El segell Tanit publica "Mudança endins", el nou poemari de Cèlia Sànchez-Mústich. Una obra que explora el dol i l'amor esquinçat, i que d'alguna manera culmina una trajectòria polièdrica plena de premis i distincions.\nEscrius: “És cert el que diuen de la llum al final del túnel”. Has escrit un poemari colpidor i tendre la vegada, fruit d’unes circumstàncies determinades. Ens ho pots explicar?\nLes circumstàncies es concentren en els dies previs i posteriors a la mort de la mare, la necessitat que ella es mudés a viure a dins meu, i la urgència d’expressar aquesta necessitat. És un llibre de dol però crec que cada poema l’enfoca des d’un prisma diferent, no només des del plany o l’enyor. I sobretot, la gran “circumstància”, és l’amor.\nLa història, encara embrionària, com un núvol o una mena d’escuma dins del cap, marca el camí.\nL’autor de l’epíleg, Jaume Pons Alorda, escriu sobre tu: “Contra la inquietud, contra el buit, escriptura.” Hi estàs d’acord? Com conceps l’escriptura o les teves escriptures?\nPenso que l’escriptura, com tota obra creativa, sempre neix contra la inquietud o el buit, no per aniquilar-los (seria un esforç malbaratat) sinó per transformar-los en l’eina que ens salvi d’ells mateixos. És el cas de les paraules. En el fons, m’identifico amb el que diu en Jaume C. Pons Alorda en l’epíleg, que semblaria que jo escric per fer que el dolor no rigui l’últim.\nQuan escrius narrativa, com treballes? Segueixes algun patró?\nSón patrons diferents depenent del que escric, i els segueixo en sentit literal, és a dir, segueixo el camí que cada història em demana. La història, encara embrionària, com un núvol o una mena d’escuma dins del cap, marca el camí. És com quan tens una parella, jo no he seguit els mateixos patrons de relació amb unes persones i unes altres. Cada relació, de parella, d’amics, del que sigui, et demana ser viscuda d’una manera única, té les seves pròpies lleis, podríem dir.\nEn Pons Alorda parla també d’escriptura salmística, esmenta Pasolini…\nM’impressiona, que trobi alguna relació entre Pasolini i jo, crec que esmenta, tàcitament, “L’evangeli segons sant Mateu” , deu pensar que compartim una certa humanitat fonda, que defuig els guarniments, però admeto que no conec amb prou profunditat l’obra de Pasolini com per abastar tota la intenció d’aquest esment que tant m’afalaga.\nCom ha influït Sitges en la teva obra?\nDeixant de banda que la paraula “carnaval” apareix en diversos poemes meus, no sabria dir-ho, aquesta pregunta m’hi fa pensar. Segur que Sitges ho podria respondre millor que jo, si per uns moments pogués entrar en aquesta entrevista. En tot cas, si ha influït en la meva vida des de l’any 2000, i ho ha fet, i molt, això ha d’haver repercutit en la meva obra. Jo visc a Sitges però també visc Sitges, per a mi és un poble i alhora una experiència. Potser té un punt, no pas petit, de desinhibició i de contrastos que ha potenciat la llibertat que ja sentia meva, com a escriptora.\n“Massa sotracs per al son tan fràgil del poema”… Ens ho podries glossar o ampliar?\nAquest vers pertany a un poema on un dels protagonista és un tren. Els altres són jo mateixa i un bitllet de tren. Els sotracs fan que el poema, que estava mig adormit, es desperti en el meu cap (o cap del jo poètic) i tingui la necessitat imperiosa de ser escrit. A partir d’aquí, la persona , poeta, viatgera, farà mans i mànigues per escriure’l tot i la manca de paper, fins que al final... però no farem espòiler, oi?\n“Que la meva mare tingui set anys, si us plau”, un dels poemes més tendres i a la vegada contundents de Mudança endins. Com va sorgir?\nDe comprovar que els infants reben un tracte infinitament més amorós o solidari que els ancians. Quants voluntaris hi ha per als infants malalts? Quants per als vells malalts? Aquest tema ja apareix a “Els vells, aquella nosa”, un llibre en prosa de mal classificar que vaig escriure gairebé al mateix temps que “Mudança endins”. Són llibres germans de mare (mai millor dit perquè comparteixen un dels seus personatges, la meva mare). Voler que la meva mare tingués set anys, era voler que en els hospitals la tractessin com si fos una nena, i no en el sentit d’infantilitzar-la sinó de reconèixer –la com un ésser fràgil necessitat d’empatia.\nCom és la poètica de Cèlia Sànchez-Mústich?\nQuan vull respondre una pregunta així, he de regirar entre les coses que se n’han dit i amb les quals m’he sentit identificada, perquè jo no en sabria, de definir la meva poètica. Per exemple, Jordi Julià i Pere Ballart van escriure, a l’antologia Paraula encesa que, “tot i els pretextos quotidians, familiaríssims, domèstics” els meus poemes es guiaven “per la confiança que la lliure associació i l'analogia duran poeta i lector a un espai imprevisible on tot semblarà nou”. Tant de bo sigui així!\nQuines autores joves recomanaries?\nPosem que joves vol dir per sota, xifra amunt xifra avall, dels trenta? La veritat és que me’n falta coneixement, però sí que he llegit algunes poetes que em semblen interessants o molt interessants, des de l’Àngels Moreno, amb una trajectòria prou valuosa fins a Tània Soler Riba, encara inèdita però per poc temps, tinc entès. Passant per Núria Contreras, Chantal Poch, Anna Gas, Irene Gómez, Andrea Ambatlle, Maria Sevilla, Irene Solà... Veus poètiques que, entre d’altres que ara mateix potser no recordo, he seguit o em fan venir ganes de seguir-les de prop.\nLa poesia sempre està bé.\nQuina poesia t’agrada?\nM’agrada la poesia que, tant si s’acosta més a la meva manera de fer com si està a anys llum, em provoca una vibració, un rebombori, un alçament de parpelles sobtat, o una filtració lenta en les meves emocions. Fet i fet, la que em provoca el mateix que jo sento quan poso el punt final d’un poema.\nCom veus el moment poètic català actual?\nLa poesia sempre està bé. Vull dir que està bé, en el sentit que sobreviu a totes les catàstrofes, precarietats. Crec que sempre ho farà, és un instint molt potent de l’ésser humà, i mai no està de moda justament per això, malament rai si ho estigués. Una altra cosa seria el debat de si la poesia ven poc perquè no se la promociona (i promocionar també vol dir viure-la des de l’escola, ensenyar els infants a descobrir-la i copsar-la) o no se la promociona perquè ven poc.\nPregunta típica: quines escriptores o escriptors t’enduries a una illa deserta?\nBé, entenc que voleu dir els llibres, oi? Perquè els escriptors no els vull pas condemnar a viure amb mi en una illa deserta (tot i que me’n podria endur uns quants que em semblen persones fantàstiques per enraonar-hi mentre fem saltar cocos dels arbres). Llibres... no sé si decidir-me per endur-me tots els que he llegit i m’han agradat, o tots els que no he llegit i sospito que m’agradarien. Impossible fer una llista, en cap dels dos casos.\nUn llibre que t’hagi volat el cap últimament…\nL’autobiografia de Kurosawa. Fantàstica. Enriquidora.\nEstàs conspirant o escrivint nous projectes?\nSí, una novel·la. I mira que no em considero novel·lista, no tinc la necessitat de fer novel·la com sí que en tinc de fer poesia. Però dues vegades a la vida he fet novel·la perquè m’ha esclatat a dins. I ara m’està passant el mateix. En la que ara escric, tots els protagonistes tindran algun tipus de trastorn mental, i algun d’aquests trastorns serà força peculiar.\nNarrativa pirómana: entrevista a Yaiza Berrocal


Naves industriales en Venta Borriol, - CP 12190 Castellón | LaRedinmobiliaria.com\nNaves Industriales Borriol (2) ›\nCódigo Postal 12190 (2) ›\nComprar Nave industrial en Borriol (Castellón) Id: 250032\n300 m. 210.000€\nCtra. la pobla\nNAVE INDUSTRIAL EN BORRIOL, CERCA AUTOVIA. 300m2 CON APARCAMIENTO EXTERIOR. TECHO SANWICH, PUERTO PARA ENTRADA CAMIONES,"...\nComprar Nave industrial en Borriol (Castellón) Id: 250033\nNAVE INDUNTRIAL DE 300 m2. techo sanwich, DOS PUERTAS ENTRADA CAMIONES. CERCA AUTOVIA AUTOPISTA, A 10 KM DE CASTELLÓN. POSIBLILIDAD DE COMPRAR NAVE ANEXA DE 300 m2"...\nHay 2 Naves Industriales en Borriol (Castellón)\ncomprar nave industrial en borriol


Unes 500 persones, a la XXIX Marxa Ecològica i per la Pau de Belianes – Comarques de Ponent\nUnes 500 persones, a la XXIX Marxa Ecològica i per la Pau de Belianes\nUnes 500 persones van participar ahir diumenge a la XXIX Marca Ecològica i per la Pau de Belianes, una iniciativa de l’Agrupament Escolta i Guia Terra Plana, que va néixer l’any 1984, com un projecte de sensibilització i respecte al medi ambient i a la resolució pacífica dels conflictes.\nEl manifest és el punt de partida d’un recorregut de 33km, i el requisit indispensable és moure’s amb un vehicle no contaminant (bicicletes, patinets, a peu, corrent, amb cavall,…).\nLa Marxa va començar a les 9 del matí i va transcórrer per les localitats de Bellpuig, Vilanova de Bellpuig i Arbeca, per acabar finalment a Belianes, on va tenir lloc un dinar popular. En cada una d’aquestes localitats, els participants van poder gaudir de degustacions de productes típics de la terra.\nS’ha de dir que l’Agrupament Escolta i Guia Terra Plana ha rebut una Menció honorífica dels premis Jaume Ciurana a l’actuació cívica juvenil per l’organització anual de la Marxa Ecològica i per La Pau, en reconeixement als 27 anys d’aquesta activitat en pro de la solidaritat, la convivència social i el respecte per la natura.\nA banda de la Marxa, també s’organitzen xerrades, tallers, contes i altres activitats relacionades amb aquests temes durant tot el mes de maig.


ESTIU. MULLER, GERDA. 9788489825567 Llibreria Al·lots


online casino malaysiaonline casino malaysia online casino singapore malaysia casino online casino online singapore viagra shop malaysia buy sibutramine online slots game malaysia casino malaysia live Informació procés escolarització secundària i batxillerat 2020-21\nInformació procés escolarització secundària i batxillerat 2020-21\nA l'enllaç que segueix podeu trobar el calendari d'adscripció, d'admissió i de matrícula per al curs 2020-21.\nCom a mesures de prevenció dins de l'àmbit de l'educació per fer front als efectes de l'emergència sanitària ocasionada per la COVID-19, s'estableix excepcionalment que la sol·licitud de plaça per adscripció i admissió s'haurà de presentar de manera telemàtica en els processos d'escolarització d'educació secundària i batxillerat.\nPer iniciar el tràmit telemàtic es requerirà l'autenticació prèvia de la identitat del sol·licitant mitjançant un dels següents sistemes:\n-Sistema d'identitat electrònica per a les administracions Cl@ve.\n-Codi d'usuari del GestIB o usuari CAIB.\n-Combinació de DNI, NIE o passaport amb el número de mòbil de contacte de l'usuari.\nPodeu consultar la pàgina web del Servei d'Escolarització per ampliar informació.\n• L’escolarització compta amb dos processos, el d’adscripció i el d’admissió.\nEl procés d’adscripció és per alumnat que acaba 6è d’infantil, 6è de primària i 4t d’ESO i ha de continuar els seus estudis a d’altres centres, adscrits al seu d’origen.\nTant el procés d'adscripció com el procés d'admissió requereixen la matrícula de l'alumne dins els terminis indicats al calendari d'escolarització.\n• Un cop s’hagi fet el tràmit, aquest s’enviarà de forma automàtica: al centre d’origen (on l’alumne encara està matriculat) en el cas d’adscripció; i al centre triat en primer lloc en el cas d’admissió.\n• L'alumne matriculat haurà de presentar tota la documentació relativa al procés en el moment de la matrícula, encara que podrà ser requerida en qualsevol moment del procés per part dels centres si les mesures de desconfinament ho permeten. La no presentació de la documentació pertinent suposarà la pèrdua de la plaça i l’adjudicació al sol·licitant d’una nova plaça d’ofici per part de l’oficina d’escolarització corresponent.\nInfografia aclaridora del procés d'adscripció, admissió i matriculació


Sabies que existeixen dos tipus de gossos d'assistència per a persones amb discapacitat? - Notícies sobre accessibilitat\nSabies que existeixen dos tipus de gossos d'assistència per a persones amb discapacitat?\nEls gossos poden ensinistrar-se per assistir a persones discapacitades convertint-se en fidels i inseparables companys que faciliten als seus amos el seu dia a dia i també els ajuden a superar les seves pors, problemes físics i psicològics.\nNo és imprescindible que els gossos d'assistència siguin d'una raça determinada encara que és aconsellable que siguin dòcils, tranquils, afectuosos i previsibles per poder viure en societat sense problemes. Algunes de les característiques pròpies dels animals d'assistència són: gran capacitat d'aprenentatge, escassa agressivitat i bona reacció davant sons i senyals.\nSeguint la mateixa línia, és necessari saber que existeixen dos tipus de gossos d'assistències:\nAssistència d'Alerta Mèdica: avís d'atac d'epilèpsia, pujada de sucre o persones majors, entre altres.\nAssistència per limitacions derivats de la seva discapacitat. Aquest últim els podem desglossar segons el tipus de discapacitat:\nGossos d'assistència per a persones amb discapacitat visual. Són els gossos que més estem acostumats a veure. Els anomenats gossos guia, encaminen a la persona per llocs lliure de barreres.\nGossos d'assistència per a persones amb discapacitat física. Ensenyats per agafar coses del sòl, obrir portes o calaixos, estrènyer interruptors, etc.\nGossos d'assistència per a persones amb discapacitat auditiva. Avisa al seu amo de diferents sons i portar-li al lloc d'on procedeix (telèfon, alarmes, timbres, etc).\nGossos d'assistència per a persones amb autisme. Redueixen les conductes desafiadores produïdes pel mateix autisme. És una de les millors teràpies pel llaç afectiu que estableix amb el seu amo. Li proporciona seguretat i desenvolupa l'estimulació cognitiva.


Els efectes psicològics de l'1-O ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Dimarts, 11 de maig de 2021 19:19 h\nPolítica Última actualització Dilluns, 9 d'octubre de 2017 18:00 h\nEls efectes psicològics de l'1-O\nLa UdL elabora un estudi per conèixer com afecta a la ciutadania la situació política actual a Catalunya\nÉs innegable que el moment polític que viu Catalunya està afectant el dia a dia de tots els catalans i catalanes. És per això, que la Universitat de Lleida (UdL) ha iniciat, juntament amb la Universitat de Barcelona (UB), una recerca per avaluar els efectes psicològics derivats de la situació actual a Catalunya, sobretot a partir del passat 1-O.\nPrimer pla d'un estudiant amb la cara tapada i mans aixecades al voltant en la manifestació en defensa del referèndum\n1-O, efectes psicològics, referèndum\nEls investigadors de la UdL han desenvolupat un formulari confeccionat a partir de preguntes bàsiques personals sobre les experiències el dia del referèndum i dos tests, sobre problemes i emocions. De moment, més de 600 persones ja han respost el qüestionari.\nEl professor de la Facultat d'Educació, Psicologia i Treball Social de la UdL Jorge Moya ha explicat que ''si decideixes contestar, ho has de fer amb total sinceritat. No hi ha respostes bones o dolentes. Simplement volem saber com s'està vivint aquesta situació i com ens està repercutint''.\nDepèn dels nous esdeveniments que es vagin produint els investigadors prepararan una nova enquesta per ampliar la primera. De moment, el qüestionari inclou temes com ara si vas experimentar en primera persona algun altercat policial amb o sense l'ús de la violència el dia de la consulta, els mitjans de comunicació que segueixes per a informar-te del que està succeint a Catalunya o com de lliure et sents a l'hora de poder expressar la teva posició.\n9 d'octubre de 2017, 19.38 h\nAHIR 6.000.000 DE MAJORIA SILENCIOSA INDEPENDENTISTA\nDIJOUS EL DIA DEL BOTIFARRENDUM 12-OCTUBRE ELS TORNAREM A CONTAR\nENCARA SEREM MES, PERQUE LA MEITAT VAN VENIR D'ES-PATRAÑA\n9 d'octubre de 2017, 19.25 h\nOOoooOOOooOOooiiiiXXXxxxx . . . "caridus nasis "!! . . . ooooOOOooooohhhh quanta categoria !, quanta classe ! oi , que et PENSES tenir, PPobra PPalurda franquista??\nNo ho veus, PPobreta, que només amb aquest encapçalament "ja pagues" , ja has ensenyat el cul de mona que faries millor d'amagar, PPobra desgraciada??\nHUAH HUAH HUAH HUAH HUAH !!!! . . . COSTA D'ENTENDRE QUE PEL MÓN HI PUGUI CÒRRER UNA PPOBRA PPALURDA TAN I TAAN I TAAAN PPAPPANATES , NOMÉS UNA ESPPANYOLERA FR... Llegir més\n9 d'octubre de 2017, 19.18 h\nPERO QUERIDOS NAZIS, YA SABEMOS QUE ES SOLO UN SIMBOLO PERO ES UN SIMBOLO MUY CONTUNDENTE QUE MARCARA EL INICIO DE LA DECLIVE ECONOMICA DE ESTA REGION.\nLO MISMO PASO EN MONTREAL HACE POCOS AÑOS\nLa sombra del efecto Montreal: empresas que se fueron para no volver\nFrancia asegura que una declaración unilateral de independencia de Cataluña "no ser�... Llegir més\n9 d'octubre de 2017, 18.59 h\nEstem desencaixats, les injusticies semblen ser la normalitat això no és un país normal.\nNecesitem un país nou.La veritat que fa por veure com la democtarcia no existeix a l'Estat Espanla ésuna dictadura encoberta\n9 d'octubre de 2017, 18.35 h\nSi...Si...es que españa se hi juga molt. Per primer cop de Guindos, reconeix que el que aporta Catalunya son els l6 mil millions de E, DELS COLLONS, que tan negaran.\n9 d'octubre de 2017, 18.24 h\nCaixabank •Banco Sabadell •Gas Natural Fenosa •Aguas de Barcelona (AGBAR) •Banco Mediolanum •Catalana Occidente •Oryzon •DOGI •Eurona •Service Point •Proclinic Expert •Klockner •Arquia Banca •Ballenoil •Naturhouse •Derby Hotels •Lleida.net •Torraspapel •SegurCaixa Adeslas •MGS Seguros\n9 d'octubre de 2017, 18.20 h\nAqui Lleida encara es paseixen les caravanes del terror, un helicòpter ens recorda cada dia des de les 7 del matí que estem ocupats.\nHi ha un colegi on els nens i nenes han de passar cada dia entre metralletes i pistoles d'aquesta colla de cafres genocides.\nLes camareres de la zona alta estan fartes dels comentaris masclistes.\nAlgú ho hauria de denunciar per assetjametn psicològic.\nSón uns desgraciats i uns xenòfobs.\nPerò el govern de la nostra ciutat pscppc's tan feliç


'Aracena por los caminos' lanza su programa de senderismo para el 2019\nEl programa anual de Senderismo por la Sierra, 'Aracena por los caminos', alcanza ya su 14ª edición con nueva propuesta para el 2019 desde el objetivo de promocionar la actividad del senderismo en la comarca serrana, dando a conocer el entorno natural más cercano, así como otros lugares de interés de comarcas vecinas a través de la práctica el senderismo.\nEl Servicio Municipal de Deportes, con el apoyo de Diputación y las empresas local de turismo activo Enclave Deportivo y Sierra Extreme, ya ha hecho público su programa para el próximo año, que incluirá cuatro senderos diferentes en los meses de enero, febrero, marzo y julio, para culminar con la cuarta Concentración Senderista 'Ciudad de Aracena' que se celebrará en el mes de noviembre.\nLos senderos de 'Aracena por los Caminos' tienen una dificultad media-alta, entre los 11 y 12 kilómetros, y recorren generalmente los caminos más desconocidos de la Sierra de Aracena y de otras comarcas vecinas, incluyendo las de la provincia de Badajoz y este año alcanzando incluso la vecina Portugal, en rutas que combinan deporte, naturaleza, cultura y gastronomía. Este año, se realizará una ruta circular por La Corte, otra lineal que discurrirá de Los Romeros de Jabugo a Galaroza y dos fuera del entorno serrano, la primera a Extremadura (Ruta del Rey Jayón) y la segunda a la frontera portuguesa (Aguas de Contienda-Sanlúcar de Guadiana).


Isern: ”Amb la nostra candidatura, els clubs no pagaran la quota d’inscripció ni la de manteniment informàtic” - GolCat per a poder continuar navegant.\nIsern: "Amb la nostra candidatura, els clubs no pagaran la quota d'inscripció ni la de manteniment informàtic"\nPer Redacció el 17/05/2022\nFotògraf: 'Un Canvi Amb Experiència'\nEleccions a la presidència de la Federació Catalana de Futbol: Entrevista al candidat Juanjo Isern\nEl candidat a la presidència de la Federación Catalana de Futbol Juanjo Isern ha atès els micròfons de GolCat per parlar de les seves propostes i els punts forts de la candidatura ‘Un Canvi amb Experiència’, a poc menys d’una setmana de les eleccions a l’FCF.\nL’expresident de l’Europa, exvicepresident de l’FCF i exdirector del Servei Català de Trànsit de la Generalitat compta amb una trajectòria envejable, tot i que encara li falta la seva cirereta al pastís, que és, ni més ni menys, que la presidència a l’FCF. Isern ha reconegut que fa molt de temps que prepara un equip de candidatura amb especialistes en cadascuna de les matèries, amb l’objectiu de fer un canvi radical a l’actual Federació en tots els seus àmbits.\n“Sóc una persona que porta molts anys en el món del futbol, he tingut responsabilitats importants tant a nivell de club com a nivell de Federació. Comptem amb un equip com mai ha existit a nivell de capacitat i experiència per tirar endavant una gran FCF”, ha afirmat Isern, qui ha reconegut que “l’FCF actual viu per interessos econòmics, no esportius. Hem tocat fons com a imatge i dignitat”.\nUn dels punts que més ha remarcat és que es tracta d’una candidatura altruista i que, si surten guanyadors, cap membre de la seva junta cobrarà, inclòs el president. “Només els dos darrers presidents que ha tingut l’FCF han cobrat, i justament són els qui han generat aquests problemes judicials pel desig de poder que tenen entre ells. Nosaltres no cobrarem, i millorarem el pressupost federatiu. El primer dia, els clubs veuran que no hauran de pagar la quota d’inscripció ni la quota de manteniment informàtic. La nostra candidatura és altruista i implicarà una millora en l’economia dels clubs”, ha assenyalat.\n“Tots van amb objectius econòmics. És indigne i per això no vam valorar pactar amb ningú”, ha reiterat amb relació als altres candidats.\nD’altra banda, ha insistit en el fet que “Catalunya ha de tenir equip oficial i lluitar amb potències de nivell mundial i europeu”, i que, si esdevé president de l’FCF, les delegacions territorials de la Federació romandran obertes els caps de setmana, un aspecte molt sol·licitat pels clubs en l’actualitat.\nGENERAL|30/03/2022'PILARINHA': "SI EL CAMP NOU S'OMPLE, AQUEST BARÇA MEREIX TENIR UNA CONTINUÏTAT A L'ESTADI" GENERAL|02/02/2022EL JUVENIL A DEL CF BALAGUER I UNA PRIMERA VOLTA D'ENSOMNI


“Cal dir als joves interns que són importants, perquè de vegades ningú els ho ha dit” | Catalunya Religió\n“Cal dir als joves interns que són importants, perquè de vegades ningú els ho ha dit”\nPer Catalunya Religió. Dg, 14/07/2019\n(Joan Gómez i Segalà/DGAR) Lídia Tudela ha estat rellevada, després de més de dotze anys de servei setmanal, com a coordinadora dels agents pastorals protestants al Centre Penitenciari de Joves. També és secretària tècnica a presons del Consell Evangèlic de Catalunya i diaca d’evangelisme i ministra de culte a l’Església Baptista Bonanova. Professionalment, és tècnica en prevenció de riscos laborals a la Universitat de Barcelona.\nQuin lloc ocupen els diaques en la vostra Església?\nEls protestants som assemblearis. Hi ha el pastor, el consell pastoral, els diaques, cadascú amb la seva responsabilitat. Quan els diaques tenim un projecte, s’avalua en el consell de diaques i es presenta en l’assemblea, que acaba decidint.\nEl diaconat és una responsabilitat temporal?\nL’assemblea elegeix els diaques. En l'Església Baptista Bonanova el servei dura quatre anys, i cada dos anys es renova la meitat del consell de diaques.\nQuines responsabilitats assumeixen els diaques?\nHi ha diferents àmbits: evangelisme, obra social, comunitat, etc. En el meu cas, jo vaig ser durant més de sis anys diaca d’obra social, mentre que ara m’ocupo de l’evangelisme.\nQuins projectes impulseu com a diaca?\nLa crisi econòmica ens va afectar durament, i quan m’ocupava de l’obra social vam poder atendre, gràcies a Déu, totes les persones que ens van demanar ajuda. En comparació, ara fem una tasca més modesta. Per exemple, organitzem el Sant Jordi amb llibres cristians i hem organitzat dos concerts de gòspel per recollir aliments per repartir.\nA nivell internacional també teniu activitat?\nImpulsem el Nen del Nadal, iniciativa d’origen nord-americà que consisteix a enviar a un infant una capsa plena de joguines, estris personals i altres objectes. En el nostre cas, tenim assignats infants de Guinea Equatorial i el Sàhara. L’any passat vam impulsar l’enviament de quinze contenidors de material per als camps grecs de refugiats i donem suport a comunitats de Cuba i Moçambic. Justament en aquest país africà donem suport a una ONG que impulsa un germà de la nostra comunitat, i hi enviem un equip de metges especialistes, tot centrant els esforços en un centre per a discapacitats psíquics, perquè en aquesta zona hi viuen en unes condicions molt dures: necessiten calçat especial, cadires de rodes, etc.\nA més de la responsabilitat en l’Església, també sou la secretària tècnica de presons del Consell Evangèlic de Catalunya.\nCal coordinar tots els nostres agents pastorals, que ara són 136, i atendre tant les necessitats personals com les del centre. A cada centre hi desenvolupem uns projectes específics tenint en compte les seves peculiaritats i hem d’assegurar que els agents assignats els podran portar a la pràctica. Hi ha un projecte fix i altres tallers monotemàtics que duen a terme especialistes. La meva tasca és buscar-los i coordinar-los.\nHeu estat coordinadora d’agents pastorals al Centre Penitenciari de Joves fins fa poc.\nAquest servei m’ha fet venir gairebé cada setmana durant més de dotze anys. Jo continuaré alguns mesos com a agent a la presó de Joves, però estic molt satisfeta de passar el relleu a un company molt capacitat per a aquesta tasca. En aquesta presó hi ha un equip de sis agents perquè és un centre petit, però en d’altres presons n’hi ha fins a una vintena llarga, en funció de la població reclusa.\nQuines tasques duen a terme els agents?\nLa tasca principal és portar la paraula de Déu, perquè l’assistència religiosa és un dret dels interns, tot i que també impulsem altres activitats adreçades a tota la població penitenciària. Quan el CP de Joves es va traslladar des de Trinitat Vella, vam iniciar un hort que després va assumir el mateix centre. En funció del perfil dels interns, organitzem unes activitats o unes altres. Quan hi havia més gitanos, tenia molt d’èxit el taller de música. Els magribins prefereixen el futbol i els llatinoamericans solen jugar a bàsquet. Molts d’aquests no solen venir al culte, però tant hi fa, perquè s’ho passen bé jugant i agraeixen competir contra un equip visitant cada setmana: com a cristians i imitadors de Jesús, estem cridats a fer el bé a tothom.\nEn què consisteix l’activitat pròpiament religiosa?\nA part del culte més formal o del cinefòrum, la principal activitat religiosa és l’estudi bíblic, a través d’un diàleg, a partir d’una pregunta o d’algun tema. De què tracta la paraula de Déu? De valors. I d’on surten, sinó de la Bíblia? És una contradicció voler una societat amb valors mentre s’ignora el fet religiós i es menysprea l’arrel dels valors.\nD’on sorgeix aquesta vocació en l’àmbit de presons?\nEn temps d’ETA, la meva mare sempre patia per les mares dels presos i pregava per elles. També havia tingut un oncle a la presó Model a causa de la guerra. Era molt sensible al dolor de les persones a la presó. Més endavant, el meu germà Albert va ser un dels primers objectors de consciència protestants, en una època en què eren enviats a la presó de Lleida. També pregàvem per ells. Fins i tot una persona molt propera a mi va esquivar la presó quan semblava que no hi havia remei. En un moment donat, es tornaren a oferir cursos per a ministeri de presons. Em sentia cridada a anar-hi.\nQuan vaig anar per primera vegada de pràctiques a una presó, a Brians 1, la primera persona que vaig veure era una colombiana a qui acabaven d’assassinar la seva filla. Jo venia sensibilitzada pel dolor de les mares i allò em va impactar. Quan em van assignar a la presó de joves, jo no m’hi veia, però ho vaig provar.\nVau canviar l’opinió sobre la destinació a una presó de joves.\nEl primer dia que vaig anar a la presó de joves, un intern em va cridar pel nom només entrar-hi. Em coneixia? Es va presentar i em va recordar que havia estat a l’esplai amb la meva filla, i vaig tenir un flaix: vam recordar que havíem cantat junts arraulits sota una taula un dia que ell venia amb por. Vaig entendre-ho com un senyal que jo m’havia de quedar en aquell servei.\nQuè aporta el vostre servei als joves?\nEls menors de 30 anys no solen tenir ni idea de qui és Jesús. Quan ens presentem, dic que Jesús es un amic i que els bons amics sempre volen el millor per a nosaltres i, per tant, ens donen els millors consells. Quan Déu dona un consell no és perquè Déu aquell dia opini allò, sinó perquè és un bé per a nosaltres i tenim la llibertat d’acceptar-lo o rebutjar-lo. Alguns recuperen la fe de l’àvia o de la mare, mentre d’altres s’inicien per primera vegada, tots amb els seus alts i baixos, perquè la presó és dura. La presó és signe d’un fracàs social, però aquestes persones tenen sentiments com els qui tenim al nostre voltant. Cal dir als joves interns que són importants, perquè de vegades ningú els ho ha dit.\nPotser és massa utòpic que aquesta presó desaparegui perquè no hi hagi joves que delinqueixin, però sí que poden conèixer el valor de la paraula de Déu, que es resumeix en els deu manaments. Això farà que s’acabin molts conflictes personals, socials, familiars, econòmics.\nLa fe canvia les persones?\nLa fe canvia sempre, i a millor. Volem una societat nova i que aquesta societat funcioni, però si deixem al marge el valor de la fe, aquesta societat nostra no creixerà. Si oblidem el valor de conèixer l’altre, de respectar-lo i també donar-se l’oportunitat d’aprendre a estimar, la nostra societat no canviarà mai. Amb la fe, canvien totes les persones. Si nosaltres canviem, la nostra societat canviarà.\nLidia Tudela, Església Baptista Bonanova, Consell Evangelic de Catalunya, Centre Penitenciari de Joves, Barcelona, Acció Social, Educació, Espiritualitat, Teologia, Religions


Cas típic 3058: noi li agrada noia, noi li agraden els edificis (3/4) | Pons's blog\n2019-06-19 a les 8:31\nAixò de la lletjor és molt subjectiu. A mi l’edifici cistella o aquell altre que sembla un io-io m’han agradat.\n2019-06-19 a les 12:14\nSi, no estan malament, em queixaré als de strambotic\n2019-06-20 a les 23:56\nEl becari m’està dient que tenim definicions bastant estàndard per a la bellesa i la lletjor. Fins i tot ens sembla que hi ha una ISO…\n2019-06-19 a les 9:07\nTé raó McAbeu, la lletjor és relativa. A més, si eres una empresa cistellera bé s’ha de notar! Per contra, les escoles fan ganes d’anar-hi. Sobretot les que no hi ha xiquets.\nLes escoles estarien millor amb menys xiquets. Tot estaría millor amb menys xiquets.\n2019-06-20 a les 23:54\nAixò és nou… Des de quan té raó el McAbeu? No t’oblidis que el McAbeu és humà i sovint va equivocant-se.\n2019-06-19 a les 17:12\nNo n’hi ha per tant amb aquests edificis, tampoc són tan lletjos. Ni tampoc les escoles aquestes em semblen tan maques. Avui tinc un dia equidistant.\n2019-06-20 a les 8:28\nHas pensat en fer-te socialista?\n2019-06-20 a les 23:53\nNo pateixis, ja és hora que canviis de partid.\n2019-06-19 a les 19:57\nTotalment d’acord amb això de la relativitat de la bellesa. A ‘escola no se què li veus tant guai. De fet només te algunes baldes de les finestres de colors i per això no cal anar a Dinamarca. A les Franqueses hi ha l’escola que precisament es diu Colors que té la mateixa filosofia.\nDoncs res, m’ha sortit un CT horrible, si us plau perdoneu-me\n2019-06-20 a les 23:52\nMolestant al Pons amb comentaris superbiosos i poc treballats!!! On se n’ha vist!? On arribarem a parar?? A quin moment hem canviat de camí? El món blocaire ja no és el que era…


Crònica dels Desconfinaments - BMW Motorrad Club Catalunya\n14 juny Crònica dels Desconfinaments\nPosted at 10:00h in Actualitat Noticies\tby\tAdmin 0 Comments\nDesprés de tots els caps de setmana quedant-nos a casa, cuidant-nos i cuidant-vos ara és el moment de sortir i retrobar-nos. Això és el que vam fer el dissabte!!! I quin dissabte!!! Dos grups, un a la zona Barcelona i l’altra a Tarragona, vam engegar les nostres BMWs per un matí genial.\nBarcelona, Cap de Ruta, Jordi Gaspar\nEn primer lloc, 28 amics de la zona sanitària de Barcelona (nord, sud, Barcelona, Garraf i Alt Penedès) ens vam trobar per gaudir d’un matí plegats. El meu debut va ser fantàstic, amb molts de nervis per l’emoció de portar tanta colla darrera, però tenia en Cesc, el Cap de Caps de Ruta que em va ajudar moltíssim i en Joan Canals que va organitzar l’àpat.\nA les 8.30 vaig començar a rebre als meus amics a la Benzina de “La Pava” a Gavà.\nTres de les nostres quatre amazones van poder rodar juntes, quin goig veure-les. En Josep Lluis Giménez es va estrenar amb la seva 1600!! I en Lluis Pascual ens va venir a conèixer.\nPuntuals, a les 9 del matí, motors en marxa i cap al Garraf. Les 22 motos, alineades, a bon ritme vam recórrer els revolts de les carreteres de la zona, per arribar a l’Alt Penedès. Quin munt de carreteres regirades, revolts i espais desconeguts per mi envoltat de vinyes. Vam fer un tomb pel Massís de Garraf, Plana Novella, Olivella i cap pantà de Foix. Després ens vam dirigir cap a La Munia, La Bleda i Torrelles de Foix.\nD’allà cap a Mediona per una carretera que no figurava en Garmin fins a les Cases Noves de Can Pardo.\nAllà ens esperaven en Joan Canals I la Glòria que ens teniem preparat un superesmozar al Restaurant km.0\nQuin esmorzar!!! Taula d’embotits, torradetes calentes amb brie, botifarra i sobrassada… i com no, postre de músic.\nI per un gran dia, un gran video gràcies a en Lluis Alcobé, amb merescut homenatge a en Pau Donés que ens va deixar aquesta setmana.\nXerrant, rient i pensant tot el que viurem aquest 2020. Jo ja espero poder organitzar una nova trobada i us agreixo molt m’acompanyèssiu en aquest debut.\nTarragona, Caps de Ruta, Alfredo Escobar, Antoni Toré, Llorenç Bordas i Quim Carmona\nQuina tropa!!! Una part dels Caps de Ruta “Un arròs al Delta” vem sortir per realitzar la ruta i comprovar l’estat de tot. Us ben assegurem que tot està organitzat i amb molta il.lusió de preparar aquesta gran sortida pels nostres amics.\nHem anat passejant per les carreteres que recorrerem i…. fent el passeig en barca que us hem promés.\nPerò nosaltres ens hem estirat més que els nostres Companys de Barcelona, hem pogut dinar plegats, donat que eren 5 i podíem estar en un restaurant. Us deixem algunes fotos per què aneu fent boca del que dinarem el dia 25 de juliol.\nJa som 50 socis en aquesta trobada!!! Estem molt contents de la rebuda a la nostra primera ruta i esperem que tot surti NIQUELAT!!!\nVeieu quin dissabte hem passat? Quines ganes de moto I de veure’ns? Ara aviat avançarem a fase 3 i el 21 de juny podrem moure’ns a més llibertat.\nTots els Caps de Ruta d’aquest dissabte ens ho hem passat d’allò més bé. Ara a seguir pensant que TOT ANIRÀ BÉ I que el segon semestre del 2020 estarà ple de noves trobades.


Una conferència i vuit curses simultànies per sumar esforços contra el càncer - Diari de Girona\nUna conferència i vuit curses simultànies per sumar esforços contra el càncer\na.c. 01.02.2019 | 01:09\nUna conferència i vuit curses simultànies per sumar esforços contra el càncer Diari de Girona\nLa Fundació Oncolliga Girona se suma un any més a la commemoració del Dia Mundial contra el Càncer, que és el 4 de febrer, amb l'organització de diverses activitats solidàries. La més destacada serà la Run4Cancer, una cursa solidària d'àmbit provincial que tindrà lloc el 10 de febrer i que espera reunir 4.000 participants entre les vuit seus on se celebra: Figueres, Palafrugell, Planoles, Porqueres, Olot, Salt, Riudellots de la Selva i Tossa de Mar. L'any passat va recaptar prop de 12.200 euros, que es van destinar a finançar els serveis que l'Oncolliga ofereix als malalts de càncer de Girona.\nPrèviament, avui i demà voluntaris de l'Oncolliga tornaran a participar a la campanya «Posem-li pebrots al càncer» impulsada per la Federació d'Entitats contra el Càncer de Catalunya i supermercats Condis. La campanya, que es farà en 22 establiments de la cadena a Girona, consisteix en vendre bosses de pebrots a un preu simbòlic d'un euro i mig per recaptar fons per a les entitats.\nEl mateix 4 de febrer tindrà lloc la conferència «Els set pilars anti càncer», a càrrec del doctor Josep Ramon Germà Lluch, director d'Estratègia Clínica i Resultats Oncològics de l'ICO. Serà a partir de les 7 de la tarda a l'hotel Carlemany de Girona.


\tDins de l’escena sexual més escandalosa del 2017 - Hollywood\nquè va passar amb els x men de logan\nDins de l’escena sexual més escandalosa del 2017\nCortesia de TIFF.\nHa estat un any sorprenentment ocupat per a escenes d’amor amb temes fruiters. A la comèdia cruel Viatge de noies, Tiffany Haddish’s el personatge ensenya a les seves amigues l’art de la toronja, és a dir, utilitzar un anell d’aranja per estimular un home, un truc que Jada Pinkett Smith’s més tard, el personatge entra al dormitori. I dins Truca'm pel teu nom, l’aclamat proper drama que protagonitzarà Armie Hammer i Timothée Chalamet —Que arriba al cinema al novembre— hi ha una escena en què un personatge es masturba amb un préssec sense pinyol. L’enginy!\nEl xoc més gran: semblant a Haddish, qui va dir Vanity Fair que el pomer estava al radar molt abans Viatge de noies, sembla que tant Chalamet com Nom director Luca Guadagnino va experimentar el préssec a un nivell més íntim abans d’incloure finalment l’escena a la pel·lícula.\nEn una reveladora entrevista amb Fora , Guadagnino confessa que quan va llegir per primera vegada l’escena del préssec de la novel·la Truca'm pel teu nom, va considerar deixar-ho completament fora de la seva adaptació. Al llibre, és tan fort i explícit que vaig pensar que era una metàfora, cosa que no podia existir a la vida real, diu. Però llavors va decidir anar Method agafant algunes fruites i donant-li la vella American Pie provar.\nEstava lluitant amb la possibilitat que pugueu masturbar-vos amb aquesta fruita, explica Guadagnino Fora . Així que vaig agafar un préssec i ho vaig intentar i he de dir que funciona.\nGuadagnino va portar la bona nova a Chalamet, que interpreta a Elio, de 17 anys, el que finalment ha d'utilitzar el préssec a la pel·lícula. Però Chalamet, evidentment, sabia què pot fer un préssec fins i tot abans que Guadagnino arribés a ell.\nVaig anar a Timothée i vaig dir: 'Rodem l’escena, perquè ho vaig provar i va funcionar', diu Guadagnino. I va dir: 'Jo també ho vaig intentar i ja sabia que funcionava'.\nPer desgràcia, membres de People for the Ethical Treatement of Fruit: resulta que molts préssecs van ser perjudicats en la realització d’aquesta pel·lícula. Però tot era en nom de l’art i l’amor! Encara més important, Truca’m pel teu nom és més gran que la seva escena de préssec: la pel·lícula ha emergit com a capdavantera de la temporada de premis, lloat com una mirada exuberant i màgica sobre la luxúria i el romanç ambientats al nord d’Itàlia. La pel·lícula també explica una necessària història d’amor gai, com la que veiem tan poques vegades als teatres. A mesura que ens apropem als Oscars, prepareu-vos per escoltar moltes, moltes més anècdotes de la Nom mentre fan campanya per la pel·lícula a tot Hollywood: préssecs o no préssecs.


Detenen una xarxa criminal que havia robat camions a Gandia i Alaquàs - À Punt\nDetenen una xarxa criminal que havia robat camions a Gandia i Alaquàs\nL’organització, integrada per 27 persones, furtava la mercaderia per a vendre-la després.\nL’organització criminal robava camions aparcats en polígons industrials / Efe\n22 de novembre 2018 - 13:35\nLa Guàrdia Civil i la Policia Nacional han detingut en una operació conjunta els 27 integrants d’una organització criminal que robava camions de gran tonatge aparcats en polígons industrials per a vendre’n després la càrrega.\nLes detencions han permés aclarir 9 robatoris, un d’ells a Alaquàs i l’altre a Gandia. La resta dels robatoris han tingut lloc en les localitats de Sevilla, Cadis, Madrid i Albacete.\nLa mercaderia furtada té un valor superior al mig milió d’euros. Els integrants de la xarxa havien assaltat i furtat camions amb 20.000 litres d’oli d’oliva o contenidors carregats amb més de 500 barbacoes de gas.\nL’operació “Barbequiu” s’ha dut a terme en tres fases i en els 15 escorcolls s’han confiscat nombrosos efectes procedents dels robatoris, com pistoles, 117 telèfons mòbils, 28.500 euros en efectiu, així com un quilo d’anfetamina i 69 plantes de marihuana.


Software lliure no és software gratis. – CESI grup\nSoftware lliure no és software gratis.\nLa gran confusió que hi ha en el món del software lliure és pensar que “lliure” significa “gratis“. En aquest article explicaré els orígens del software lliure i el perquè no significa “gratis”.\nImplanta a la teva empresa un programa de gestió comercial “ERP” utilitzant software lliure. Quan acabis entendràs que NO és gratis.\nNomés podem afirmar que un software és lliure, quan compleix les 4 llibertats que rep la persona que utilitza el software. Aquesta definició va ser concebuda per Richard Stallman en la Free Software Foundation, i són les següents:\n(0) La llibertat d’executar el programa per a qualsevol propòsit.\n(1) La llibertat de veure com funciona el programa i adaptar-lo a les necessitats pròpies. L’accés al codi font és un requisit.\n(2) La llibertat de redistribuir còpies.\n(3) La llibertat de millorar el programa i de distribuir-lo de nou amb les millores realitzades, per tal que tota la comunitat se’n pugui beneficiar. L’accés al codi font és un requisit.\nTots els programes que utilitzem (o la gran majoria d’ells) es distribueixen sota una llicència determinada. La llicència és aquell escrit legal que hem d’acceptar abans d’usar l’aplicatiu i que ningú llegeix, però acceptem igualment.\nLa idea principal dels promotors del software lliure és la popularització d’aquest, i sobretot el fet que qualsevol persona hi pugui aportar el seu granet de sorra ampliant, millorant o modificant els programes.\nEl petit programador, pot gaudir d’eines realment avançades que li permeten desenvolupar les seves solucions de forma més ràpida i amb menys recursos, ja que no ha de començar mai de zero.\nFixem-nos que en les 4 llibertats no es parla en cap moment d’aconseguir el software de forma gratuïta o de pagament. Perquè no té res a veure. La llibertat número 2, que permet a qualsevol usuari redistribuir còpies fa difícil poder cobrar un import, ja que qualsevol altre usuari que el tingui el pot redistribuir abaixant el preu o donant-lo gratis.\nEls primers projectes de software lliure apareixen a principis dels anys 1980. Richard Stallman crea “The GNU Project” (1983) amb la idea de dotar als programadors de les màximes llibertats i per això va escriure la llicència GPL que és la primera de tota la família de llicències anomenades CopyLeft. El programa amb més difusió actualment sota la llicència GPL és el sistema operatiu LINUX.\nEls defensors del copyleft consideren les lleis de drets d’autor (copyright) com una forma de restringir el dret de fer i redistribuir còpies d’un treball. Una llicència copyleft, de fet, utilitza la legislació pròpia dels drets d’autor per a assegurar que cada persona que rep una còpia o obra derivada pugui fer servir, modificar, i també redistribuir tant el treball com les seves versions derivades. Així doncs, en un sentit estrictament no legal, el copyleft és el contrari del copyright. (Font: WikiPedia)\nEls diferents tipus de llicències:\nLlicències GPL: El programador conserva tots els seus drets d’autor, però permet que la seva obra sigui lliurement distribuïda, utilitzada i modificada; sempre que, el producte resultant es distribueixi sota la mateixa llicència. En resum vol dir que si utilitzo un programa o fragment de programa llicenciat amb GPL per crear el meu producte, he de permetre que el resultat també es distribueixi sota les llibertats de la GPL. És a dir si utilitzo codi lliure, he d’oferir el codi font del meu producte acabat. A efectes pràctics aquests programes acostumen a ser gratuïts, i en la majoria de casos només es cobra per serveis accessoris: instal·lació, formació, millores, modificacions, etc…\nLlicències AGPL (o Affero GPL): Va ser dissenyada per tancar la percepció de “buit legal” de la llicència ordinària GPL que no contempla l’ús distribuït de programari. Afegeix a la llicència GPL una clàusula nova amb l’obligació de distribuir el codi del programari si aquest s’executa per oferir serveis a través d’una xarxa com en el cas de les aplicacions web.\nLlicències BSD (O Berkeley Software Distribution): És molt permissiva. Aquesta llicència permet utilitzar i distribuir el codi dels programes gairebé sense limitacions, excepte el reconeixement dels autors. El codi es pot modificar, distribuir gratuïtament o vendre, i fins i tot es poden crear versions privatives del codi (és a dir, es permet distribuir programes executables sense el codi). És a dir puc utilitzar un tros de codi font llicenciat amb BSD per posar-lo en un programa final que serà de llicència tancada o privatiu (copyright).\nLlicències Apache: La llicència Apache requereix la conservació de l’avís de copyright i el disclaimer, però no és una llicència copyleft, ja que no requereix la redistribució del codi font quan es distribueixen versions modificades. És a dir, amb trossos de codi llicenciat amb Apache puc crear un producte final del qual no facilitaré el codi font, però sí la llibertat de redistribuir i utilitzar.\nLlicències Creative Commons: Les obres es distribueixen sota la combinació de 4 condicions bàsiques que ha de complir qui reb el producte, representades per aquests símbols:\nResum de les propietats de les llicències més habituals:\nLlavors com es poden guanyar diners amb software lliure? En la majoria dels casos, per exemple en casos de programes de gestió comercial de software lliure, es fa cobrant per: formació, instal·lació, adaptació, personalització, etc. Cal tenir en compte que les 4 llibertats no impedeixen cobrar per la distribució, però perd tot el sentit quan un altre competidor ho distribuirà de forma gratuïta.\n“Si tu tens una poma i jo tinc una poma i les intercanviem, seguirem tenint una poma\ncada un. Però si tu tens una idea i jo tinc una idea i les intercanviem, cada un de nosaltres\ntindrà dues idees. ” Bernard Shaw.\nCom es financen els grans projectes de software lliure? El més comú és que qualsevol projecte comenci sent una petita idea d’una o vàries persones que hi dediquen temps de forma altruista. A mesura que va creixent la popularitat d’aquest, és relativament senzill aconseguir que altres programadors s’apuntin a participar millorant parts, traduint a altres idiomes, etc… En definitiva ningú guanya un duro!.\nI com acaba la festa? perquè tots tenim factures a pagar!. Evidentment cal treure diners d’algun lloc. En alguns casos simplement es ven la “idea de futur” que pot generar el producte a inversors de capital risc, disposats a invertir diners en una cosa que no genera ingressos però potser en el futur es podrà monetitzar o revendre la seva participació. En la majoria de situacions quan el projecte creix sempre acaba bifurcant-se en dues versions: Una que continua les llibertats del software lliure i que es manté amb aportacions de la comunitat de programadors, i una altra que acostuma a llicenciar-se en models més tancats, que és la que genera els diners. En alguns casos la versió “de pagament” va uns passos per davant de la versió lliure, i així es justifica el pagament de les millores.\nAlgunes administracions públiques financen projectes de sistemes operatius o programes de software lliure per poder-ne fer un ús lliure i sense estar vinculats a cap empresa “comercial”.\nI si em decanto pel software lliure i tinc un problema què faig? Gran pregunta que tots ens hem de fer. Quan comprem software propietari a una determinada empresa, aquesta empresa és la responsable de fer-ne el manteniment (pagant o no), donar-nos suport, etc. Però quan el software és lliure, la cosa canvia. Ens hem de recolzar en què alguna ànima voluntariosa de la comunitat ens pugui ajudar a solucionar el nostre problema. En alguns projectes anirem sobrats de voluntaris i en altres més petits en tindrem un fart per arreglar-ho. També pots pagar a alguna empresa o tècnic que et podrà ajudar.\nQui pren les decisions en un projecte de software lliure obert a la comunitat? Doncs la comunitat! És a dir de la forma més auto-organitzada possible els diferents programadors dediquen hores i hores a discutir com fer tal cosa o tal altra.\nSi el codi font està disponible, m’ho puc arreglar jo mateix! Bé, si, però compte que alguns projectes tot i tenir el codi font no són gens fàcils de modificar.\nEt recomano que llegeixis l’article: “La Catedral i el Bazaar” si vols aprendre més coses sobre aquest tema.\nEtiquetat a:agpl apache bsd creative commons gpl llicència software lliure\nPere 19 de setembre de 2017 General, Informàtica Sense comentaris\n← Bateries. Recomanacions i bones pràctiques.\nInternet és una xarxa submarina →


El mandat de l’endreça - Xavier Guerrero - Esquerra Republicana Sabadell\nINICI > ACTUALITAT > El mandat de l’endreça – Xavier Guerrero\nAvui he estat revisant els detalls del contracte de 220.000€, que aprovarem al març, per mantenir els arbres i els espais verds de la ciutat. I m’ha vingut al cap el primer cop que entrava a la Regidoria d’Espai Públic, al juliol de 2015. Llavors encara no ho sabia, però la situació era de crisi total. Ja ho hem explicat altres cops: equips de treball desmantellats, sense il·lusió i encara xocats pel cas Mercuri; ordinadors del personal obsolets; gairebé zero manteniment de carrers, parcs i arbrat; vuit anys sense comprar autobusos; sense projectes als arxivadors dels departaments per poder executar.\nCom que els diners destinats eren tan pocs, no es podien fer contractes de manteniment que contemplessin una revisió planificada de la ciutat i, per tant, s’actuava a cop d’emergència, apagant focs, malbaratant recursos.\nUna situació així és sostenible un any o potser dos, però no continuadament durant anys, i la conseqüència és coneguda per tothom i encara la patim. El mur del carrer de l’’Onyar o el de la Plaça de Benjamín García a punt de caure; la Bassa de Sant Oleguer perdent 250.000 litres cada dia; l’asfalt, les voreres, les clavegueres i la xarxa de transport públic al límit del col·lapse.\nÉs per això que la principal feina d’aquest mandat, a Espai Públic, no només ha estat transformar la ciutat, sinó, abans, endreçar la Regidoria. Dotant amb personal els equips de treball , com per exemple a Residus o a Obres Públiques, que tenien uns equips propis d’una vila de 25.000 habitants. Dotant-los d’eines per poder fer bé la seva feina. Dotant-los de recursos econòmics per poder gestionar el dia a dia i desenvolupar nous projectes. Perquè, si prèviament no fèiem tot això, no ens podíem plantejar cap transformació de la ciutat.\nHa estat una tasca lenta, poc agraïda i gens vistosa, excepte potser la renovació d’autobusos. Ja fa dos anys que tenim contractes de manteniment de ferms, voreres i clavegueres. D’aquesta manera, al marge de les actuacions urgents, es pot planificar el manteniment, optimitzant els recursos públics. Les clavegueres són les grans oblidades als pressupostos: com que no es veuen, gastar-hi diners no dona vots. Fins que es fan malbé. Per això estem obrint ara clavegueres que feia vuit o deu anys que no s’obrien. També s’aprovarà properament el contracte de manteniment de fonts (200.000€ anuals durant 4 anys). I seguirem amb la poda d’arbres, la jardineria…\nRespecte a ferms i voreres, en unes setmanes començarem a actuar en un total de 112 carrers de la ciutat, amb un projecte de gairebé 2,5M€. Encara no són prou carrers ni prou diners per posar la ciutat al dia. Però serà una primera i important empenta que canviarà la fesomia d’alguns barris com ara Cifuentes o Covadonga.\nI això em porta a pensar en els arxivadors dels departaments. En tres anys hem engegat uns 150 projectes, que ara es troben en diferents fases de tramitació (i alguns ja enllestits). Inclouen petites actuacions com la pacificació d’alguns carrers de l’Eixample, la Creueta o La Creu Alta, dignificació d’escales al carrer del Maestrat, a Can Puiggener o al carrer de Góngora, a la Serra d’en Camaró; passos elevats a Campoamor o Torre-romeu; i també grans actuacions com la nova plaça de Navacerrada, la renovació de l’Avinguda de la Concòrdia, el pla de renovació de 150 àrees de jocs infantils, la nova plaça d’Espanya, el carrer de Sant Pere, el parc de les Aigües o la plaça de Lisboa. Penso que un regidor responsable ha de deixar feina per fer a qui vingui al darrere en el cas que no sigui ell. No vull que ningú es trobi com jo el 2015.


Cunillera i la dignitat - Diari de Girona\nCunillera i la dignitat\noriol puig tomàs 28.10.2020 | 00:42\nCunillera i la dignitat Diari de Girona\nEl dia que Francesc Francisco Busquets va assumir el càrrec de subdelegat del Govern espanyol a Girona (2014) va qualificar d'«atemptat contra la dignitat» les cues d'immigrants que cada dia hi havia a la seu de la Subdelegació per intentar regularitzar permisos de treball i residència. Amb algunes mesures i força sentit comú, va aconseguir acabar amb aquelles imatges impròpies d'un país civilitzat.\nJa fa temps que les cues d'estrangers han tornat a l'edifici de la Gran Via i altres seus de l'administració estatal. Aconseguir una cita per renovar documents imprescindibles per al dia a dia s'ha convertit en una missió gairebé impossible tret que paguis entre 100 i 200 euros a un intermediari. Vaja, que un tràmit gratuït acaba enriquint algun desaprensiu que s'aprofita de la falta de recursos de l'administració i de les misèries del sistema.\nFa uns dies, a TV3, mostraven a la delegada del Govern a Catalunya, Teresa Cunillera, diversos exemples del drama que viuen molts immigrants. Més enllà de l'enrenou que ha aixecat a les xarxes un fragment de l'entrevista, costen de creure alguns dels arguments de la delegada, sobretot perquè els problemes venen d'abans de la covid. Mostrar empatia cap als perjudicats no és suficient. En Quico Quico ho deia bé, és una qüestió de dignitat.\nDesigualtat d'oportunitats en temps de Covid.


Nota Conjunt de particel·les dels següents instruments: violí principal, 1r violí, 2n violí, viola, violoncel, contrabaix, flautí, 1r clarinet, 2n clarinet, fagot, 1a trompa, 2n trompa, 1r cornetí, 2n cornetí, 1r trombó, 2n trombó, 3r trombó, fiscorn, caixes, bombo.\nOtros documentos El bambú\nNota Conjunt de particel·les dels següents instruments: violí principal, 1r violí,2n violí, contrabaix, flauta, 1r clarinet, 2n clarinet, trompes, 1r cornetí, 2n cornetí, 1r tromb´, 2n trombó, 3r trombó, fiscorn, timbals, caixes.\nNota També hi figura la data 1879\nOtros documentos El Conguito\nDescripción 20 p. manuscrites\nNota Conjunt de particel·les dels següents instruments: violí principal, 1r violí, 2n violí, contrabaix, flautí, 1r clarinet, 2n clarinet, trompes, 1r cornetí, 2n cornetí, 1r trombó, 2n trombó, 3r trombó, fiscorn, caixes, bombo.\nOtros documentos El zarambegue\nFlores del Siglo\nDescripción 49p. manuscrites\nOtros documentos Flores del Siglo


1. Forces i vectors. Equilibri de la partícula. 2. Moment d'una força. Equilibri del sòlid ríg...


14/04/2008 - Ajuntament de Mataró\nACTA NÚM. 9/2008 - SESSIÓ DE LA JUNTA DE GOVERN LOCAL QUE TINGUÉ LLOC EL 14 D'ABRIL DE 2008.\nA la ciutat de Mataró, el catorze d'abril de dos mil vuit, essent les nou hores, es reuneix en la Sala dels Lleons d'aquest Ajuntament a l'objecte de celebrar sessió corresponent a la Junta de Govern Local, sota la Presidència del senyor RAMON BASSAS SEGURA, Alcalde € accidental.\nEn Ramon Bassas Segura Alcalde-accidental\nS'incorpora a la sessió en el punt núm. 19 de l'ordre del dia\nExcusa la seva assistència En Joan Antoni Baron Espinar, Alcalde\n1 € És aprovat l'esborrany de l'Acta de la sessió que tingué lloc el dia 31 de març de 2008.\n"Vistos els informes emesos per la Cap del Servei de Joventut i Dona i pel Cap del Servei de Participació Ciutadana, en el que sol·liciten la tramitació de la contractació del servei de dinamització de dos Punts Òmnia i d'un Telecentre, per un import fixat com a màxim per a l'adjudicació del contracte de fins a 78.741,79.-EUR., IVA. inclòs, a raó de 50.541,79.-EUR, IVA, inclòs corresponents a la despesa de gestió dels Punts Òmnia i 28.200.-EUR, IVA, inclòs corresponents a la despesa de la gestió del Telecentre.\nAtès l'informe efectuat pel Secretari General d'aquesta Corporació, de data 04/04/2008, sobre la procedència i legalitat dels plecs econòmics administratius i tècnics particulars que regiran la relació contractual del servei esmentat en el punt anterior, en relació amb els plecs generals aprovats per la Corporació per a l'execució de serveis, així com de la seva adequació a la legislació actualment en vigor per a la contractació de les administracions públiques.\nTenint en compte que a les partides 10200/463250/22706 i 60300/462120/22706 del pressupost municipal aprovat per enguany hi ha crèdit adequat i suficient per atendre les obligacions que la present contractació meriti durant el 2008, essent que es preveu consignar a les esmentades partides crèdit adequat i suficient en el pressupost municipal que s'aprovi per el 2009, als mateixos efectes abans expressats.\nPrimer.- Iniciar l'expedient de contractació del servei de dinamització de dos Punts Òmnia i d'un Telecentre, per un import fixat com a màxim per a l'adjudicació del contracte de fins a 78.741,79.-EUR., IVA. inclòs, tal i com indica l'art. 67.1 del Reial Decret Legislatiu 2/2000, de 16 de juny, pel que s'aprova el text refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques.\nTercer.- Atendre la despesa de 78.741,79.-EUR., IVA. inclòs., a càrrec de les següents partides, imports i anualitats:\nAny 2008: 30.751,43.-EUR, IVA, inclòs (operació A núm. 12727)\nAny 2009: 19.790,36.-EUR, IVA, inclòs (operació AFUT núm. 12728).\nAny 2008: 18.129,78.-EUR, IVA, inclòs (operació A núm. 11183)\nAny 2009: 10.070,22.-EUR, IVA, inclòs (operació AFUT núm. 11187)\nD'acord amb l'art. 69.4 del RDL 2/2000, de 16 de juny, es condicionen els efectes del present contracte a l'existència de crèdit adequat i suficient en les partides municipals núm. 10200/463250/22706 i 60300/462120/22706 del pressupost municipal que s'aprovi per a l'exercici del 2009, a fi de poder atendre les depeses que es preveu meriti la present contractació durant les esmentades anualitats.\n1. Mitjançant informe de data 04/04/2008 el cap de l'Àrea de Presidència sol·licita l'inici de l'expedient per a l'adquisició del fons documental d'imatges del Col·lectiu de Mitjans Audiovisuals de Mataró (TVMataró) per un import de 672.738 euros, IVA inclòs.\n2. En el mateix informe es justifica la conveniència d'adquirir aquest fons, als efectes del previst a l'art. 202 del RDL 2/2000, de 16 de juny, pel que s'aprova el text refós de la Llei de contractes de les administracions públiques\n3. Consta a l'expedient informe de secretaria general de data 07/04/2008, respecte de l'adequació dels plecs econòmics administratius i tècnics particulars elaborats als plecs generals aprovats per la Corporació i a la legislació vigent sobre contractació de les administracions públiques.\n4. L'interventor de fons municipals, mitjançant informe de data 07/04/2008, fa constar que per fer front a la despesa que suposarà aquesta adquisició s'ha iniciat la corresponent modificació pressupostària, la qual es preveu que sigui aprovada inicialment al Ple de l'Ajuntament de Mataró del proper mes de maig.\n5. Consta, igualment, informe de l'assessora jurídica del Servei de Compres i Contractació, de data 04/04/2008, sobre la procedència i legalitat de procedir a la contractació sol€licitada pel servei promotor, mitjançant procediment negociat sense publicitat.\n1. L'apartat c) de l'article 182 del Reial decret legislatiu 2/2000, de 16 de juny, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de contractes de les administracions públiques estableix com a una de les circumstàncies per a la utilització del procediment negociat sense publicitat el fet de que, a causa de la seva especificitat tècnica o artística, o per raons relacionades amb la protecció de drets exclusius, tan sols pugui encomanar-se la fabricació o subministrament del producte en qüestió a un únic proveïdor.\n2. En el mateix sentit es pronuncia l'apartat b) de l'article 210 del mateix text legal, que estableix que podrà utilitzar-se el procediment negociat sense publicitat quan per raons tècniques o artístiques o relacionades amb la protecció de drets exclusius tant sols pugui encomanar-se l'objecte del contracte a un únic empresari\nPrimer. Iniciar l'expedient de per a l'adquisició del fons documental d'imatges del Col·lectiu de Mitjans Audiovisuals de Mataró (TVMataró), mitjançant procediment negociat sense publicitat, d'acord amb allò que preveuen els articles 182 c) i 210. b) del Reial decret legislatiu 2/2000, i adjudicar-lo al Col·lectiu de Mitjans Audiovisuals de Mataró (TVMataró), per quedar justificat l'interès públic, tal i com indica l'art. 67.1 del mateix text legal, per un import de 672.738 €, IVA inclòs.\nSegon. Aprovar el plec de condicions econòmico-administratives i tècniques particulars que regiran la contractació del subministrament expressat en el punt anterior.\nTercer. Adjudicar l'esmentat contracte al Col·lectiu de Mitjans Audiovisuals de Mataró (TVMataró), tenint en compte que el material és propietat d'aquesta entitat, i és l'única empresa amb la capacitat tècnica per dur a terme la seva tria i digitalització en els termes que interessen a aquesta Corporació.\nQuart. Atendre la despesa que es proposa amb càrrec a la consignació pressupostària de la partida 10000/45183Z/62501, de la següent manera:\nAny 2008 60.020 €, IVA inclòs (doc. AD núm. 13749)\n135.759 €, IVA inclòs\nAny 2009 203.981 €, IVA inclòs (op. ADFUT núm. 13744).\nAny 2010 200.609 €, IVA inclòs (op.. ADFUT núm. 13745).\nAny 2011 48.246 €, IVA inclòs (op. ADFUT núm. 13746).\nAny 2012 24.123 €, IVA inclòs (op. ADFUT núm. 13747).\nCinquè. Condicionar els efectes del present contracte a l'existència de crèdit adequat i suficient en el pressupost municipal dels exercicis 2008 a 2012, a fi de poder atendre les depeses que es preveu meriti la present contractació durant l'esmentada anualitat."\n"Examinat l'expedient de contractació per a l'adjudicació, mitjançant concurs i procediment obert, del subministrament i instal·lació d'un sistema de megafonia per les platges de Mataró.\nAtès l'informe emès pel Cap del Servei de Protecció Civil, de data 7 d'abril de 2008, mitjançant el qual proposa l'adjudicació del subministrament esmentat, a favor de l'empresa "Fone Comunicaciones, SL" fins un import de 38.338'00 €, IVA inclòs.\nTenint en compte que a la consignació de la partida 20300/22311Z/62300 del pressupost municipal de 2008 hi ha crèdit adequat i suficient per atendre la despesa que es proposa.\nPrimer.- Adjudicar el concurs celebrat per a la contractació del subministrament i instal·lació d'un sistema de megafonia per les platges de Mataró, a favor de l'empresa "Fone Comunicaciones, SL" fins un import de 38.338'00 €, IVA inclòs.\nSegon.- Atendre la despesa que es proposa amb càrrec a la consignació pressupostària de la partida 20300/22311Z/62300 (doc. D núm. 13471).\nTercer.- Autoritzar l'anotació comptable inversa A/ núm. 13474, de 3.662'00 €, corresponent a la diferència entre l'import previst de licitació i l'import real de l'adjudicació.\nQuart.- Requerir a l'empresa adjudicatària a fi que en el termini de 15 dies, a comptar des del següent al de la notificació del present acord, constitueixi a favor de l'Ajuntament una fiança d'un import de 1.533'52 €, corresponent al 4% del pressupost d'adjudicació, i pagui l'import de 294'91 € en concepte de publicació de l'anunci de licitació en el BOP."\n"Pel bon funcionament de la plantilla de personal d'aquesta corporació, és oportú proveir diverses places, per la seva cobertura indefinida o en propietat.\nTenint en compte el previst a la Llei de Pressupostos de l'Estat per l'any 2008 pel que fa referència a la oferta pública , i la proposta d'Oferta Pública d'Ocupació que presenta el Cap de Recursos Humans.\nPrimer.- Aprovar l'Oferta Pública d'Ocupació per a l'any 2008 per proveir les places que figuren vacants a la plantilla de personal funcionari i laboral:\nOFERTA PÚBLICA 2008\nTÈCNIC/A SUPERIOR INFORMÀTIC/A\nTÈCNIC/A MITJANA GESTIÓ\nTÈCNIC/A ESPECIALISTA CADASTRE\n* 4 places reservades a persones amb discapacitat.\nTercer.- Elevar aquesta resolució a la Junta de Govern Local per a la seva ratificació.\nQuart.- Publicar íntegrament la present resolució al DOGC i BOP, i comunicar-ho a la Direcció General d'Administració Local de la Generalitat de Catalunya."\n"L'aprovació d'aquestes bases generals suposa unificar les normes que regulen els processos selectius per accedir a places de la plantilla de personal laboral fix i funcionari/ària de carrera de l'ajuntament de Mataró, modalitat d'accés lliure.\nNo obstant això, cada procés selectiu té unes peculiaritats difícils de recollir a unes bases generals i aquesta informació més específica es fa constar a les bases específiques, que aprovarà la Junta de Govern i que estan subjectes als mateixos tràmits administratius que les bases generals, a efectes de publicació en els diferents butlletins oficials, termini de presentació d'al·legacions,etc.\nS'ha complert en el tràmit de l'Oferta Pública la obligació de negociar-la amb la representació sindical dels treballadors, a l'empara del que estableix l'article 37.c, de la llei 7/2007, de 12 d'abril, Estatuto Básico del Empleado Público.\nL'alcalde d'aquesta corporació, va delegar aquesta competència a la Junta de Govern. Per tant, PROPOSO a la Junta de Govern Local l'adopció dels següents ACORDS:\nPrimer.- Aprovar les bases generals de selecció que regularan els processos de selecció de les places que conformen l'Oferta Pública d'Ocupació de 2008, modalitat d'accés lliure (annex I), i els temaris generals (annex II)\nSegon.- Publicar les bases generals al BOP , i en extracte al DOGC i exposar-les al tauler d'anuncis de l'Ajuntament, la pàgina Web municipal i la resta de mitjans habituals de difusió, per a general coneixement."\n"L'aprovació d'aquestes bases generals suposa unificar les normes que regulen els processos selectius per accedir a places de la plantilla de personal laboral fix i funcionari/ària de carrera de l'ajuntament de Mataró, modalitat d'accés promoció interna.\nNo obstant això, cada procés selectiu té unes peculiaritats difícils de recollir a unes bases generals i aquesta informació més específica es fa constar a les bases específiques, que aprovarà la Junta de Govern Local i que estan subjectes als mateixos tràmits administratius que les bases generals, a efectes de publicació en els diferents butlletins oficials, termini de presentació d'al·legacions,etc.\nPrimer.- Aprovar les bases generals de selecció que regularan els processos de selecció de les places que conformen l'Oferta Pública d'Ocupació de 2008, modalitat promoció interna.\n"L'aprovació d'aquestes bases generals suposa unificar les normes que regulen els processos selectius per accedir a places de la plantilla de personal laboral i funcionari de l'ajuntament de Mataró, quan calgui ocupar-les amb caràcter temporal. Són de compliment obligatori per a l'Ajuntament de Mataró i per a totes aquelles persones que d'una o altra manera intervinguin en els processos selectius.\nPrimer.- Aprovar les bases generals de selecció que regularan els processos selectius per accedir a places de la plantilla de personal laboral i funcionari de l'ajuntament de Mataró, quan calgui ocupar-les amb caràcter temporal.\n"La Junta de Govern Local, en sessió de data 14 d'abril de 2008, ha aprovat l'Oferta Pública d'Ocupació per a l'any 2008, per proveir les places que figuren vacants a la plantilla de personal funcionari i laboral.\nA la mateixa sessió, la Junta de Govern Local va acordar aprovar les bases generals que regulen tots els processos de selecció d'aquesta corporació.\nL'objectiu d'aquesta proposta és la convocatòria i l'aprovació de les bases específiques que regularan, juntament amb les bases generals, el procés selectiu per cobrir 20 places d'agent de la Policia Local, amb nomenament de funcionari/ària de carrera, mitjançant concurs oposició lliure.\nPrimer .- Aprovar les bases específiques, que s'adjunten com a annex, que regularan juntament amb les bases generals, el procés selectiu per cobrir 20 places d'agent de la Policia Local, amb nomenament de funcionari/ària de carrera, mitjançant concurs oposició lliure.\nSegon.- Convocar proves selectives per cobrir 20 places d'agent de la Policia Local, amb nomenament de funcionari/ària de carrera, mitjançant concurs oposició lliure.\nTercer - Obrir termini de presentació de sol·licituds del procés selectiu de 20 places d'agent de la Policia Local, amb nomenament de funcionari/ària de carrera, mitjançant concurs oposició lliure, que serà de 20 dies naturals a partir de l'endemà de la publicació de la convocatòria al DOGC, entenent que si durant aquests 20 dies s'estima alguna al·legació contra les bases específiques que ara s'aproven, es tornarà a obrir un nou termini per lliurar candidatures.\nA la mateixa sessió, la Junta de Govern Local ha acordat aprovar les bases generals que regulen tots els processos de selecció d'aquesta corporació.\nL'objectiu d'aquesta proposta és la convocatòria i l'aprovació de les bases específiques que regularan, juntament amb les bases generals, el procés selectiu per cobrir 2 places de caporal de la Policia Local, amb nomenament de funcionari/ària de carrera, mitjançant concurs oposició promoció interna.\nPrimer .- Aprovar les bases específiques, que s'adjunten com a annex, que regularan juntament amb les bases generals, el procés selectiu per cobrir 2 places de caporal de la Policia Local, amb nomenament de funcionari/ària de carrera, mitjançant concurs oposició promoció interna.\nSegon.- Convocar proves selectives per cobrir 2 places de caporal de la Policia Local, amb nomenament de funcionari/ària de carrera, mitjançant concurs oposició promoció interna.\nTercer - Obrir termini de presentació de sol·licituds del procés selectiu de 2 places de caporal de la Policia Local, amb nomenament de funcionari/ària de carrera, mitjançant concurs oposició promoció interna, que serà de 20 dies naturals a partir de l'endemà de la publicació de la convocatòria al DOGC, entenent que si durant aquests 20 dies s'estima alguna al·legació contra les bases específiques que ara s'aproven, es tornarà a obrir un nou termini per lliurar candidatures.\nLa Junta de Govern Local, en sessió de data 14 d'abril de 2008, ha aprovat l'Oferta Pública d'Ocupació per a l'any 2008, per proveir les places que figuren vacants a la plantilla de personal funcionari i laboral.\nA la mateixa sessió, la Junta de Govern Local, ha aprovat les bases generals reguladores dels processos selectius de modalitat promoció interna, de l'oferta pública d'ocupació 2008.\nL'objectiu d'aquesta proposta és la convocatòria i l'aprovació de les bases específiques que regularan, juntament amb les bases generals de modalitat promoció interna que regularan l'oferta pública d'ocupació de 2008, el procés selectiu per proveir vuit places d'oficial primera de les següents especialitats: 7 places d'oficial primera especialitat jardineria i 1 plaça d'oficial primera especialitat trasllats, mitjançant concurs oposició, modalitat promoció interna.\nPrimer .- Aprovar les bases específiques, que s'adjunten com a annex, que regularan juntament amb les bases generals de modalitat promoció interna que regularan l'oferta pública d'ocupació de 2008, el procés selectiu per proveir vuit places d'oficial primera de les següents especialitats: 7 places d'oficial primera especialitat jardineria i 1 plaça d'oficial primera especialitat trasllats, mitjançant concurs oposició, modalitat promoció interna.\nSegon.- Convocar proves selectives per proveir vuit places d'oficial primera de les següents especialitats: 7 places d'oficial primera especialitat jardineria i 1 plaça d'oficial primera especialitat trasllats, mitjançant concurs oposició, modalitat promoció interna.\nTercer - Obrir termini de presentació de sol·licituds del procés selectiu per proveir vuit places d'oficial primera de les següents especialitats: 7 places d'oficial primera especialitat jardineria i 1 plaça d'oficial primera especialitat trasllats, mitjançant concurs oposició, modalitat promoció interna, que serà de 20 dies naturals a partir de l'endemà de la publicació de la convocatòria al DOGC, entenent que si durant aquests 20 dies s'estima alguna al·legació contra les bases específiques que ara s'aproven, es tornarà a obrir un nou termini per lliurar candidatures.\nQuart. Publicar aquesta proposta i el seu annex al BOP, en extracte al DOGC i exposar-les al tauler d'anuncis de l'Ajuntament, la pàgina Web municipal i la resta de mitjans habituals de difusió, per a general coneixement.\nL'objectiu d'aquesta proposta és la convocatòria i l'aprovació de les bases específiques que regularan, juntament amb les bases generals de promoció interna, el procés selectiu per cobrir una plaça d'oficial segona, especialitat jardineria, grup C2, mitjançant concurs oposició, modalitat promoció interna.\nPrimer .- Aprovar les bases específiques, que s'adjunten com a annex, que regularan juntament amb les bases generals, el procés selectiu per cobrir una plaça d'oficial segona, especialitat jardineria, grup C2, mitjançant concurs oposició, modalitat promoció interna.\nSegon.- Convocar proves selectives per cobrir una plaça d'oficial segona, especialitat jardineria, grup C2, mitjançant concurs oposició, modalitat promoció interna.\nTercer - Obrir termini de presentació de sol·licituds del procés selectiu per cobrir una plaça d'oficial segona, especialitat jardineria, grup C2, mitjançant concurs oposició, modalitat promoció interna, que serà de 20 dies naturals a partir de l'endemà de la publicació de la convocatòria al DOGC, entenent que si durant aquests 20 dies s'estima alguna al·legació contra les bases específiques que ara s'aproven, es tornarà a obrir un nou termini per lliurar candidatures.\nL'objectiu d'aquesta proposta és la convocatòria i l'aprovació de les bases específiques que regularan, juntament amb les bases generals, el procés selectiu per a proveir 1 plaça d'oficial primera especialitat mecànica, grup C1 (C), mitjançant concurs oposició lliure.\nPrimer .- Aprovar les bases específiques, que s'adjunten com a annex, que regularan juntament amb les bases generals, el procés selectiu per cobrir per a proveir 1 plaça d'oficial primera especialitat mecànica, grup C1 (C), mitjançant concurs oposició lliure.\nSegon.- Convocar proves selectives per cobrir per a proveir 1 plaça d'oficial primera especialitat mecànica, grup C1 (C), mitjançant concurs oposició lliure.\nTercer - Obrir termini de presentació de sol·licituds del procés selectiu per a proveir 1 plaça d'oficial primera especialitat mecànica, grup C1 (C), mitjançant concurs oposició lliure, que serà de 20 dies naturals a partir de l'endemà de la publicació de la convocatòria al DOGC, entenent que si durant aquests 20 dies s'estima alguna al·legació contra les bases específiques que ara s'aproven, es tornarà a obrir un nou termini per lliurar candidatures.\n"En data 07/03/2008 l'empresa municipal Gintra (Gestió Integral de Trànsit Mataró, SA) ha entrat en el Registre municipal l'escrit 200800009807, acompanyat d'un exemplar de l'avantprojecte relatiu a la futura construcció d'un aparcament soterrat al Parc Rafael Alberti, sol·licitant la seva aprovació.\nAquestes bases tècniques serviran, conjuntament amb les prescripcions que s'han formulat des del Servei d'Obres i des d'altres serveis municipals, per a crear un document tècnic administratiu que en el seu dia s'utilitzarà per a convocar el pertinent concurs públic per a contractar la redacció del projecte executiu corresponent i la construcció d'aquest aparcament.\nEl contingut d'aquestes bases tècniques és suficient per tal que dels documents que l'integren es pugui conèixer l'entitat d'aquesta nova instal·lació, que s'anomena "Avantprojecte d'aparcament soterrat al parc de Rafael Alberti (Carrers Esteve Banet/Ronda Joan Peiró)".\nExaminat l'Avantprojecte d'aparcament soterrat al parc de Rafael Alberti (Carrers Esteve Banet/Ronda Joan Peiró), redactat per l'enginyer director tècnic de GINTRA, Joan Miró Farrerons, que té per objecte la construcció d'un edifici destinat a aparcament públic, situat al parc de Rafael Alberti, amb un pressupost d'execució per contracte de 2.832.560,00 euros, IVA inclòs.\nAquest avantprojecte proposa la construcció d'una edificació de tres plantes soterrades, destinades a aparcament públic, al parc Rafael Alberti, situada entre el carrer Esteve Banet i la ronda Joan Peiró de Mataró, amb una capacitat de 189 places, de les quals 4 estaran adaptades per a persones amb mobilitat reduïda i 36 per a motocicleta.\nLa superfície total construïda de la instal·lació serà de 5.241,45 m2.\nEs proposa un únic accés per a vehicles de doble sentit (entrada i sortida) per l'extrem est de l'aparcament i dos accessos amb nuclis d'escala per a vianants des de l'exterior a les plantes inferiors de l'aparcament, una des del camí actual del parc que es manté i l'altra a la part alta del carrer Esteve Banet que incorpora a més un ascensor.\nL'avantprojecte ha estat informat favorablement, en data 1 d'abril de 2008, pel cap del Servei d'Obres, una vegada que ha verificat que s'adequa als requeriments tècnics municipals i que la documentació presentada és completa, però s'hauran d'incorporar al projecte executiu, abans de procedir a la seva aprovació, les següents recomanacions:\n- El projecte haurà d'anar signat i visat pel col·legi professional competent.\n- Abans d'iniciar les obres s'haurà d'aportar el full d'assumeix de la direcció facultativa i del coordinador de seguretat i salut. Es fixarà dia de visita per al seguiment de les obres per part dels tècnics municipals.\nIgualment ha estat informat el dia 26 de març per la Secció de Llicències d'Activitats, la qual indica que la instal·lació haurà de complir les indicacions del CTE i els Documents Bàsics corresponents en referència a les condicions de protecció contra incendis, seguretat, utilització i ventilacions.\nVist que GINTRA és l'empresa municipal que té atribuïda la gestió directa del servei de construcció i gestió dels aparcaments municipals, segons acords del Ple de l'Ajuntament de data 11 d'abril i 4 de juliol de 2002, respectivament.\nEl conseller delegat d'Obres, Serveis i Manteniment en virtut de les competències delegades a aquesta Junta de Govern Local, per resolució de l'Alcaldia de data 18 de juny de 2007, proposo l'adopció dels següents acords:\nPrimer.- Aprovar l'Avantprojecte d'aparcament soterrat al parc de Rafael Alberti (Carrers Esteve Banet/Ronda Joan Peiró), redactat per l'enginyer director tècnic de GINTRA, Joan Miró Farrerons, que té per objecte establir les directrius tècniques que ha de contemplar el projecte executiu de construcció d'un aparcament soterrat al parc de Rafael Alberti, amb un pressupost d'execució per contracte de 2.832.560,00 euros, IVA inclòs.\nSegon.- Sotmetre l'esmentat projecte amb tota la seva documentació a informació pública pel termini de 30 dies, segons estableix l'art 219.2 de la Llei municipal 8/87, de 15 d'abril, de règim local de Catalunya i l'article 37 del ROAS, durant el qual es podran presentar les al·legacions, reclamacions i suggeriments que es considerin pertinents.\nTercer.- Donar trasllat dels anteriors acords a GINTRA i a PUMSA, conjuntament amb els informes de data 01/04/2008 i 26/03/2008 emesos pel cap del servei d'Obres i el cap de la Secció de Llicències d'Activitats, respectivament, a fi i efecte que siguin incorporades les seves recomanacions com a documentació tècnica a tenir en compte a l'hora de la redacció del projecte executiu per a la seva posterior tramitació.\nQuart.- Comunicar els anteriors acords als serveis municipals de Gestió Econòmica, Manteniment, Mobilitat i Serveis Municipals, als efectes oportuns."\n"Examinat el "Projecte de reurbanització del carrer de Sant Agustí. Tram comprès entre el carrer Gravina i el Camí Ral i el carrer de Jaume Ibran. Tram comprès entre el carrer de Sant Agustí i de Jaume Balmes", redactat per l'enginyer municipal Ferran Aparicio Ibáñez, amb el suport dels serveis tècnics municipals, que té per objecte la descripció i valoració de les obres que s'han de realitzar per tal de reurbanitzar el tram del carrer de Sant Agustí, entre el Camí Ral i el carrer de Federico Carlo Gravina, i un tram del carrer de Jaume Ibran, entre el carrer de Sant Agustí i el carrer de Jaume Balmes, amb un pressupost d'execució per contracte de 462.318,53 €, IVA inclòs.\nEl carrer de Sant Agustí es troba dins del barri Centre de la població de Mataró. Està situat perpendicular a mar, entre els carrers Camí Ral i avinguda del Maresme. El tram a reurbanitzar, entre el Camí Ral i el carrer Federico Carlo Gravina, té una llargària de 215 m i una amplada variable entre 6,50 i 7,0 metres. El carrer de Jaume Ibran és perpendicular al carrer de Sant Agustí. El tram a urbanitzar, entre el carrer de Sant Agustí i el carrer de Jaume Balmes té una llargària de 60 metres i una amplada de 10 m.\nL'àmbit d'actuació del projecte comprèn el carrer Sant Agustí, tram comprés entre el Camí Ral i Federico Carlo Gravina, i les cantonades amb aquests carrers. La superfície de carrer a urbanitzar és de 1.500 m2. La superfície a urbanitzar del carrer de Jaume Ibran és de 600 m2.\nEls serveis i infraestructures urbanes que s'han de instal·lar de nou afecten:\n- el servei d'abastament d'aigua i xarxa contraincendis\n- el mobiliari urbà.\nTambé existeix una xarxa d'abastament d'aigua potable, amb tub de 110 mm i 90 mm PER i 60 mm d'uralita soterrada antiga, que caldrà substituir.\nLa xarxa de clavegueram, està formada per una claveguera amb una galeria de 700x1200 mm entre el Camí Ral i el carrer Federico Carlo Gravina.\nLa Companyia responsable del seu manteniment, AMSA, procedirà a la seva rehabilitació. Els embornals existents es renovaran així com els claveguerons de les escomeses de les parcel·les a la xarxa general. Els pous de registre es resituaran i s'adaptaran a la rasant del nou carrer.\nL'enllumenat públic serà amb làmpades de vapor de sodi d'alta pressió, que donen un rendiment econòmic i energètic òptim amb una qualitat de llum suficient per al carrer.\nEl termini d'execució de les obres projectades és de 5 mesos.\nPrimer.- Aprovar inicialment el "Projecte de reurbanització del carrer de Sant Agustí. Tram comprès entre el carrer Gravina i el Camí Ral i el carrer de Jaume Ibran. Tram comprès entre el carrer de Sant Agustí i de Jaume Balmes", redactat per l'enginyer municipal Ferran Aparicio Ibáñez, amb el suport dels serveis tècnics municipals, que té per objecte la descripció i valoració de les obres que s'han de realitzar per tal de reurbanitzar el tram del carrer de Sant Agustí, entre el Camí Ral i el carrer de Federico Carlo Gravina, i un tram del carrer de Jaume Ibran, entre el carrer de Sant Agustí i el carrer de Jaume Balmes, amb un pressupost d'execució per contracte de 462.318,53 €, IVA inclòs.\nTercer.- Comunicar els anteriors acords al gerent d'Aigües de Mataró, SA, i als serveis municipals de Manteniment, Mobilitat i Gestió Econòmica, als seus efectes."\n"El "Projecte executiu per a menjador i servei de càtering al Casal de la Gent Gran del Parc", redactat per l'arquitecte municipal Ramon Ma. Esquerra, amb el suport dels tècnics del Servei d'Obres, té per objecte la descripció i valoració econòmica de les obres d'adequació d'un espai dedicat a menjador, servei de càtering i altres serveis complementaris al Casal de la Gent Gran del Parc.\nEl Casal de la Gent Gran és un edifici aïllat situat dins del recinte de l'antic Parc Central, amb façana des de l'avinguda del Corregiment de Mataró.\nEl pressupost d'execució per contracte és de 316.061,75 €, IVA inclòs, i el termini d'execució previst per a la realització de les obres és de 9 mesos.\nPrimer.- Aprovar inicialment el "Projecte executiu per a menjador i servei de càtering al Casal de la Gent Gran del Parc", redactat per l'arquitecte municipal Ramon Ma. Esquerra, amb el suport dels tècnics del Servei d'Obres, té per objecte la descripció i valoració econòmica de les obres d'adequació d'un espai dedicat a menjador, servei de càtering i altres serveis complementaris al Casal de la Gent Gran del Parc, amb un pressupost d'execució per contracte de 316.061,75 €, IVA inclòs.\nSegon.- Sotmetre l'esmentat projecte amb tota la seva documentació a informació pública pel termini de 30 dies, segons estableix l'art 219.2 de la Llei municipal 8/87, de 15 d'abril, de règim local de Catalunya, i l'article 37 del ROAS, durant el qual es podran presentar les al·legacions i reclamacions que es considerin pertinents, i donar-lo per aprovat definitivament en el supòsit de no presentar-se reclamacions dins de l'esmentat termini.\nTercer.- Comunicar els anteriors acords als serveis municipals de Compres i Contractacions, Gestió Econòmica, Manteniment, Mobilitat i Participació Ciutadana, als seus efectes."\n"En data 31 d'agost de 2005 l'Ajuntament de Mataró va aprovar definitivament el "Projecte de reforma i condicionament de la masia de Can Trissac de Dalt", promogut per Promocions Urbanístiques de Mataró, SA (PUMSA), que tenia per objecte la consolidació estructural d'aquesta edificació per tal d'evitar-ne el progressiu deteriorament i també la remodelació dels seus espais interiors.\nAquest edifici està emplaçat al carrer de la Repuntadora, cantonada amb el carrer de la Teixidora, i pertany al Pla Parcial Industrial "Les Hortes del Camí Ral", gestionat per PUMSA.\nLes obres es van executar de conformitat amb el projecte aprovat i van finalitzar el 27 de febrer de 2006.\nRecentment, el Patronat Municipal d'Esports ha sol·licitat la realització d'una sèrie d'actuacions de millora de l'equipament, com el tancament de la parcel·la per raons de seguretat i custòdia, així com millores del paviment.\nPer aquest motiu, PUMSA ha encarregat la redacció d'un projecte que preveu el tancament de la parcel·la i altres millores sol·licitades pel Patronat Municipal d'Esports.\nExaminat el "Projecte de tancament de la masia de Can Trissac", redactat per l'arquitecte tècnic Joan Montero Pascual, per encàrrec de PUMSA, que té per objecte realitzar una sèrie de millores a la masia de Can Trissac de Dalt, situada al carrer Repuntadora, 20, de Mataró, amb un pressupost d'execució per contracte de 45.638,67 €, IVA inclòs.\nLes obres a realitzar són bàsicament l'adequació dels paviments exteriors de la masia i el tancament del solar.\nEl paviment serà de formigó de 15 cm de gruix amb malla electrosoldada de 15 x 15 x 0,6, acabat remolinat i formació de juntes de retracció cada 3 m al voltant de la masia per protegir-la de les humitats.\nEl tancament del solar es realitzarà amb postes i tanca metàl·lica de 2,50 m d'alçada, amb portes d'accés de 4 m d'amplada.\nEl termini d'execució de les obres serà de 2 mesos.\nAtès l'anterior l'informe de data 26 de març d'enguany emès pel cap del servei d'Obres, que estableix que el projecte s'adequa als requeriments fitxats pels serveis tècnics municipals, però que el promotor haurà de complir els següents condicionants:\n- Com que la zona que es pretén delimitar està qualificada com a zona verda i la justificació del nou tancament ve motivada per la millora de la seguretat i custòdia de l'edifici, s'ha de considerar com una actuació provisional mentre duri la concessió de l'edifici a la Societat Colombòfila Missatgera de Mataró i la Unió de Canaricultors de Mataró.\n- En cap cas es podrà utilitzar com a magatzem, aparcament i altres usos complementaris a la instal·lació, i la seva neteja i manteniment haurà d'anar a càrrec de l'usuari de l'edifici.\n- Sempre s'haurà de garantir la transparència de vistes de la tanca i no podrà ser tapada ni amb elements vegetals ni constructius.\nAtès que el projecte ha superat el tràmit previst en l'article 36 del ROAS, sobre l'examen previ d'aquests documents tècnics, quan aquests no hagin estat elaborats pels serveis tècnics municipals.\nPrimer.- Aprovar inicialment el "Projecte de tancament de la masia de Can Trissac", redactat per l'arquitecte tècnic Joan Montero Pascual, per encàrrec de PUMSA, que té per objecte realitzar una sèrie de millores a la masia de Can Trissac de Dalt, situada al carrer Repuntadora, 20, de Mataró, amb un pressupost d'execució per contracte de 45.638,67 €, IVA inclòs, consistents en l'adequació dels paviments exteriors i el tancament de la parcel·la, això sota la següent condició indicada pel cap del Servei d'Obres en el seu informe de data 26 de març d'enguany:\n- Que es consideri una actuació provisional mentre duri la concessió de l'edifici a la Societat Colombòfila Missatgera de Mataró i la Unió de Canaricultors de Mataró, i en cap cas s'utilitzi com a magatzem, aparcament i altres usos complementaris i es garanteixi la transparència de vistes de la tanca. La seva neteja i manteniment anirà a càrrec de l'usuari de l'edifici.\nTercer.- Autoritzar a PUMSA l'execució de les obres descrites en el projecte, amb l'advertiment que s'hauran de tenir en compte els condicionants establerts pel cap del Servei d'Obres en el seu informe de data 26 de març de 2008.\nQuart.- Notificar els anteriors acords al Patronat Municipal d'Esports i als serveis municipals de Gestió Econòmica, Manteniment, Mobilitat, Participació Ciutadana i Urbanisme, als seus efectes."\nDesprés de la votació del punt núm 18 s'incorpora a la sessió el senyor Francesc Teixidó i Pont, conseller delegat d'Habitatge.\n"L'objecte de la present Proposta és l'aprovació inicial de l'Estudi de Detall d'ordenació de volums de la parcel·la corresponent a la "Fàbrica Minguell", de la Unitat d'Actuació-78, presentat per la societat municipal PUMSA i redactat per l'arquitecte Toni Gironès Saderra.\nL'objectiu de l'Estudi de Detall és permetre l'existència d'un nucli de comunicacions vertical exterior a la nau (escala d'emergència), en substitució de l'existent, necessari per resoldre adequadament el funcionament de l'edifici sense malmetre'n els seus valors. Que per tal de no modificar el sostre de la parcel·la, el document proposa compensar una part del sostre permès en planta baixa i reubicar-lo en alçada.\nConsta a l'expedient informe de l'arquitecte del Servei municipal d'Urbanisme favorable a la tramitació d'aquest Estudi de Detall en el qual s'exposa que el nou element vertical que es proposa no afectarà a l'assolellament de les finques veïnes, atès que per una banda es proposa com a substitució del nucli de comunicacions existent i per una altra la seva ombra es projectarà sobre la pròpia nau doncs es troba col·locat a la façana sud de la nau.\nEl document s'ha redactat d'acord amb l'art. 13 de les normes urbanístiques del pla general, que estableix que "es podran formular Estudis de Detall per a millorar aspectes concrets de la volumetria establerta".\nFinalment remarcar que aquest Estudi de Detall respecta i és compatible amb el planejament sobre el patrimoni arquitectònic actualment en tràmit (Modificació del Pla especial del Patrimoni Arquitectònic, aprovat provisionalment el 7 de febrer de 2008).\nPer tot el que s'acaba d'exposar, vist l'informe jurídic precedent i el que disposa la Disposició Transitòria Novena del Text Refós de la Llei d'Urbanisme, aprovat per Decret legislatiu 1/2005, de 26 de juliol, segons la qual és d'aplicació l'anterior legislació respecte els estudis de detall obligats pel planejament no adaptat , i per tant, el Text Refós Urbanístic Català €D.L.1/90 de 12/7-, i en virtut dels Decrets de delegació de competències de l'Alcalde a altres òrgans municipals, de 16 i 18 de juny de 2007, PROPOSO a la Junta de Govern Local l'adopció, si s'escau, dels següents acords:\nPrimer.- Aprovar inicialment l'Estudi de Detall d'ordenació de volums de la parcel·la corresponent a la "Fàbrica Minguell", de la Unitat d'Actuació-78, presentat per la societat municipal PUMSA i redactat per l'arquitecte Antoni Gironès Saderra.\nSegon.- Sotmetre l'Estudi de Detall a un període d'informació pública de 20 dies, prèvia publicació d'edictes en el Butlletí Oficial de la Província, i publicar-la també en un dels diaris de més divulgació a Catalunya i en els taulers d'edictes municipals, i a l'espai web amb la normativa completa del mateix.\nTercer.- Notificar els acords a la Sociedad municipal Pumsa i als propietaris de les finques veïnes assenyalades a l'informe de l'arquitecte municipal.\n"Per provisió de 3 de setembre de 2007 es va incoar a Carles Manté Fors expedient de protecció de la legalitat urbanística, per la instal·lació sense llicència i il·legalitzables d'una estructura metàl·lica que serveix de suport de tendal, al llarg i ampla del pati i d'alçada superior a la tanca de separació a veïns, a la rda. Alfons XII, 61-63, 1r 2a, i se li va concedir el termini de 10 dies per formular les al·legacions que consideri convenient.\nLa persona interessada va manifestar, a les oficines municipals, la seva voluntat de retocar la guia que causa molèsties als veïns, per la qual cosa se'l va advertir que passats dos mesos passaria el servei d'inspecció a comprovar-ho.\nEl 26 de març de 2008 el servei d'inspecció ha comprovat que no s'ha fet cap posterior modificació en l'estructura del tendal.\nEl servei tècnic municipal ha informat que la instal·lació és il·legalitzable per infracció dels articles 107 i 108 de les Normes urbanístiques del Pla General, sobre cossos i elements sortints. Els únics cossos admesos en pati d'illa són els sortints oberts amb un vol màxim de 60 cm. i no poden passar el pla perpendicular a la façana situat a 1 m. de les mitgeres.\nPrimer.- Ordenar a Carles Manté Fors que en el termini màxim de dos mesos, retiri del pati l'estructura metàl·lica que serveix de suport de tendal, a la Rda. Alfons XII, 61-63, 1r 2a, que infringeix la normativa del Pla general d'ordenació.\n"Per provisió de 12 de març de 2008 ha estat incoat a Gloss Project, SL expedient de protecció de la legalitat urbanística, per instal·lació sense llicència de rètol il·legalitzable, a la Via Europa, 49, bxs, i li ha estat concedit el termini de 10 dies per formular les al·legacions que consideri convenient.\nLa societat interessada ha al·legat que s'ha limitat a substituir el rètol anterior. El propietari del local el va informar que no hi havia problema en canviar el rètol, a petició del veí del dalt va treure el focus, i va encarregar el rètol a una l'empresa retolista de reconegut prestigi a Mataró. No és possible col·locar el rètol dins l'orifici d'entrada de la porta perquè queda poca alçada i pràcticament les persones s'haurien d'acotar per entrar. Proposa la solució, menys onerosa econòmicament per a l'empresa, de baixar 25 cm. ocupant part de la façana i part de l'orifici de l'entrada.\nRespecte a dites al·legacions resulta que al existir una normativa municipal reguladora de la publicitat sotmesa a possibles variacions, la sol·licitud i obtenció de llicència de primera instal·lació o modificació de rètol és la única garantia de l'administrat que s'ajusta a la normativa vigent i no incorre en infracció urbanística. La intervenció en rètols preexistents obliga a adaptar-se a la normativa vigent.\nEstan subjectes a llicència la modificació, actualització, substitució o nova instal·lació de tots aquells elements aparents des de la via pública, entre els que es troben els rètols, d'acord amb l'article 25 de l'Ordenança municipal de Llicències urbanístiques.\nLa proposta efectuada no s'ajusta a la normativa per la qual cosa haurà d'instal·lar un altra tipus de rètol com pot ser les lletres retallades o la placa.\nPrimer.- Ordenar a Gloss Project, SL que en el termini màxim de dos mesos, retiri el rètol enquadrat en fons opac sobre el parament de façana, a la Via Europa, 49, bxs.\n"Per provisió de 3 de març de 2008 ha estat incoat a Supermercados Sabeco, SA expedient de protecció de la legalitat urbanística, per instal·lació sense llicència de rètols il·legalitzables, al c. Rosselló, 91-93 - Mare de Déu de la Cisa, i li ha estat concedit el termini de 10 dies per formular les al·legacions que consideri convenient.\nPrimer.- Ordenar a Supermercados Sabeco, SA que en el termini màxim de dos mesos, retiri els rètols de caixò sobre el parament de la façana, al c. Rosselló, 91-93 - Mare de Déu de la Cisa.\n"Per provisió de 12 de març de 2008 ha estat incoat a Virginia Ponce Regàs expedient de protecció de la legalitat urbanística, per instal·lació sense llicència de rètol il·legalitzable, al c. Marathon, 2, bxs, i li ha estat concedit el termini de 10 dies per formular les al·legacions que consideri convenient.\nLa persona interessada ha al·legat que no ha canviar el rètol únicament ha posat el nom de la seva botiga sobre l'anterior, ho acredita amb escrit del seu retolista conforme ha posat un adhesiu a sobre. Sol·licita no ser sancionada per aquest motiu ja que no ha estat ella qui ha instal·lat el rètol.\nEn relació a l'al·legació que el suport del rètol ja estava instal·lat i únicament ha substituït el contingut publicitari, és precisament l'acte publicitari i la forma en que s'ha de fer el que regula l'Ordenança municipal de publicitat, conseqüentment li es d'aplicació la normativa vigent en el moment que anuncia la seva activitat. A més els rètols instal·lats que no compleixen amb la normativa queden equiparats als volums disconformes, regulats a l'article 102 del Decret Legislatiu 1/2005, que aprova el Text refós de la Llei d'Urbanisme, que no permet els treballs que signifiquin la seva consolidació, per tant el canvi d'activitat, de nom o qualsevol intervenció en rètols preexistents obliga a adaptar-se a la normativa vigent.\nAl existir una normativa municipal reguladora de la publicitat sotmesa a possibles variacions, la sol·licitud i obtenció de llicència de primera instal·lació o modificació de rètol és la única garantia de l'administrat que s'ajusta a la normativa vigent i no incorre en infracció urbanística.\nRespecte a la imposició de sanció aquesta no s'imposarà si compleix amb l'ordre municipal en el termini concedit.\nPrimer.- Ordenar a Virginia Ponce Regàs que en el termini màxim de dos mesos, retiri el rètol enquadrat en fons opac sobre el parament de façana, al c. Marathon, 2, bxs.