalazarYacine & The Oriental Groove en conciertoTomeu Penya en conciertoOlga Román- Concierto en los Jardines de Sant PatriciLA MOLA PLATÓ - Certamen de Cortometrajes - Menorca 2015BinisoundConcierto de Verano"Quatre Passeigs per Maó"- "Maó i la literatura del segle XVIII"Pablo Alborán en conciertoVisita guiada por el centro histórico de Alaior (teatralizada)CarmenSara Pi en conciertoExposición: "Eines i feines de Camp"Sofia Ribeiro GroupShanti & Joan Mesquida Big Band: Night and dayAladín, Un musical genial Exposición "Como aquí, en ninguna parte. Menorca y el turismo 1911-2017"Dimarts as MigjornDía Internacional del TurismoKiko VenenoMuchachito y sus compadresMotorbreath- Tributo a MetálicaRUTA BUGGI"Quatre Passeigs per Maó"- "Una volta pel port de Maó"ViejóvenesConcierto lírico TUTTO VERDIFeria Gastronómica "GastroMô"XI Ruta de Tapas en Es CastellConcierto: "De Camí a Betlem"Café ConciertoFeria "Vi de la Terra"Representación histórica Ruta Cultural"El dia Més Curt"- La fiesta del cortometrajeConquista de MenrocaConcierto: Kiev PortellRecital de la cantautora Olga RománStabat Mater i Quintet de CordaVisita Fort MarlboroughCabosanroque- Cabo y RoquePresentación histórica Ruta CulturalVII "TROBADA BALEAR DE VEHICULOS ANTIGUOS"S'Albufera des Grau. Visita guiadaLibro de la Selva, el musicalConcierto POPDon Juan TenorioMúsica en la calleFeria BritánicaCarmen Morente, bailaoraGigi McFarlane en concierto"Quatre Passeigs per Maó"- "La Maó de ses 7 portes"Programación de Navidad en Alaior 2013/2014Representación histórica Ruta Cultural - Menorca BritánicaVisita guiada por el centro histórico de Alaior (teatralizada)Llatzeret a les teves mans. Aniversario de Lazareto. ¡No te lo pierdas!El mar en kayak. Parque natural de s'Albufera des GrauNON STOP GospelJornadas Gastronómicas en restaurantes des Mercadal y FornellsEls EnamoratsVisita guiada centro histórico Alaior (ITALIANO)Maó + Flors 2019 Inauguarción Flores RUTA TURÍSTICA ALAIORS'Albufera des Grau. Visita guiadaCurso: "EL clima del segle XXI""Mascles"Trio "Arrels"El mar en kayak. Parque natural de s'Albufera des GrauConcierto de NavidadTremendamenteCarlos Latre ShowTaller: Las plantas medicinales. Para una buena salud física y emocionalTapas x MenorcaConcert conjunt Coral Espígol i Cor de l'Orfeó MaonèsDía Internacional del TurismoTaller documental: DOC- MÈDITExposición: "L'Art comença amb els teus ulls"Moon RiverExposición de Pintura: A. López NavarroConcierto: Nicola Benedetti, violínMiguel Poveda, cantautorConcierto Orquesta Sinfónica de las Illes BalearsRecital Lírico a beneficio de la Fundación Vicente FerrerRed ArrowsRecetas para días de fiesta, con producto local.Mercat de nit artesà- AlaiorPedra Viva 2015- Festival de verano en LithicaDon Juan TenorioVISITAS TEATRALIZADAS - LA MOLAS'Albufera des Grau. Visita guiada"Opera Armónica al estilo Italiano"The Royal Russell School Chamber Choir en conciertoAtardeceres de verano en la cantera de los naranjosQuè ens està passant?Foro de Turismo y Gastronomía13º Mercado de Noche Artesano1er Concurso de POP-ROCK- Festival Menorca 2014Objetivo Menorca: Workshop de Fotografía de NaturalezaConcierto: Quintet Frontela"Fira del Llibre en català"Concierto de Año NuevoTaller documental: DOC- MÈDITEl CascanuecesAbono 6€Vuelta y Vuelta regresa al PrincipalSherlock Holmes y el cuadro mágicoCurso UIMIR: Empresa turística y contratación: una visión prácticaFABRICANDO MENORCAConcierto de la Banda de Música des Migjorn GranConcierto de TxarangoBodas de SangreThe Billy Young Band- AC&DC TributeConcierto: "Trio Barroc"Programación de Navidad en Es Castell 2013/2014Visita guiada por S'Albufera des GrauViaje a la Luna- Circo Gran FeleConcierto: "Trio Barroc"II Ruta Mô de tapasII Foro Menorca- Toni Nadal"Els dimecres es dia de Brou""Nits al Port de Mo"MIRA EL CEL I ESCOLTA... L'ALÈ D'UN POBLE"Domini Públic"- Roger Benat/FFFConcierto de zarzuelaMostra de Cuina MenorquinaSiniestro TotalDanza: "Para raptar abarzos"Concierto de "Moments a Cor"Magia: "Ilusión"Fidewá + Dj Flowers Concierto"De Llevant a Ponent" - MaóDolça Sodoma mevaCor de l'Orfeó MaonèsTapas x MenorcaJam Session con Viat Jam - AKELARRE JAZZ DANCEJoan Mesquida Jazz QuartetDESAYUNA CON EL PRIMER SOL - LA MOLAUn món de sonsExposición de pintura "Los Mares de Baleares"Jornada para presentar los Segmentos Estratégicos de Producto en MenorcaS'Albufera des Grau. Visita guiadaMercat de nit - FerreriesROSANA- Gira 8 LunasObjetivo Menorca: Workshop de Fotografía de NaturalezaTaller: Pájaros de otoño"Vino y Besos a crédito"Smooth SoulConferencia Carles Capdevila: "Educación y Comunicación"La Vie, L'amour, una noche con Edith PiafDía Internacional del TurismoEl mar en kayak (Addaia). Parque natural de s'Albufera des GrauMenorkidsJornadas Gastronómicas "de Peix"Visitas guiadas por MahónTrending Tronching, con Leo Harlem y Sergio OlallaMenorca en el Plato "L'alegria que passa" & "Lord of the flies"Cruz y Raya+ Espectáculo flamencoM-SONA FestivalTapas x MenorcaDavid Russell en conciertoCelebración X Aniversario "Art en Moviment"Edgar Alemany y Adrià Plana, improvisación poético-jazzísticaRecital de Opera y ZarzuelaS'Albufera des Grau. Visita GuiadaMaó+ FlorsDía Mundial de la TapaEl mar en kayak. Parque natural de s'Albufera des GrauNit de Sant AntoniVisitas a Lazareto 2015Concierto de Marina Rossell Concierto: Rita BarberConcierto de "Estàndards amb GlacéDavid Guapo en el Teatro Principal de MaóWorkshop Think differentConcierto: Josu OkiñenaJornadas La digitalización en el turismoS'Albufera des Grau. Visita guiadaConcierto: "Un Nadal clàssic""Herodes, Rei""Vesprades d'Art des Mercadal"Sergio Dalma regresa al PrincipalProgramación de Navidad en Sant Lluis 2013/2014Programación de Navidad en Mahón 2013/2014The Billy Young Band- AC/DC TributeConcierto: Anthony WellingtonSalida en kayak por la zona marítima del parqueVeus per Sant Joan del VergersQuartet GerhardLa IAIA en concierto"Diada del poble de Menorca"El Trocadero"Nits Màgiques" en Es CastellProgramación Navidad Es Mercadal y FornellsConcierto: Joana Pons y sus guitarrasJornada de Puertas Abiertas en el Fort de MarlboroughVisitas guiadas por Es MercadalCelebración del Dia de Andalucía 2015Programación de Navidad en FerreriesFiestas de Cala en PorterIlusión3er Encuentro de Circo Social Foro Menorca Illa del ReiConcierto de gospel con: Moments a CorConcierto: "Dues Pedres"Mèdit 6- Festival de Cinema Mediterrani de MenorcaS'Albufera des Grau. Visita Guiada"Els dimecres es dia de Brou"Concierto de Jaume Tugores TrioVisita guiada por el centro histórico de Alaior (teatralizada)Visitas a Lazareto 2019Día de las Illes Balears 2015Elkano Browning CreamJosé Domingo en conciertoEl mar en kayak. Parque natural de s'Albufera des GrauConcierto de PrimaveraConcierto de Año NuevoRecital de Joana Pons i Ses GuiterresEl mar en kayakMúsica Reservata y Juan de la RubiaOrquesta de cámara "Illa de Menorca" (OCIM)El mar en kayak. Parque natural de s'Albufera des GrauVilallonga-PalatchiConcierto de la Banda de Música de Es MigjornConcierto: Pau Cardona, violonchcehello y Ulyana Popovych, pianoEspectáculo: "Novecento, el so italià al cinema"ABBEY ROAD - THE BEATLES SHOWSanti Millán Live!Doce hombres sin piedad Concierto: Dulce PontesForum ONLINERS- MenorcaRecital poético en homenaje a Ángel Ruiz y Pablo"Els dimecres es dia de Brou"VISITA GUIADADavid Bisbal en conciertoAlbert Pla & Diego CortésSalida en kayak por la zona marítima del parqueCurso UIMIR: El turismo arqueológico, un nicho de turismo especializado en el MediterráneoII Foro Menorca- Fernando SavaterConferencia a cargo de Ramon GenerLUZ CASAL en conciertoFusión de Música y Pintura IIConcierto latin-jazz y soul"Quatre Passeigs per Maó"- "Maó des del terrat"Carmen MorenteAndrea Motis & Joan Chamorro GroupFeria de la cerveza artesana de Menorca"Interestelando, el polvo del camino para nunca morir" EspectáculoAudición de guitarra españolaCONCIERTO BARRY SARGENT - La MolaHécubaEl pou de na PatarràVISITAS PUESTA DE SOL + NOCTURNAS - LA MOLADivinas presenta Paradís Fira del Camp de MenorcaCosmética natural artesanaDurny Sweet en conciertoProgramación de Navidad en Ferreries 2013/2014Ruta de los artesanos e industriales de Alaior"Música Oberta": Concierto de la soprano Belén Roig y el pianista Husan Park


Entre continuïtat i ruptura - El Periòdic d'Andorra\nEntre continuïtat i ruptura\nXavier Espot celebra avui 100 dies des que va jurar el càrrec com a cap de Govern\nPublicat el Divendres, 23 d'agost de 2019 | 04:00 h\nXavier Espot, amb l’excap de Govern, Toni Martí, i la síndica general, Roser Suñé, al Consell General. | Maricel Blanch\nMalgrat que l’arribada de l’estiu feia presagiar certa calma, Xavier Espot ja ha viscut els primers moments convulsos durant els primers 100 dies com a cap de Govern. El líder de l’Executiu, que va jurar el càrrec el passat 16 de maig, celebra avui aquesta efemèride pocs dies després de l’esllavissada a la CG1 del passat 10 d’agost, i enmig de la polèmica que encara cueja per mirar derimir responsabilitats pel despreniment ubicat davant del Punt de Trobada. Amb les mirades posades ara cap a la propietat de la parcel·la i al Comú de Sant Julià de Lòria, Xavier Espot ha hagut de fer front a la primera crisi, que també ha reobert el debat competencial i sobre l’estat i el nivell de les revisions dels terrenys dins del país pel risc de despreniments.\nL’esllavissada, que hauria pogut acabar amb tragèdia, ha accelerat el retorn d’un curs polític que s’havia d’encetar pel dia de Meritxell i amb la visita prevista del president francès i Copríncep, Emmanuel Macron. El retorn als despatxos tornarà a estar marcat per temes majoritàriament heredats la passada legislatura, com ara la problemàtica per accedir a l’habitatge, el cost de la vida, les negociacions amb la Unió Europea per culminar un acord d’associació, el model d’estat i l’espinosa qüestió de l’avortament, la reforma sanitària i de les pensions i els reclams sobre la millora de les infraestructres i les comunicacions amb l’exterior.\nMés enllà d’aquests dossiers, el secretari general de Demòcrates, Jaume Serra, explica que la base de l’activitat i la principal eina del Govern serà la dels pressupostos per grantir els comptes del pròxim exercici. «Aquí veurem la intenció i la plasmació econòmica i política», diu Serra.\nEspot, que va erigir-se com el candidat per renovar uns Demòcrates desgastats pels vuit anys de Govern de Toni Martí, també haurà de sotmetre’s a l’examen dels que l’acusen de ser continuïsta, però també conscient que haurà de moure fitxa i marcar perfil propi després del toc d’atenció de les passades eleccions, en què els taronja van perdre la majoria absoluta i es van haver de veure obligats a formar el primer Executiu de coalició del Principat amb Liberals i Ciutadans Compromesos. En aquest sentit, Serra afirma que la prova del canvi és la configuració del nou Govern de coalició. «S’ha fet servir la fórmula més integradora i la més consensuada», diu el representant taronja.\nPer la seva banda, el president de terceravia, Josep Pintat, afirma que el primer pas «és veure si és un Govern de continuïtat o no» i la prova d’això serà amb la represa dels dossiers que estan sobre la taula, com és el cas de l’acord d’associació. «Esperem un nou rumb», diu Pintat, que afirma que seguiran fent la tasca d’oposició i que més enllà dels tres pactes d’Estat proposats per Espot (Unió Europea, reforma sanitària i pensions), reclamen que també es configuri un mateix model per replantejar el sistema de Funció Pública, la sostenibilitat de les finances i el model econòmic. Pintat afirma que la posició de la formació amb epicentre a Sant Julià de Lòria té un «posicionament molt clar», però diu que al mateix temps estenen la mà per «col·laborar» amb els projectes presentats per l’Executiu «Veurem com evolucionen els temes», recorda Pintat.\nLa consellera general del Partit Socialdemòcrata, Susanna Vela, afirma que de moment «jo li donara el benefici del dubte», a l’expectativa que es compleixin els compromissos de caràcter social i preocupants». Vela, que admet que l’època estival ha condicionat aquets primers dies, creu que a partir del mes de setembre és quan es podrà avaluar les iniciatives d’Espot i del nou Govern. «La pilota està a la seva teulada i són ells els que han d’oferir possibilitats d’acords», recorda la representant socialdemòcrta, que diu que hi ha temes que «fa massa temps que s’arrosseguen» com el de l’habitatge.\nAmb la vista a les comunals\nUna altra cita que marcarà els primers compassos del Govern serà les eleccions comunals, a les quals tots els partits ja hi comencen a mirar de reüll. Espot, que també ha agafat les regnes de la presidència del partit, haurà de fer front a les possibles divergències d’algunes parròquies que veuen amb recel el pacte amb els Liberals per anar de bracet als comicis, i als rumors que situen Toni Martí en una hipotètica cursa electoral. Tot això, davant de l’amenaça dels socialdemòcrates, que després de les victòries a Andorra la Vella i a Escaldes a les nacionals aspiren a assaltar les dues corporacions. Jaume Serra afirma no creu que els comicis «siguin una prova de foc» perquè tant Espot com el president dels Liberals, Jordi Gallardo, han deixat a mans dels comitès parroquials la decisió sobre el pacte entre els taronja i els blaus.\n«Seria un magnífic escenari electoral el fet d’aconseguir un mínim de dos comuns perquè a nivell de política general tindria les seves repercussions», diu Susanna Vela, conscient que un canvi de canvis cromàtics als comuns podria obrir altres escenaris, com ara el fet que tres comuns puguin presentar proposicions de llei al Consell General. Amb tot, Serra no creu que uns hipotètics canvis en el color dels comuns puguin tenir tanta incidència perquè els partits que es presenten a les comunals ja poden presentar propostes de llei com a grups parlamentaris. «Tenen més aviat un efecte psicològic», diu Serra.\nEl grup parlamentari liberal, que dona suport al Govern, defensa la gestió feta fins ara i és optimista de cara a la legislatura. El conseller Liberals, Marc Magallón, afirma que la gestió per l’esllavissada va ser «molt bona» i no creu que el nou Executiu sigui continuïsta ja que per configurar-lo ha calgut realitzar una coalició. Preguntat per unes possibles divergències entre DA i L’A en algunes parròquies de cara a les comunals, Magallón explica que «el més normal és que el Govern segueixi amb bona sintonia i el més lògic és anar pel mateix camí». El conseller de Ciutadans Compromesos, Carles Naudi, celebra el canvi de tarannà per l’acord amb la UE.