El DocsBarcelona 2020 tanca amb rècord d'espectadors ▷ | betevé\n138.000 espectadors converteixen la 23a edició en la de més d’èxit de la seva història\nLa cartellera | Dimarts, 2 de Jun del 2020, a les 11.32\nEl DocsBarcelona va tancar el diumenge 31 de maig la 23a edició, marcada per una aposta ferma per l'”online” com a resposta a la situació d’excepcionalitat provocada per la crisi de la covid-19 i l’estat d’alarma. 138.506 espectadors avalen l’èxit d’una edició històrica i d’abast estatal. El festival s’enfrontava a la situació provocada pel coronavirus mantenint les seves seccions, activitats i jurats habituals en una edició que ha permès portar la programació del festival a tot l’estat amb la complicitat de la plataforma Filmin.\nEntrevista Joan Gonzàlez, director del DocsBarcelona\nL’èxit de l’aposta en línia\nLa finestra a Filmin ha tingut una extraordinària acollida: si el 2019 eren 12.500 els assistents a les sales de Barcelona en deu dies de programació, aquest 2020 han estat més de 130.000 els espectadors, àvids de compartir les propostes d’un festival que es manté com a cita imprescindible entre els amants del cinema documental. En paraules del seu director, Joan González: “Fa quatre anys vam tenir per primer cop més de 10.000 espectadors, fa dos anys superàvem els 25.000, incorporant també els visionats ‘online’, i aquest any els 130.000 espectadors. No podem més que estar agraïts a tothom que ho ha fet possible enguany i al llarg d’aquests vint-i-tres anys”.\nL’edició 2020, que ha acollit 36 documentals provinents de 22 països (un volum de títols que disminuïa molt poc respecte a passades edicions, que rondaven la quarantena), ha consolidat l'”online”, que ha arribat per quedar-se, com a segona finestra del festival. Si comparem la xifra de públic amb altres festivals europeus, les dades són reveladores: DOK.fest Munich ha tingut 75.000 espectadors en la seva edició en línia, i CPH:DOX (Copenhaguen), 117.000 (venint de xifres d’espectadors en sales similars a les anteriors edicions). També les activitats d’Indústria i adreçades als professionals, ubicades enguany en l’entorn digital del festival, han tingut un gran creixement.\nUn palmarès molt femení\nSi a la programació d’enguany brillaven un 55 % de títols dirigits per dones, el palmarès ho ha reflectit amb la presència de fins a vuit directores guardonades: Valentina Pedicini, Maia Lekow, Mariana Viñoles, Sung-A Yoon, Mònica Cambra, Alexe Poukine, Nila Núñez i Beryl Magoko.\nLa guanyadora del Premi DocsBarcelona al Millor Documental de la Secció Panorama ha estat per a la impactant i immersiva ‘Faith’, en què la italiana Valentina Pedicini penetra en el dia a dia d’una secta de monjos guerrers, formada per lluitadors d’arts marcials que es preparen per salvar el planeta quan arribi l’apocalipsi. ‘Faith’ ha estat la favorita del jurat (compost per Montse Armengou, Jordi Costa i Maria Xinxó, i presidit per la responsable d’Indústria de DOK Leipzig, Brigid O’Shea), que justifica la seva decisió “perquè estar veritablement immers en un món tancat i distant requereix unes fortes i constants opcions estètiques per part d’un cineasta. A través d’una càmera increïblement propera al tema escollit, la directora de ‘Faith’ ho aconsegueix, tractant amb encert el món brutal i opressiu d’una secta apocalíptica i la seva relació amb la violència i el patriarcat. L’estil visual i la música només reforcen el vincle dels espectadors amb aquests temes, però mai no defugen al seu punt de vista crític”.\nA banda, el jurat ha concedit una menció especial a ‘The letter’, “perquè ,amb un retrat intergeneracional i el trauma heretat del colonialisme, aquesta pel·lícula explora la lluita per separar la mitologia familiar de la veritat, i posa al descobert llargs secrets no escrits i la duresa de la feina de ser cuidadora, pilar econòmic i referent d’una família. La càmera prova i sempre busca una veritat entre línies”. El film està dirigit per la keniana Maia Lekow, líder del grup musical Maya & The Big Sky, i l’australià Christopher King.\nDels films projectats a la Secció Oficial Panorama, els membres del jurat han atorgat el Premi Nou Talent, dirigit a cineastes debutants, a Artemio Benki, per ‘Solo’. Director novell però experimentat productor, va morir fa uns mesos, després d’acabar una emocionant pel·lícula que mostra l’experiència del pianista Martín Perino com a pacient d’un hospital psiquiàtric, i que, en paraules del jurat, “és un exercici d’empatia exemplar, que arriba a moments molt verídics i capta la pressió de ser designat geni a una edat primerenca. L’estudi de la narració i el personatge es planteja amb un bon treball de càmera i so, a més d’un punt de vista clar i humà. Una visió increïblement sofisticada per a un primer director, la visió i el talent del qual és una pèrdua per a la nostra indústria en general”.\nA la Secció Oficial Latitud, dedicada a la producció de la península Ibèrica i l’Amèrica Llatina, el jurat format per Cosima Dannoritzer, Teresa Font i Eulàlia Iglesias ha premiat ‘El gran viaje al país pequeño’, de la uruguaiana Mariana Viñoles, sobre la vida de dues famílies sirianes establertes a l’Uruguai, després de participar en un programa d’ajuda humanitària impulsat pel que va ser president del país José Mujica. Els membres del jurat han escollit el film perquè, “a través de la seva perspectiva observacional, la directora ens permet compartir el dolorós procés d’adaptació de dues famílies de refugiats a un país d’acollida a l’altra punta de món. Acompanyant els protagonistes en aquest viatge, comencem a entendre la complexitat del repte de crear noves arrels. Per la valentia de fer visible un tema universal, com unes dones maltractades sexualment i per la vida, deixen de ser víctimes a partir d’expressar el seu dolor davant la càmera”.\nPer la seva banda, l’heterodoxa Secció What the Doc!, sempre atenta a propostes innovadores i arriscades, ha premiat ‘Il varco’, dels italians Michele Manzolini i Federico Ferrone. El jurat unipersonal, format pel periodista Manu Yáñez, fa aquesta aposta “per la seva meditativa i punyent denúncia de la incapacitat del continent europeu per aprendre dels seus errors del passat, forjats en el colonialisme i les guerres mundials. Aquest premi també reconeix la llibertat amb la qual els directors s’apropien de les imatges d’arxiu i dels diaris de soldats per construir un film que navega entre el testimoni factual, el relat poètic i l’evocació fantasmagòrica d’un passat que entenebreix el nostre present”.\nEl jurat, format per Ona Anglada, Dani Vilaró i Darío Gómez, ha donat el Premi Amnistia Internacional Catalunya a ‘Overseas’, de la francocoreana Sung-A Yoon, retrat de les acadèmies d’esclavatge encobert on es formen milers de dones filipines abans de viatjar al Primer Món per guanyar-se la vida com a treballadores de la llar “per mostrar la realitat col·lectiva de les treballadores domèstiques migrants, dones que pateixen greus vulneracions de drets laborals com a resultat d’un sistema discriminatori que les exposa a llargues jornades de feina, explotació i abusos en molts països. Per fer-ho amb una narrativa no intrusiva que també ens presenta amb naturalitat valors positius entre elles, com la capacitat de resiliència o la sororitat”.\nEl premi de la Secció DOC-U, espai d’exhibició dedicat al talent documental dels centres d’estudis superiors de Catalunya, ha anat a parar a ‘Mareas ocultas’, dirigida per Mònica Cambra. El documental és un homenatge a la mar, que ens fa pujar en una barca de pescadors que combat la contaminació de les aigües i lluita per recuperar la bellesa de l’entorn. Nila Núñez, Pol Galofre i Roger Carandell, membres del jurat, l’han escollit “perquè és una peça arriscada, que tracta un tema que no és nou però continua sent necessari. La direcció el transmet amb un llenguatge i un estil no habituals, des d’un punt de vista únic amb una factura tècnica molt ben meditada i cuidada. El jurat vol destacar el treball sonor, així com el gir de guió, que interpel·la directament el públic”. Finalment, el Jurat Jove Reteena, format per Oriol Pla, Mònica Cambra, Raül Baell, Pablo Mérida i Miriam Laaziz, ha decidit que el seu premi sigui per a ‘That which does not kill’, una delicada i molt rigorosa aproximació al tema de la violació dirigida per la cineasta belga Alexe Poukine, “perquè és un documental necessari, que, a través de diferents punts de vista trenca estereotips, col·lectivitza una problemàtica i motiva a reflexionar sobre els límits del consentiment sexual”.\nEls premis del públic\nA més dels premis escollits per jurats de professionals i cineastes, el públic decideix tres guardons de pes. El Premi del Públic, dirigit a qualsevol pel·lícula de les seccions oficials (Panorama, Latitud i What the Doc!), ha anat a parar a ‘¿Puedes oírme?’, de Pedro Ballesteros. Per la seva banda, els espectadors adolescents han decidit que ‘Lo que dirán’, de Nila Núñez, s’emporti el Premi Docs&Teens. I, finalment, el Premi Docs del Mes, que recull els vots que, al llarg de l’any, han anat emetent els assistents a les projeccions de la xarxa, ha sigut per a ‘Womanhood’, de Beryl Magoko.\nEl paper vital de la indústria\nAmb un 52 % de creixement en el nombre de finançadors presents al festival, entre els quals Netflix, HBO, Disney, Al-Jazeera, Arte, Movistar+ o NHK, el DocsBarcelona ha inclòs entre les seves activitats un mercat de finançament de llargmetratges i, per primer cop, un d’específic de sèries documentals en desenvolupament.\nEl festival ha permès veure, del 19 a 31 de maig, els 36 documentals de la seva programació, que s’han estrenat i han estat disponibles en dies concrets per tal d’assimilar-se al màxim al format de l’experiència física. L’oferta de Filmin ha pogut arribar a molts llocs, tant de Catalunya com de la resta de l’estat, que, d’aquesta manera, han pogut accedir a una programació rigorosa, diversa i de molta qualitat que en el seu format presencial no haurien pogut veure mai.\nEvidentment, com ja va passar amb el D’A Film Festival Barcelona, una de les coses que s’han perdut és el contacte personal amb els altres assistents i amb els directors, però això ho van suplir amb quatre taules rodones, una classe magistral i vuit col·loquis virtuals oberts al públic a través d’internet i les xarxes socials, que permetien la interacció entre cineastes i espectadors.\nL’èxit de l’edició en línia ha corroborat l’enorme interès que hi ha pel cinema documental al nostre país i les nombroses possibilitats que ofereix una plataforma en línia. Però, sobretot, ha consolidat el format virtual, que se seguirà utilitzant com a segona finestra del festival.


Bloc Antonio Balmón: Eduquem en valors\n"Entre tots construïm la Pau" és el producte de la unió de moltes sensibilitats de la nostra ciutat que treballen estretament des de fa anys per fomentar els valors de la pau en diferents àmbits, més enllà de la definició clàssica de l’absència de guerres i baralles. Aprofundint en conceptes i valors com la solidaritat, l’honestedat, el diàleg, el consens i el respecte; i que ens els moments que vivim cal recuperar i incorporar al nostre codi personal i transmentre’ls als nostres fills i filles per progressar cap a una societat justa i igualitària.\nEscoles, ludoteques i entitats han treballat i treballen aquesta setmana, al voltant del Dia Escolar de la No-violència i la Pau, amb activitats diverses però amb el denominador comú de construir col•lectivament perquè com deia Ghandi “no hi ha camins per la Pau, la Pau és el camí”.\nEn els moments de convulsió que vivim potser hauríem de tenir més moments per parar, de reflexió individual i col•lectiva per definir i concretar on estem i cap a on volem anar.\nPublicat per Antonio Balmón Arévalo a les 1:30 p. m.


El nou 'Charlie Hebdo' s'esgota als quioscs - Diari La Veu\nEscriba el número 441262\nEl nou 'Charlie Hebdo' s'esgota als quioscs\nAugmenta la seua tirada a cinc milions d'exemplars. En la portada es pot veure una caricatura de Mahoma amb un cartell de 'Je suis Charlie' i el titular 'Està tot perdonat'\nRedactaVeu / ACN / París.\nL'edició especial de 'Charlie Hebdo' després dels atemptats de París s'ha esgotat en pocs minuts aquest dimecres, segons la premsa francesa.\nLa tirada inicial d'aquest número del satíric era de tres milions d'exemplars, en comptes dels 60.000 habituals, però finalment se n'imprimiran cinc milions en els propers dies per a poder satisfer la demanda.\nA París s'han format cues als quioscs, que s'han quedat sense exemplars fins i tot abans de les vuit del matí perquè molts clients havien reservat o feien cua abans que obriren. En la portada d'aquest número, traduït en cinc llengües, es pot veure una caricatura de Mahoma amb un cartell de 'Je suis Charlie' i el titular 'Està tot perdonat'.\nAquest nou 'Charlie Hebdo', que els supervivents de la massacre han pogut fer en una redacció del diari 'Liberation' blindada per la policia francesa, es vendrà en una vintena de països. El grup jihadista Estat Islàmic ha qualificat d'”estupidesa extrema” la publicació de noves caricatures de Mahoma pel satíric. També el govern iranià ha criticat la portada d'aquesta edició especial perquè és “insultant” i “atempta contra els sentiments dels musulmans”, ha advertit la portaveu de la diplomàcia, Marzieh Afkham.\nEl distribuïdor de la revista, Messageries Lyonnaises de Presse, ha informat que seguirà enviant els nous exemplars als quioscs cada dia almenys fins dilluns que ve, 19 de gener. Els beneficis del primer milió d'exemplars d'aquest número 1.178 del setmanari, que està traduït a l'anglès, l'espanyol, l'italià, l'àrab i el turc, es destinaran íntegrament al setmanari.\nPodeu llegir l'exemplar complet en francés en aquest enllaç.\nEscriba el número 911210


Associació de Veïns el Llombo: d’abril 2015\nA LA COVA L’AVERN\nEixida des del parc del Llombo a les 9 del matí.\nEsmorzar en Sant Esteve sobre les 10.\nDesprès, qui vulga, visita a la cova l’Avern, acompanyada d’un xicotet itinerari botànic.\nEs pujarà en vehicles particulars, qui no en tinga, que es pose contacte amb els que en tenen.\nCal portar l’esmorzar, dinar (qui vulga) i la beguda.\nPer commemorar el dia del llibre, l’Associació de Veïns el Llombo, ha organitzat una mostra de poesia en el centre cívic el Llombo. Es podrà visitar en horari de 10 a 13 hores i de 16 a 20 hores, de dilluns a divendres.\nPublicat per Associació de Veïns el Llombo a 20:12 Cap comentari:\n1. JORGE RODRIGUEZ GRAMAGE\n2. REBECA M. TORRÓ SOLER\n4. MARIA VIRTUDES GONZÁLEZ HERNÁNDEZ\n5. MANUEL CUESTA RUBIO\n6. VIRTUDES GUILLEN SANCHIS\n7. JUAN PABLO ÚBEDA MESTRE\n8. MATILDE FRANCES AMAT\n9. OSCAR BORRELL MORANT\n10. MARIA ROSARIO GANDIA BORONAT\n11. JAIME DAVID PERIS PASCUAL\n12. PATRICIA FOLGUERAS FUENTE\n13. ALEJANDRO BORRELL BAS\n15. JOSE PLA BARBER\n16. MARIA EUGENIA GRAMAGE GALBIS\n17. JOSE LUIS GINER LACOSTA\n18. MARIA ANGELES MORA FERRERO\n19. RAFAEL ALONSO ALBUIXECH\n20. ANA MARIA MENGUAL SAN ESTANISLAO\n21. JOSEP GANDIA PLA\n1. MARIA CORTÉS MENGUAL\n2. JUAN FRANCISCO GUERRA GARCIA\n1. SERGIO RAMIRO CAIROLS\n2. JUAN REVERT FUSET\n3. ANA MALPARTIDA TORTOSA\n4. JUAN MANUEL MARTÍNEZ MORIÓ\n5. MARÍA JOSÉ GARCÍA CAMBRA\n6. JOSEP MARÍA MORA MONTELL\n7. AZAHARA TORRES HURTADO\n8. FRANCISCO ARTURO MALPARTIDA DEL VALLE\n9. JOSÉ LUIS TEROL VIDAL\n10. NOEMÍ CÓRDOBA HUALDE\n11. DANIEL VIDAL SOLER\n12. MARÍA JOSÉ LIÑANA ALBERO\n13. MARÍA MERCEDES SOLER MATAIX\n14. SANTIAGO TORTOSA CAIROLS\n15. RAQUEL GRAMAGE FERRI\n16. JOSÉ FRANCISCO MIRA PASCUAL\n17. JUAN VICENTE BERNABEU PULLER\n18. MARÍA ISABEL HURTADO REYES\n19. CARLOS GIRONÉS SANCHIS\n20. NATALIA FRANCÉS NÚÑEZ\n21. MARÍA ÁNGELES TORTOSA MOYÁ\n1. ANTONIO TORRES RENGEL\nCOMPROMÍS PER ONTINYENT (COMPROMÍS)\n1. JOAN GILABERT OVIEDO\n2. FRANCESC QUESADA FERRE\n3. SILVIA UREÑA REGUART\n4. VICENT XAVIER VILA MAS\n5. ELVIRA TORTOSA BALLESTER\n6. VICENTE JUAN EGEA SORIANO\n7. LIDIA CHAFER MOLINA\n8. ROBERT PENADES MAYOR\n9. MARIA REMEI ESPI DURA\n10. NICOLAU CALABUIG SERNA\n11. ALMUDENA JUAN DONAT\n12. DAVID GIRONES MICO\n13. NEUS PENADES MAYOR\n14. FRANCESC ALBERO DEVESA\n15. MILA SORIANO UBEDA\n16. EVARIST BENEYTO I MANCEBO\n17. MARIA MICO BARBERA\n18. JOSEP SANCHIS SANCHIS\n19. IOLANDA TORRO FERRERO\n20. JOSE ANTONIO PLA ROS\n21. JOSEP ANTONI FRANCES ESTEVE\n1. JOSE RAFAEL CANO ALFONSO\nESQUERRA UNIDA PAÍS VALENCIÀ: ACORD CIUTADÀ\n1. Paula García Girones\n2. Vicent Guerola I Sais\n3. Laura Mollá Cambra\n4. Vicent Manuel Revert Mestre\n5. Sandra Arjona Calatayud\n6. Jose Vicente Soler Girones\n7. Maria Carmen Fernandez Carbonell (Independiente)\n8. Enrrique Montesinos Gimenez\n9. Maria Carmen Blasco Tortosa\n10. Enrrique Sanz Pastor\n11. Maria Felisa Gabaldón Ruiz (Independiente)\n12. Juan Vicente Tomás Torró\n13. Rosario García Girones\n14. Salvador Nacher Codina\n15. Asunción Rodriguez Zafra (Independiente)\n16. Roberto Mollá Galbis\n17. Dolores Peralta Rico\n18. Rafael Aparisi Rico\n19. Maria Remedios Micó Ripoll (Independiente)\n20. Teresa Mollà Castells\n21. Manuel Ruiz Felipe\n1. FILIBERTO TORTOSA CAMOS\n2. JOSE LUIS CLIMENT MALPARTIDA\n3. MARIA MERCEDES PASTOR CALABUIG\n4. JOSE VICENTE GARCIA MARTINEZ (Independiente)\n5. CRISTINA SORIANO UREÑA\n6. FRANCISCO PENADES PARRAS\n7. MANUEL BARTUAL MARTI\n8. MARIA EUGENIA PASTOR COLL\n9. ALBERTO GARCIA JUAN\n10. SANDRA VALLES FERNANDEZ\n11. BLAS TOMAS IBAÑEZ\n12. PABLO MORALES BORRAS\n13. MARIA JOSE SORIANO LOPEZ\n14. PABLO REVERT FERNANDEZ\n15. MARTA MARIA LOPEZ FERNANDEZ\n16. IVAN BENAVENT FITA\n17. JOSE MIGUEL GANDIA SANZ\n18. CRESCENCIA GARCIA GARCIA\n19. MARIA PATRICIA RODRIGUEZ FERNANDEZ\n20. LUCIA BARTUAL VILA\n21. VICENTE VILA QUILIS\n1. JORGE SANZ BORRELL\n2. JOAN GARRIDO SANCHIS\n3. MARIA CARMEN FITA GRAMAGE\n4. MONICA BERNAT JUAN\n1. ANTONIO PÉREZ GARCÍA\n2. RAÚL MARTÍNEZ MARTÍNEZ\n3. ROCÍO MORENO CHAGUACEDA\n4. JAVIER SANZ LLOPIS\n5. NURIA CANO CAMPAYO\n6. ARTURO PÉREZ POLO\n7. JOSÉ MANUEL MOLLÁ GALBIS\n8. BERNABÉ MANCEBO GÓMEZ\n9. MILA SORIANO CALABUIG\n10. MANUELA MARTÍNEZ FERRER\n11. MANUEL TORRÚS AGUAYO\n12. JOSÉ ANTONIO MICÓ FRÍAS\n13. JOSÉ FRANCISCO ESPARZA SORIANO\n14. RAQUEL HERRERO RUIZ\n15. BEGOÑA MAHÍQUES LLOPIS\n16. GONZALO RUBIO MOMPÓ\n17. PATRICIA RAFAEL SÁNCHEZ\n18. MERCEDES GUERRA MUEDRA\n19. JAVIER ANTONIO BARRÉS GALDÓN\n20. MARÍA ISABEL GARCÍA ABELLÁN\n21. JUAN FRANCISCO CÓZAR ESPARZA\nAspecte que ofereix el nou mural pintat en la plaça de la Coronació, desprès de la remodelació de la plaça.\nPer què en la gran moguda que s’ha format al voltant del cas de Rodrigo Rato, com abans va passar amb les Preferents, Bankia, les targetes negres, etc., la ciutadania està convençuda que no li passarà res a ningú?\nMolt senzill: per què la llei està feta per a gent poderosa i grans defraudadors.


Què fer a Barcelona un dia de pluja\nInici Descobreix la ciutat Què fer a Barcelona un dia de pluja\nJuly 21, 2015 Descobreix la ciutat\tDeixa un comentari\nTot comença bé. El dia comença clar, la motxilla està preparada i la ruta escollida ens espera. Llavors, just després d’esmorzar a l’alberg, comença a ploure i nosaltres ens tirem les mans al cap. Què fer a Barcelona un dia de pluja?, acabem per preguntar-nos entre nosaltres, i aquí van unes quantes propostes a què treure partit.\nPerò, abans de res, un avís que agrairàs.\nL’avís: quant plou a Barcelona?\nTingues present que fins i tot a la ciutat amb menys pluges a l’any, acaba per ploure. I això pot ocórrer mentre nosaltres estem de visita. A Barcelona plou una mitjana de 53 dies a l’any (14%), per la qual cosa és difícil que ens toquin dies amb poc sol, però pot passar. El millor és que portis preparat un pla d’emergència amb llocs que també t’agradaria visitar i als que un dia de tempesta et pot portar acompanyat d’un somriure.\n#1 CosmoCaixa (Museu de la Ciència)\nUna de les opcions favorites a què es pot accedir sense problema amb autobús, metro i en cotxe! L’entrada és molt barata (4 €) i les exposicions, tant les permanents com les temporals, són una passada. Destaca El bosc inundat que emula un bosc amazònic i és únic a Europa. I té capibares!\nAltres bones opcions són l’Arxiu Fotogràfic de Barcelona, la Filmoteca o el Centre de Cultura Contemporània, opcions molt assequibles; també hi ha grandíssims museus a un preu una mica més elevat que t’encantarà visitar: Museu Egipci de Barcelona, MACBA o MNAC són alguns exemples.\nAquarium de Barcelona: (Autor: jonrawlinson / photo on flickr)\nAl Port Vell, molt a prop de la parada de metro de Drassanes (L3) trobem l’Aquarium. Un espai enorme on podrem observar taurons, peixos tropicals i tota mena d’animals marins sense mullar-nos un pèl (fins i tot encara que plogui per tot Barcelona!).\n#3 El pla C: Centre Comercial\nCentre Comercial Las Arenas, a Plaça Espanya (Autor: John Seb / photo on flickr)\nUna altra opció interessant a propòsit del Maremàgnum. Barcelona compta amb un gran nombre de centres comercials, entre els quals destaquen La Maquinista, Les Glòries, Les Arenes o L’Illa Diagonal (i Diagonal Mar!). Tots són espais moderns, amb centenars de botigues, restaurants i serveis enfocats a l’oci.\n#4 Bus Turístic\nBus Turístic a Plaça Espanya (Autor: Montse Poch / photo on flickr)\nPotser puguis aprofitar per fer un recorregut tranquil per la ciutat en autobús. El Bus Turístic ofereix la possibilitat de conèixer més sobre els punts més emblemàtics de Barcelona, i també sobre la història annexa a aquests. Si no vols mullar-te, pot ser un pla fantàstic per gaudir d’aquest dia de pluges per Barcelona.\nNo te l’esperaves, eh? Bé, no et direm que et passegis per l’Eixample cantant Singing in the rain, però potser puguis agafar una mica de valor i un paraigua i fer tot el que t’havies proposat. O un impermeable! Al cap i a la fi, només és aigua, i sempre podrem protegir-nos en una teteria del Gòtic o en una cerveseria propera al port si el temps no amaina.\nQueda dit, d’opcions sobre què fer en un dia de pluja per Barcelona no podràs dir que te’n falten!


El diputat de Junts pel Sí i exconseller de Justícia, Germà Gordó MANOLO GARCÍA\nBarcelonaA l'espera que el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) decideixi si, tal com demana el jutjat d'instrucció número 1 del Vendrell, l'investiga pel cas del 3%, el diputat de Junts pel Sí i exconseller de Justícia, Germà Gordó, ha comparegut aquest dimecres al Parlament. Ho ha fet amb una primera intervenció molt breu, en la qual s'ha limitat a dir que no ha fet res irregular: "Sempre, sempre he actuat d'acord amb l'ordenament jurídic", ha exposat. Més tard, ha reconegut que es reunia amb empresaris, però ha negat que fos per finançar CDC il·legalment. "Ningú em va demanar res que anés contra l'ordenament jurídic", ha insistit.\nDesprés de la brevíssima primera intervenció de Gordó, els grups de l'oposició han centrat les seves preguntes a intentar esclarir quin era el paper de l'exconseller a la trama. Així, han preguntat si se l'anomenava Gerardo o Gregorio, tal com alguns dels empresaris que van declarar en el marc de l'operació Pika van declarar davant del jutge, o sí exercia de contacte entre administració pública, grups empresarials i partit.\nMés tard, en el torn de rèplica als grups, Gordó ha aprofundit una mica més en les seves explicacions. Així, ha assegurat que no només ha actuat sempre dins de la llei sinó que mai se li ha demanat cometre cap irregularitat: "Ningú mai em va demanar res que anés contra l'ordenament jurídic", ha afirmat. Parapetat en el fet que tot i haver aparegut en diferents investigacions no ha sigut citat "ni com a testimoni ni com a investigat", ha defensat la seva actuació i ha fet una crida a respectar la presumpció d'innocència. De fet, Gordó ha arribat fins i tot a reclamar al jutge que instrueix el cas a citar-lo per parlar si vol aclarir algun fet.\nEn aquesta línia, Gordó ha assegurat que algunes de les informacions que apareixen a la investigació i que s'han publicat són falses. Així, ha negat que mai hagi anat a la llotja del Santiago Bernabeu i que hagués anat a caçar amb Josep Maria Bassols, delegat a Catalunya d'Opropler, contractista implicat en el cas. També ha negat que mai li hagi dit a ningú que l'anomeni en clau Gregorio o Gerardo. "Sempre signo Gordó, Germà Gordó, o Germà Gordó Aubarell", ha conclòs.\nPel que fa a les reunions amb empresaris que la investigació considera sospitoses, Gordó ha defensat que es veiés amb empresaris mentre era secretari de Govern, i ha apuntat que també es veia amb sindicats, alcaldes, consellers, entitats culturals i esportives o col·legis professionals.\nDefensa Viloca i Osàcar\nA més, ha negat que ell -durant la seva etapa com a gerent de CDC- controlés les actuacions dels tresorers Daniel Osàcar i Andreu Viloca. Amb el primer perquè segons l'organigrama no era la seva responsabilitat, i amb el segon perquè, ha dit, ja no era gerent quan ell va arribar al càrrec. Tanmateix, ha volgut deixar clar que creu que tots dos "són uns professionals magnífics amb una conducta irreprotxable".\nTambé en el cas del nomenament de Núria Bassols com a comissionada de Transparència -la fiscalia creu que abans d'assumir aquest càrrec l'exconseller la va intentar col·locar a Infraestructures.cat-, Gordó ha defensat la seva actuació. Així, després de remarcar que nomenar-la no formava part de les seves competències, ha volgut remarcar que creu que Bassols "ho va fer molt bé" com a Comissionada de Transparència.\nPendent del TSJC\nAssenyalat per Anticorrupció com el controlador polític del 3%, la d'ara és la segona vegada que el TSJC ha de decidir sobre Gordó. Al gener el jutge ja va sol·licitar que s’obrís una investigació a Gordó, però el magistrat Enric Anglada -a qui també es dirigeix aquesta segona exposició raonada- no ho va considerar oportú. Aleshores no va veure indicis clars que impliquessin directament l’exgerent de CDC amb la presumpta trama de pagament de comissions al partit per part d’empreses adjudicatàries d’obra pública.\nSegons la investigació, Gordó va jugar un paper clau en l'adjudicació de les obres del Consorci d’Educació de Barcelona i la millora del dic est del port. La investigació va trobar a l'agenda de Xavier Tauler, exdirectiu de la constructora Copisa, una reunió suposadament celebrada amb Gordó. La cita apareix literalment així: “Germà: Obra Port 40M / Consorci Enseny”. Copisa, dins la UTE -unió temporal d’empreses- amb altres constructores, va resultar adjudicatària dels dos concursos. A canvi, la constructora hauria abonat a les fundacions de CDC CatDem i Fòrum Barcelona 150.000 euros en dos pagaments. A més, la investigació també creu que Gordó hauria intervingut en l’adjudicació a la constructora Pasquina de dos contractes més d’obra pública per 9,3 milions d’euros en diversos municipis a canvi d'una donació a la Fundació CatDem de 149.000 euros.\nL'oposició li demana renunciar a la condició d'aforat\nDurant la compareixença han sigut diversos els grups que han desafiat el diputat de Junts pel Sí a renunciar a la seva condició d'aforat perquè el jutge del Vendrell no hagi de demanar al TSJC que l'investigui i ho pugui fer ell mateix. Tot i que legalment no és clar que pugui renunciar a la condició d'aforat sense deixar abans l'acta de diputat, Ciutadans, PSC i Catalunya Sí que es Pot (CSQP) han convidat Gordó a renunciar-hi per poder "defensar el seu honor" des dels tribunals.\nUna de les intervencions més dures contra Gordó ha sigut la de la diputada de la CUP Anna Gabriel, que ha repassat les diferents causes en què d'una manera o una altra ha aparegut el nom de Gordó i ha rebutjat que s'intenti vincular tot el que apareix amb un interès ocult de l'Estat: "Hi ha clavegueres a l'Estat i hi ha clavegueres en aquest país", ha afirmat. Per això, ha tancat la seva intervenció amb un avís al diputat de Junts pel Sí: "No dubti que si hi ha indicis raonables que ens podem querellar contra vostè també ho farem".\nDes de Junts pel Sí, que se les ha tingut en diverses ocasions amb el president de la comissió, Jean Castel (Cs), s'ha defensat la presumpció d'innocència de Gordó. El diputat Lluís Guinó ha recordat, a més, que en altres ocasions, com amb el presumpte compte bancari de Xavier Trias a Suïssa, s'ha demostrat que algunes de les informacions que apareixen són falses.


Producció de l’espectàcle “El Àlma del Bus” al Festival Grec 2012 | Velvetevents\nHome › Proyectos › Producció de l’espectàcle “El Àlma del Bus” al Festival Grec 2012\nProducció de l’espectàcle “El Àlma del Bus” al Festival Grec 2012\nPosted on 6 febrer, 2012 by admin\nQuè passa si puges a un autobús que no et diu quina és la parada a la què et portarà? Així és com comença L’ànima del bus, la primera obra itinerant del Festival Grec 2012. El públic que va poder assistir a l’estrena de l’espectacle es va veure implicat en una xarxa de misteri des del primer minut.\nAmb les places pràcticament plenes, l’autobús va començar el seu misteriós viatge. Un trajecte diferent per als passatgers, ja que començaven a convertir-se en part de l’espectacle des d’aquest moment. Moltes sabates pel terra, vells seients, el llibre de l’Odissea penjant del sostre, una vella campana d’avís… eren només una part de l’escenografia que feia augmentar la incertesa general sobre l’obra.\nAquesta proposta del Grec es recolza, a més del peculiar espai on es desenvolupa, en la qualitat dels intèrprets, que juguen amb l’expectació generada pel públic. A L’ànima del bus, la combinació d’interpretació, música i ball encaixa a la perfecció. Quan l’autobús arriba al seu destí, la qualitat de l’actor Jordi Martínez, el músic Pep Pascual i la ballarina Lola López Luna fan augmentar la sensació de viatge personal al què se’t pretén traslladar.\nEn aquest sentit, l’obra va aconseguir connectar els passatgers amb l’espectacle: commoure, emocionar, sorprendre… Així, els setanta minuts de durada es van fer curts i la història explicada pels intèrprets va adquirir més força i va evolucionar constantment amb el pas dels minuts.\nL’obra en l’estrena va aconseguir una bona acollida que va ser visible en el trajecte de tornada en el mateix autobús en què la història havia succeït. El misteri havia desaparegut, però no pas la bona sensació. Tot van ser comentaris positius cap a l’obra mentre es comentava part del què acabava de passar.\nL’ànima del bus, que està dirigida per Martí Torras, va començar ahir el seu viatge pel Festival Grec i es representarà fins el 28 de juliol. L’obra recorrerà, cada setmana, un barri diferent de Barcelona: Horta (4-7), Sant Andreu (11-14), Poblenou (18-21) i Sants-Monjuïc (25-28).\n‹ Producció de “ELS DOLENTS (Shakespeare’s Villains)”\nInauguració del Museu de las Culturas del Vino de Catalunya ›


Unaway Hotel Bologna San Lazzaro, San Lazzaro di Savena – Preus actualitzats 2018\nHotels a San Lazzaro di Savena 24 establiments\nOfertes al Unaway Hotel Bologna San Lazzaro, San Lazzaro di Savena (Itàlia)\nInfo i preu de les habitacions Instal·lacions Llegeix-ho Cal saber Comentaris de clients (1.715)\nVia Fantini 1, 40068 San Lazzaro di Savena, Itàlia – Bona situació! Mostra el mapa\nAssegura't un bon preu al Unaway Hotel Bologna San Lazzaro - els clients que s'hi han allotjat fa poc li han posat un 9,1.\nFantàstic 1.715 comentaris 9,1\nUn dels nostres preferits a San Lazzaro di SavenaUnaway Hotel Bologna San Lazzaro is located just 9 km from Bologna centre. This elegant and modern hotel features a free fitness centre, spacious guest rooms, and an excellent restaurant.\nEls clients també diuen que aquest allotjament ofereix la millor relació qualitat-preu a San Lazzaro di Savena! Aquí els teus diners donen més de si en comparació amb altres allotjaments de la ciutat.\nUnaway Hotel Bologna San Lazzaro treballa amb Booking.com des del 31 de jul. de 2009.\nL'han desat a 805 llistes\nQuan vols allotjar-te a Unaway Hotel Bologna San Lazzaro?\nS'acaben de reservar a San Lazzaro di Savena: 1 hotel com Unaway Hotel Bologna San Lazzaro s'acaba de reservar al nostre web\nCentre comercial Leclerc Pianeta 4,2 km\nParròquia de Santa Maria Lacrimosa 5,2 km\nBarri universitari 6,5 km\nPinacoteca Nacional 6,6 km\nEsglésia de San Domenico 6,7 km\nPlaça Maggiore 7 km\nAeroport de Guglielmo Marconi de Bolonya 12,6 km\nAeroport de Florència 75,3 km\nAeroport internacional de Parma 97,5 km\n5 raons per triar Unaway Hotel Bologna San Lazzaro\nUn dels nostres preferits a San Lazzaro di Savena\nInstal·lacions de Unaway Hotel Bologna San Lazzaro Bones instal·lacions! Puntuació: 9,1\nLlegeix-ho Unaway Hotel Bologna San Lazzaro accepta peticions especials, que pots escriure al pas següent.\nEl Unaway Hotel Bologna San Lazzaro accepta aquestes targetes i es reserva el dret de fer una retenció temporal a la teva targeta abans de l'arribada.\nEl número 4 de 20 hotels a San Lazzaro di Savena (segons 3.709 opinions autèntiques)\n9,1 Fantàstic 1.715 comentaris\nMostra els comentaris de: Tots els enquestats Famílies (312) Parelles (813) Grups d'amics (238) Persones que viatgen soles (352) Persones en viatge de negocis (498) Mostra els comentaris de: Totes les puntuacions Fantàstic: 9+ (1156) Força bé: 7 – 9 (488) Bé: 5 – 7 (63) Malament: 3 – 5 (5) Molt malament: 1 – 3 (2)\nHotel de 4 estrelles 8,6 Fabulós 1.181 comentaris\nHotel de 4 estrelles 8,6 Fabulós 1.083 comentaris\nHotel de 4 estrelles 8,7 Fabulós 2.284 comentaris\nHotel de 4 estrelles 8,8 Fabulós 1.697 comentaris\nAra hi ha 4 persones buscant allotjament a San Lazzaro di Savena\n"Clean, good breakfast, 24h lobby, good parking place. "\n"Electric Kettle in the room with tea / coffee & cups. Don't find commonly in other hotels in the normal rooms."\n"The great place to relax during a biz trip around Bologna area or a peacefull venue for a meeting."\n"modern hotel in large grounds with enclosed fencing with lawns which our dogs loved as they had been in car for couple of days and we were able o let them run off their leads."\n"Convenient for stop-over, clean, confortable and the restaurant, although lacking a bit of charm, served a very nice meal."\n"Clean and modern furnitured room. Excellent breakfast. Peacefull location."\n"Friendly helpful staff. Airy and clean modern rooms."\n"Very good comfort of the room and of the common areas; staff politeness; very good restaurant; great choice for breakfast; modern pleasant style of the building."\n"Suite familiare ampia con minibar incluso e Internet high speed."\nHem trobat més allotjaments com Unaway Hotel Bologna San Lazzaro que han agradat a altres viatgers\n8,6 Fabulós 1.181 comentaris\nRelais Bellaria Hotel & Congressi Hotel de 4 estrelles\nBest Western Plus Tower Hotel Bologna Hotel de 4 estrelles\nEl Best Western Plus Tower Hotel Bologna ofereix habitacions d'estil contemporani amb WiFi gratuïta i aparcament gratuït en un garatge cobert.\n8,7 Fabulós 2.284 comentaris\n8,8 Fabulós 1.697 comentaris\nEncara estàs buscant? Mira't altres hotels semblants a Unaway Hotel Bologna San Lazzaro\nHotels spa a San Lazzaro di Savena\nHotels amb parking a San Lazzaro di Savena\nHotels que accepten animals a San Lazzaro di Savena\nHotels de disseny a San Lazzaro di Savena\nHotels amb WiFi a San Lazzaro di Savena\nHotels familiars a San Lazzaro di Savena\nAllotjaments a San Lazzaro di Savena\nEl millor de San Lazzaro di Savena Clica aquí per veure més allotjaments a prop de llocs d'interès populars de San Lazzaro di Savena


Nissan SATRA presenta en exposición el nuevo Qashqai | Radio Castellón | Cadena SER\n13 de mayo de 2021 Actualizado a las 20:56 CEST\nNuevo Qashqai / Nissan Satra\n22/04/2021 - 10:44 h. CEST\nNissan Qashqai visita Castelló. Este modelo superventas de Nissan, en su tercera generación estará a disposición de todo el público desde hasta 24 de abril en el concesionario Nissan Satra, sito en Av. Valencia, 223. Escucha algunos de los detalles del Qashqai que nos trae Fernando Castellano de Nissan Satra en la sección SER Motor de Hoy por Hoy Castellón.\nEscucha SER Motor Nissan Satra en Play SER\nTrasera nuevo Qashqai / Nissan Satra\nLateral del Qashqai en Nissan Satra / Nissan Satra\nFrontal Qashqai / Nissan Satra\nManuel Carrasco, primer artista confirmado en el SOM Festival Castelló


Emocions i comunicació electrònica textual en català. Un estudi multimetodològic dels recursos emprats per adolescents i adults joves\n(Tesis de la Universidat d'Andorra)\nAnàlisi del discurs electrònic\nComputer- mediated discourse analysis\nLingüística, Psicologia del llenguatge\nActualment una gran part de la comunicació interpersonal té lloc a través de sistemes de comunicació electrònica textual. Una característica clau d’aquests sistemes és que no disposem d’indicacions corporals i vocals que estan presents a la comunicació presencial; aquest fet és especialment rellevant per a la comunicació d’emocions, que en les interaccions presencials transmetem en gran mesura mitjançant senyals no verbals. En un entorn on comuniquem emocions de manera constant mitjançant el canal textual, és essencial conèixer quines estratègies emprem per transmetre els nostres estats emocionals, i també amb quina precisió identifiquem les emocions dels nostres interlocutors. Aquestes estratègies poden variar en funció de diversos factors, com ara el sistema de comunicació electrònica emprat, l’edat i el gènere dels usuaris, o la llengua de comunicació. Amb aquesta recerca volem analitzar l’ús i la identificació dels recursos emocionals a la comunicació electrònica textual en català. Proposem, basant-nos en la recerca existent, dues variables que podrien tenir un efecte en aquests usos: el gènere i l’edat dels usuaris. El tema de la comunicació d’emocions en les interaccions electròniques textuals no és nou, però no disposem de descripcions sistemàtiques basades en dades empíriques dels recursos textuals que s’empren en entorns electrònics concrets i en grups concrets. A més, la immensa majoria de recerques relacionades es basen en dades de la llengua anglesa. Per assolir l’objectiu de la recerca proposem una metodologia mixta, que combina dues tasques experimentals i l’anàlisi d’un corpus de llenguatge espontani. Les tasques experimentals ens han de permetre conèixer quins recursos s’utilitzen per expressar emocions a la comunicació electrònica textual en català i fins a quin punt aquests recursos faciliten la identificació d’aquestes emocions. L’anàlisi de corpus ens permetrà observar l’ús d’aquests recursos en un entorn natural de producció de llenguatge. El tractament de les dades té components quantitatius i qualitatius. Els resultats han de permetre obtenir una descripció dels recursos més habituals per expressar emocions a la comunicació electrònica textual en llengua catalana, així com determinar la influència del gènere i l’edat en l’ús d’aquests recursos. Alhora, esperem que les troballes puguin servir com a fonament per a altres recerques, sobretot en l’àmbit aplicat de l’anàlisi de sentiments.\nA large proportion of interpersonal communication currently takes place through text-based electronic communication systems. A key feature of these systems is that they lack the vocal and bodily cues found in face-to-face communication. This is particularly relevant when it comes to express emotions, which, in face-to-face settings, are transmitted to a large extent through nonverbal signals. In a textual channel we still need to communicate our emotions, so it becomes essential to know which strategies are used to transmit our emotional states, and also whether we are able to precisely identify our interactants’ emotions. Those strategies may vary according to several factors, such as the communication system used, users’ age and gender, or the language of communication. The aim of this research is to analyse the use and identification of the emotional strategies in text- based electronic communication in Catalan. On the basis of previous research, we propose two variables that may have an effect on those uses: gender and age. The topic of emotion communication in text-based electronic interactions is not new, but we lack systematic descriptions based on empirical data of the textual strategies used in specific electronic settings and by specific groups. Moreover, the vast majority of research is based on English language data. In order to achieve the research goals we set out a mixed methodology, which combines two experimental tasks and a spontaneous language corpus analysis. The experimental tasks should allow us to gather knowledge about the strategies used to express emotions in Catalan language through text-based electronic communication, and to which extent such strategies facilitate the identification of emotions. The corpus analysis will enable the observation of those strategies used in a natural language setting. The data are processed with both quantitative and qualitative approaches. The results should allow us to obtain a description of the most frequent strategies to express emotions in text-based electronic communication in Catalan, as well as to determine the influence of gender and age in the use of such strategies. At the same time, we hope that our findings will be useful as a foundation for further research, especially in the applied research field of sentiment analysis.\nBastida Serra, Carolina\nSoler Vilageliu, Olga,\nL'accés als continguts d'aquesta tesi queda condicionat a l'acceptació de les condicions d'ús establertes per la següent llicència Creative Commons: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/\n<dc:title>Emocions i comunicació electrònica textual en català. Un estudi multimetodològic dels recursos emprats per adolescents i adults joves</dc:title>\n<dc:creator>Bastida Serra, Carolina</dc:creator>\n<dc:contributor>Soler Vilageliu, Olga,</dc:contributor>\n<dc:subject>Anàlisi del discurs electrònic</dc:subject>\n<dc:subject>Computer- mediated discourse analysis</dc:subject>\n<dc:subject>Lingüística, Psicologia del llenguatge</dc:subject>\n<dc:description>Actualment una gran part de la comunicació interpersonal té lloc a través de sistemes de comunicació electrònica textual. Una característica clau d’aquests sistemes és que no disposem d’indicacions corporals i vocals que estan presents a la comunicació presencial; aquest fet és especialment rellevant per a la comunicació d’emocions, que en les interaccions presencials transmetem en gran mesura mitjançant senyals no verbals. En un entorn on comuniquem emocions de manera constant mitjançant el canal textual, és essencial conèixer quines estratègies emprem per transmetre els nostres estats emocionals, i també amb quina precisió identifiquem les emocions dels nostres interlocutors. Aquestes estratègies poden variar en funció de diversos factors, com ara el sistema de comunicació electrònica emprat, l’edat i el gènere dels usuaris, o la llengua de comunicació. Amb aquesta recerca volem analitzar l’ús i la identificació dels recursos emocionals a la comunicació electrònica textual en català. Proposem, basant-nos en la recerca existent, dues variables que podrien tenir un efecte en aquests usos: el gènere i l’edat dels usuaris. El tema de la comunicació d’emocions en les interaccions electròniques textuals no és nou, però no disposem de descripcions sistemàtiques basades en dades empíriques dels recursos textuals que s’empren en entorns electrònics concrets i en grups concrets. A més, la immensa majoria de recerques relacionades es basen en dades de la llengua anglesa. Per assolir l’objectiu de la recerca proposem una metodologia mixta, que combina dues tasques experimentals i l’anàlisi d’un corpus de llenguatge espontani. Les tasques experimentals ens han de permetre conèixer quins recursos s’utilitzen per expressar emocions a la comunicació electrònica textual en català i fins a quin punt aquests recursos faciliten la identificació d’aquestes emocions. L’anàlisi de corpus ens permetrà observar l’ús d’aquests recursos en un entorn natural de producció de llenguatge. El tractament de les dades té components quantitatius i qualitatius. Els resultats han de permetre obtenir una descripció dels recursos més habituals per expressar emocions a la comunicació electrònica textual en llengua catalana, així com determinar la influència del gènere i l’edat en l’ús d’aquests recursos. Alhora, esperem que les troballes puguin servir com a fonament per a altres recerques, sobretot en l’àmbit aplicat de l’anàlisi de sentiments.</dc:description>\n<dc:description>A large proportion of interpersonal communication currently takes place through text-based electronic communication systems. A key feature of these systems is that they lack the vocal and bodily cues found in face-to-face communication. This is particularly relevant when it comes to express emotions, which, in face-to-face settings, are transmitted to a large extent through nonverbal signals. In a textual channel we still need to communicate our emotions, so it becomes essential to know which strategies are used to transmit our emotional states, and also whether we are able to precisely identify our interactants’ emotions. Those strategies may vary according to several factors, such as the communication system used, users’ age and gender, or the language of communication. The aim of this research is to analyse the use and identification of the emotional strategies in text- based electronic communication in Catalan. On the basis of previous research, we propose two variables that may have an effect on those uses: gender and age. The topic of emotion communication in text-based electronic interactions is not new, but we lack systematic descriptions based on empirical data of the textual strategies used in specific electronic settings and by specific groups. Moreover, the vast majority of research is based on English language data. In order to achieve the research goals we set out a mixed methodology, which combines two experimental tasks and a spontaneous language corpus analysis. The experimental tasks should allow us to gather knowledge about the strategies used to express emotions in Catalan language through text-based electronic communication, and to which extent such strategies facilitate the identification of emotions. The corpus analysis will enable the observation of those strategies used in a natural language setting. The data are processed with both quantitative and qualitative approaches. The results should allow us to obtain a description of the most frequent strategies to express emotions in text-based electronic communication in Catalan, as well as to determine the influence of gender and age in the use of such strategies. At the same time, we hope that our findings will be useful as a foundation for further research, especially in the applied research field of sentiment analysis.</dc:description>\n<dc:rights>L'accés als continguts d'aquesta tesi queda condicionat a l'acceptació de les condicions d'ús establertes per la següent llicència Creative Commons: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/</dc:rights>\n<dcterms:created schemaLocation="http://purl.org/dc/terms/ http://dublincore.org/schemas/xmls/qdc/dcterms.xsd">2017-07-13T19:32:22Z</dcterms:created>\n<dii:Identifier schemaLocation="urn:mpeg:mpeg21:2002:01-DII-NS http://standards.iso.org/ittf/PubliclyAvailableStandards/MPEG-21_schema_files/dii/dii.xsd">urn:hdl:10803/404571</dii:Identifier>\n<d:Resource mimeType="application/pdf" ref="http://www.tdx.cat/bitstream/10803/404571/5/tesi%20cbastida%20final%20TDX.pdf" />\n<dim:field element="contributor" mdschema="dc" qualifier="author">Bastida Serra, Carolina</dim:field>\n<dim:field element="contributor" lang="en_US" mdschema="dc" qualifier="authoremail">cbastida@uda.ad</dim:field>\n<dim:field element="contributor" lang="en_US" mdschema="dc" qualifier="authoremailshow">true</dim:field>\n<dim:field element="contributor" mdschema="dc" qualifier="director">Soler Vilageliu, Olga,</dim:field>\n<dim:field element="contributor" lang="en_US" mdschema="dc" qualifier="authorsendemail">true</dim:field>\n<dim:field element="date" mdschema="dc" qualifier="accessioned">2017-07-13T19:32:22Z</dim:field>\n<dim:field element="date" mdschema="dc" qualifier="available">2017-07-13T19:32:22Z</dim:field>\n<dim:field element="date" mdschema="dc" qualifier="issued">2017-07-04</dim:field>\n<dim:field element="identifier" lang="en_US" mdschema="dc">TD-043-101410/201703</dim:field>\n<dim:field element="identifier" mdschema="dc" qualifier="uri">http://hdl.handle.net/10803/404571</dim:field>\n<dim:field element="identifier" mdschema="dc" qualifier="pdf">http://mediaserver.xpp.cesca.cat/tdx/documents/10/16/17/101617293903721919061630730486451997280/</dim:field>\n<dim:field element="identifier" mdschema="dc" qualifier="pdf">http://mediaserver.csuc.cat/tdx/documents/10/16/17/101617293903721919061630730486451997280/</dim:field>\n<dim:field element="description" lang="en_US" mdschema="dc" qualifier="abstract">Actualment una gran part de la comunicació interpersonal té lloc a través de sistemes de comunicació electrònica textual. Una característica clau d’aquests sistemes és que no disposem d’indicacions corporals i vocals que estan presents a la comunicació presencial; aquest fet és especialment rellevant per a la comunicació d’emocions, que en les interaccions presencials transmetem en gran mesura mitjançant senyals no verbals. En un entorn on comuniquem emocions de manera constant mitjançant el canal textual, és essencial conèixer quines estratègies emprem per transmetre els nostres estats emocionals, i també amb quina precisió identifiquem les emocions dels nostres interlocutors. Aquestes estratègies poden variar en funció de diversos factors, com ara el sistema de comunicació electrònica emprat, l’edat i el gènere dels usuaris, o la llengua de comunicació. Amb aquesta recerca volem analitzar l’ús i la identificació dels recursos emocionals a la comunicació electrònica textual en català. Proposem, basant-nos en la recerca existent, dues variables que podrien tenir un efecte en aquests usos: el gènere i l’edat dels usuaris. El tema de la comunicació d’emocions en les interaccions electròniques textuals no és nou, però no disposem de descripcions sistemàtiques basades en dades empíriques dels recursos textuals que s’empren en entorns electrònics concrets i en grups concrets. A més, la immensa majoria de recerques relacionades es basen en dades de la llengua anglesa. Per assolir l’objectiu de la recerca proposem una metodologia mixta, que combina dues tasques experimentals i l’anàlisi d’un corpus de llenguatge espontani. Les tasques experimentals ens han de permetre conèixer quins recursos s’utilitzen per expressar emocions a la comunicació electrònica textual en català i fins a quin punt aquests recursos faciliten la identificació d’aquestes emocions. L’anàlisi de corpus ens permetrà observar l’ús d’aquests recursos en un entorn natural de producció de llenguatge. El tractament de les dades té components quantitatius i qualitatius. Els resultats han de permetre obtenir una descripció dels recursos més habituals per expressar emocions a la comunicació electrònica textual en llengua catalana, així com determinar la influència del gènere i l’edat en l’ús d’aquests recursos. Alhora, esperem que les troballes puguin servir com a fonament per a altres recerques, sobretot en l’àmbit aplicat de l’anàlisi de sentiments.</dim:field>\n<dim:field element="description" lang="en_US" mdschema="dc" qualifier="abstract">A large proportion of interpersonal communication currently takes place through text-based electronic communication systems. A key feature of these systems is that they lack the vocal and bodily cues found in face-to-face communication. This is particularly relevant when it comes to express emotions, which, in face-to-face settings, are transmitted to a large extent through nonverbal signals. In a textual channel we still need to communicate our emotions, so it becomes essential to know which strategies are used to transmit our emotional states, and also whether we are able to precisely identify our interactants’ emotions. Those strategies may vary according to several factors, such as the communication system used, users’ age and gender, or the language of communication. The aim of this research is to analyse the use and identification of the emotional strategies in text- based electronic communication in Catalan. On the basis of previous research, we propose two variables that may have an effect on those uses: gender and age. The topic of emotion communication in text-based electronic interactions is not new, but we lack systematic descriptions based on empirical data of the textual strategies used in specific electronic settings and by specific groups. Moreover, the vast majority of research is based on English language data. In order to achieve the research goals we set out a mixed methodology, which combines two experimental tasks and a spontaneous language corpus analysis. The experimental tasks should allow us to gather knowledge about the strategies used to express emotions in Catalan language through text-based electronic communication, and to which extent such strategies facilitate the identification of emotions. The corpus analysis will enable the observation of those strategies used in a natural language setting. The data are processed with both quantitative and qualitative approaches. The results should allow us to obtain a description of the most frequent strategies to express emotions in text-based electronic communication in Catalan, as well as to determine the influence of gender and age in the use of such strategies. At the same time, we hope that our findings will be useful as a foundation for further research, especially in the applied research field of sentiment analysis.</dim:field>\n<dim:field element="description" lang="en" mdschema="dc" qualifier="provenance">Submitted by UdA UdA (tdx@uda.ad) on 2017-07-13T19:32:22Z No. of bitstreams: 2 BASTIDATesiDoctoral.pdf: 5141714 bytes, checksum: ef56bbd2b1e862a563851e1834480fdd (MD5) license_rdf: 0 bytes, checksum: d41d8cd98f00b204e9800998ecf8427e (MD5)</dim:field>\n<dim:field element="description" lang="en" mdschema="dc" qualifier="provenance">Made available in DSpace on 2017-07-13T19:32:22Z (GMT). No. of bitstreams: 2 BASTIDATesiDoctoral.pdf: 5141714 bytes, checksum: ef56bbd2b1e862a563851e1834480fdd (MD5) license_rdf: 0 bytes, checksum: d41d8cd98f00b204e9800998ecf8427e (MD5) Previous issue date: 2017-07-04</dim:field>\n<dim:field element="format" lang="en_US" mdschema="dc" qualifier="extent">438 p.</dim:field>\n<dim:field element="language" lang="en_US" mdschema="dc" qualifier="iso">cat</dim:field>\n<dim:field element="publisher" mdschema="dc">Universitat d'Andorra</dim:field>\n<dim:field element="rights" mdschema="dc" qualifier="license">L'accés als continguts d'aquesta tesi queda condicionat a l'acceptació de les condicions d'ús establertes per la següent llicència Creative Commons: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="en_US" mdschema="dc">Comunicació electrònica</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="en_US" mdschema="dc">Emocions</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="en_US" mdschema="dc">Anàlisi del discurs electrònic</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="en_US" mdschema="dc">Missatgeria instantània</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="en_US" mdschema="dc">Electronic communication</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="en_US" mdschema="dc">Computer-mediated communication</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="en_US" mdschema="dc">Emotions</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="en_US" mdschema="dc">Computer- mediated discourse analysis</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="en_US" mdschema="dc">Instant messaging</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="en_US" mdschema="dc" qualifier="other">Lingüística, Psicologia del llenguatge</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="en_US" mdschema="dc" qualifier="udc">81</dim:field>\n<dim:field element="title" lang="en_US" mdschema="dc">Emocions i comunicació electrònica textual en català. Un estudi multimetodològic dels recursos emprats per adolescents i adults joves</dim:field>\n<dim:field element="embargo" lang="en_US" mdschema="dc" qualifier="terms">cap</dim:field>\n<title>Emocions i comunicació electrònica textual en català. Un estudi multimetodològic dels recursos emprats per adolescents i adults joves</title>\n<creator>Bastida Serra, Carolina</creator>\n<contributor>Soler Vilageliu, Olga,</contributor>\n<subject>Anàlisi del discurs electrònic</subject>\n<subject>Computer- mediated discourse analysis</subject>\n<description>Actualment una gran part de la comunicació interpersonal té lloc a través de sistemes de comunicació electrònica textual. Una característica clau d’aquests sistemes és que no disposem d’indicacions corporals i vocals que estan presents a la comunicació presencial; aquest fet és especialment rellevant per a la comunicació d’emocions, que en les interaccions presencials transmetem en gran mesura mitjançant senyals no verbals. En un entorn on comuniquem emocions de manera constant mitjançant el canal textual, és essencial conèixer quines estratègies emprem per transmetre els nostres estats emocionals, i també amb quina precisió identifiquem les emocions dels nostres interlocutors. Aquestes estratègies poden variar en funció de diversos factors, com ara el sistema de comunicació electrònica emprat, l’edat i el gènere dels usuaris, o la llengua de comunicació. Amb aquesta recerca volem analitzar l’ús i la identificació dels recursos emocionals a la comunicació electrònica textual en català. Proposem, basant-nos en la recerca existent, dues variables que podrien tenir un efecte en aquests usos: el gènere i l’edat dels usuaris. El tema de la comunicació d’emocions en les interaccions electròniques textuals no és nou, però no disposem de descripcions sistemàtiques basades en dades empíriques dels recursos textuals que s’empren en entorns electrònics concrets i en grups concrets. A més, la immensa majoria de recerques relacionades es basen en dades de la llengua anglesa. Per assolir l’objectiu de la recerca proposem una metodologia mixta, que combina dues tasques experimentals i l’anàlisi d’un corpus de llenguatge espontani. Les tasques experimentals ens han de permetre conèixer quins recursos s’utilitzen per expressar emocions a la comunicació electrònica textual en català i fins a quin punt aquests recursos faciliten la identificació d’aquestes emocions. L’anàlisi de corpus ens permetrà observar l’ús d’aquests recursos en un entorn natural de producció de llenguatge. El tractament de les dades té components quantitatius i qualitatius. Els resultats han de permetre obtenir una descripció dels recursos més habituals per expressar emocions a la comunicació electrònica textual en llengua catalana, així com determinar la influència del gènere i l’edat en l’ús d’aquests recursos. Alhora, esperem que les troballes puguin servir com a fonament per a altres recerques, sobretot en l’àmbit aplicat de l’anàlisi de sentiments.</description>\n<description>A large proportion of interpersonal communication currently takes place through text-based electronic communication systems. A key feature of these systems is that they lack the vocal and bodily cues found in face-to-face communication. This is particularly relevant when it comes to express emotions, which, in face-to-face settings, are transmitted to a large extent through nonverbal signals. In a textual channel we still need to communicate our emotions, so it becomes essential to know which strategies are used to transmit our emotional states, and also whether we are able to precisely identify our interactants’ emotions. Those strategies may vary according to several factors, such as the communication system used, users’ age and gender, or the language of communication. The aim of this research is to analyse the use and identification of the emotional strategies in text- based electronic communication in Catalan. On the basis of previous research, we propose two variables that may have an effect on those uses: gender and age. The topic of emotion communication in text-based electronic interactions is not new, but we lack systematic descriptions based on empirical data of the textual strategies used in specific electronic settings and by specific groups. Moreover, the vast majority of research is based on English language data. In order to achieve the research goals we set out a mixed methodology, which combines two experimental tasks and a spontaneous language corpus analysis. The experimental tasks should allow us to gather knowledge about the strategies used to express emotions in Catalan language through text-based electronic communication, and to which extent such strategies facilitate the identification of emotions. The corpus analysis will enable the observation of those strategies used in a natural language setting. The data are processed with both quantitative and qualitative approaches. The results should allow us to obtain a description of the most frequent strategies to express emotions in text-based electronic communication in Catalan, as well as to determine the influence of gender and age in the use of such strategies. At the same time, we hope that our findings will be useful as a foundation for further research, especially in the applied research field of sentiment analysis.</description>\n<rights>L'accés als continguts d'aquesta tesi queda condicionat a l'acceptació de les condicions d'ús establertes per la següent llicència Creative Commons: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/</rights>\n<subfield code="a">Bastida Serra, Carolina</subfield>\n<subfield code="a">Actualment una gran part de la comunicació interpersonal té lloc a través de sistemes de comunicació electrònica textual. Una característica clau d’aquests sistemes és que no disposem d’indicacions corporals i vocals que estan presents a la comunicació presencial; aquest fet és especialment rellevant per a la comunicació d’emocions, que en les interaccions presencials transmetem en gran mesura mitjançant senyals no verbals. En un entorn on comuniquem emocions de manera constant mitjançant el canal textual, és essencial conèixer quines estratègies emprem per transmetre els nostres estats emocionals, i també amb quina precisió identifiquem les emocions dels nostres interlocutors. Aquestes estratègies poden variar en funció de diversos factors, com ara el sistema de comunicació electrònica emprat, l’edat i el gènere dels usuaris, o la llengua de comunicació. Amb aquesta recerca volem analitzar l’ús i la identificació dels recursos emocionals a la comunicació electrònica textual en català. Proposem, basant-nos en la recerca existent, dues variables que podrien tenir un efecte en aquests usos: el gènere i l’edat dels usuaris. El tema de la comunicació d’emocions en les interaccions electròniques textuals no és nou, però no disposem de descripcions sistemàtiques basades en dades empíriques dels recursos textuals que s’empren en entorns electrònics concrets i en grups concrets. A més, la immensa majoria de recerques relacionades es basen en dades de la llengua anglesa. Per assolir l’objectiu de la recerca proposem una metodologia mixta, que combina dues tasques experimentals i l’anàlisi d’un corpus de llenguatge espontani. Les tasques experimentals ens han de permetre conèixer quins recursos s’utilitzen per expressar emocions a la comunicació electrònica textual en català i fins a quin punt aquests recursos faciliten la identificació d’aquestes emocions. L’anàlisi de corpus ens permetrà observar l’ús d’aquests recursos en un entorn natural de producció de llenguatge. El tractament de les dades té components quantitatius i qualitatius. Els resultats han de permetre obtenir una descripció dels recursos més habituals per expressar emocions a la comunicació electrònica textual en llengua catalana, així com determinar la influència del gènere i l’edat en l’ús d’aquests recursos. Alhora, esperem que les troballes puguin servir com a fonament per a altres recerques, sobretot en l’àmbit aplicat de l’anàlisi de sentiments.</subfield>\n<subfield code="a">A large proportion of interpersonal communication currently takes place through text-based electronic communication systems. A key feature of these systems is that they lack the vocal and bodily cues found in face-to-face communication. This is particularly relevant when it comes to express emotions, which, in face-to-face settings, are transmitted to a large extent through nonverbal signals. In a textual channel we still need to communicate our emotions, so it becomes essential to know which strategies are used to transmit our emotional states, and also whether we are able to precisely identify our interactants’ emotions. Those strategies may vary according to several factors, such as the communication system used, users’ age and gender, or the language of communication. The aim of this research is to analyse the use and identification of the emotional strategies in text- based electronic communication in Catalan. On the basis of previous research, we propose two variables that may have an effect on those uses: gender and age. The topic of emotion communication in text-based electronic interactions is not new, but we lack systematic descriptions based on empirical data of the textual strategies used in specific electronic settings and by specific groups. Moreover, the vast majority of research is based on English language data. In order to achieve the research goals we set out a mixed methodology, which combines two experimental tasks and a spontaneous language corpus analysis. The experimental tasks should allow us to gather knowledge about the strategies used to express emotions in Catalan language through text-based electronic communication, and to which extent such strategies facilitate the identification of emotions. The corpus analysis will enable the observation of those strategies used in a natural language setting. The data are processed with both quantitative and qualitative approaches. The results should allow us to obtain a description of the most frequent strategies to express emotions in text-based electronic communication in Catalan, as well as to determine the influence of gender and age in the use of such strategies. At the same time, we hope that our findings will be useful as a foundation for further research, especially in the applied research field of sentiment analysis.</subfield>\n<subfield code="a">Comunicació electrònica</subfield>\n<subfield code="a">Anàlisi del discurs electrònic</subfield>\n<subfield code="a">Missatgeria instantània</subfield>\n<subfield code="a">Electronic communication</subfield>\n<subfield code="a">Computer-mediated communication</subfield>\n<subfield code="a">Computer- mediated discourse analysis</subfield>\n<subfield code="a">Instant messaging</subfield>\n<subfield code="a">Emocions i comunicació electrònica textual en català. Un estudi multimetodològic dels recursos emprats per adolescents i adults joves</subfield>\n<subfield code="b">Universitat d'Andorra,</subfield>\n<controlfield tag="008">AAMMDDs1703 sp ||||fsm||||0|| 0 cat|c</controlfield>\n<subfield code="a">Bastida Serra, Carolina,</subfield>\n<subfield code="a">1 recurs en línia (438 pàgines)</subfield>\n<subfield code="a">Soler Vilageliu, Olga,,</subfield>\n<subfield code="a">DL TD-043-101410/201703</subfield>\n<mets ID=" DSpace_ITEM_10803-404571" OBJID=" hdl:10803/404571" PROFILE="DSpace METS SIP Profile 1.0" TYPE="DSpace ITEM" schemaLocation="http://www.loc.gov/METS/ http://www.loc.gov/standards/mets/mets.xsd">\n<mods:namePart>Bastida Serra, Carolina</mods:namePart>\n<mods:namePart>Soler Vilageliu, Olga,</mods:namePart>\n<mods:identifier type="en_US" />\n<mods:abstract>Actualment una gran part de la comunicació interpersonal té lloc a través de sistemes de comunicació electrònica textual. Una característica clau d’aquests sistemes és que no disposem d’indicacions corporals i vocals que estan presents a la comunicació presencial; aquest fet és especialment rellevant per a la comunicació d’emocions, que en les interaccions presencials transmetem en gran mesura mitjançant senyals no verbals. En un entorn on comuniquem emocions de manera constant mitjançant el canal textual, és essencial conèixer quines estratègies emprem per transmetre els nostres estats emocionals, i també amb quina precisió identifiquem les emocions dels nostres interlocutors. Aquestes estratègies poden variar en funció de diversos factors, com ara el sistema de comunicació electrònica emprat, l’edat i el gènere dels usuaris, o la llengua de comunicació. Amb aquesta recerca volem analitzar l’ús i la identificació dels recursos emocionals a la comunicació electrònica textual en català. Proposem, basant-nos en la recerca existent, dues variables que podrien tenir un efecte en aquests usos: el gènere i l’edat dels usuaris. El tema de la comunicació d’emocions en les interaccions electròniques textuals no és nou, però no disposem de descripcions sistemàtiques basades en dades empíriques dels recursos textuals que s’empren en entorns electrònics concrets i en grups concrets. A més, la immensa majoria de recerques relacionades es basen en dades de la llengua anglesa. Per assolir l’objectiu de la recerca proposem una metodologia mixta, que combina dues tasques experimentals i l’anàlisi d’un corpus de llenguatge espontani. Les tasques experimentals ens han de permetre conèixer quins recursos s’utilitzen per expressar emocions a la comunicació electrònica textual en català i fins a quin punt aquests recursos faciliten la identificació d’aquestes emocions. L’anàlisi de corpus ens permetrà observar l’ús d’aquests recursos en un entorn natural de producció de llenguatge. El tractament de les dades té components quantitatius i qualitatius. Els resultats han de permetre obtenir una descripció dels recursos més habituals per expressar emocions a la comunicació electrònica textual en llengua catalana, així com determinar la influència del gènere i l’edat en l’ús d’aquests recursos. Alhora, esperem que les troballes puguin servir com a fonament per a altres recerques, sobretot en l’àmbit aplicat de l’anàlisi de sentiments.</mods:abstract>\n<mods:topic>Anàlisi del discurs electrònic</mods:topic>\n<mods:topic>Computer- mediated discourse analysis</mods:topic>\n<mods:title>Emocions i comunicació electrònica textual en català. Un estudi multimetodològic dels recursos emprats per adolescents i adults joves</mods:title>\n<premis:originalName>tesi cbastida final TDX.pdf</premis:originalName>\n<file ADMID="FO_10803_404571_5" CHECKSUM="59dca58fe38c2ed40db1699372b41f17" CHECKSUMTYPE="MD5" GROUPID="GROUP_BITSTREAM_10803_404571_5" ID="BITSTREAM_ORIGINAL_10803_404571_5" MIMETYPE="application/pdf" SEQ="5" SIZE="5245092">\n<FLocat LOCTYPE="URL" href="http://www.tdx.cat/bitstream/10803/404571/5/tesi%20cbastida%20final%20TDX.pdf" type="simple" />\n<div ADMID="DMD_10803_404571" TYPE="DSpace Object Contents">\n<fptr FILEID="BITSTREAM_ORIGINAL_10803_404571_5" />\n<mods:abstract>A large proportion of interpersonal communication currently takes place through text-based electronic communication systems. A key feature of these systems is that they lack the vocal and bodily cues found in face-to-face communication. This is particularly relevant when it comes to express emotions, which, in face-to-face settings, are transmitted to a large extent through nonverbal signals. In a textual channel we still need to communicate our emotions, so it becomes essential to know which strategies are used to transmit our emotional states, and also whether we are able to precisely identify our interactants’ emotions. Those strategies may vary according to several factors, such as the communication system used, users’ age and gender, or the language of communication. The aim of this research is to analyse the use and identification of the emotional strategies in text- based electronic communication in Catalan. On the basis of previous research, we propose two variables that may have an effect on those uses: gender and age. The topic of emotion communication in text-based electronic interactions is not new, but we lack systematic descriptions based on empirical data of the textual strategies used in specific electronic settings and by specific groups. Moreover, the vast majority of research is based on English language data. In order to achieve the research goals we set out a mixed methodology, which combines two experimental tasks and a spontaneous language corpus analysis. The experimental tasks should allow us to gather knowledge about the strategies used to express emotions in Catalan language through text-based electronic communication, and to which extent such strategies facilitate the identification of emotions. The corpus analysis will enable the observation of those strategies used in a natural language setting. The data are processed with both quantitative and qualitative approaches. The results should allow us to obtain a description of the most frequent strategies to express emotions in text-based electronic communication in Catalan, as well as to determine the influence of gender and age in the use of such strategies. At the same time, we hope that our findings will be useful as a foundation for further research, especially in the applied research field of sentiment analysis.</mods:abstract>\n<mods:accessCondition type="useAndReproduction">L'accés als continguts d'aquesta tesi queda condicionat a l'acceptació de les condicions d'ús establertes per la següent llicència Creative Commons: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/</mods:accessCondition>\n<atom:link href="http://hdl.handle.net/10803/404571" rel="alternate" />\n<atom:link href="http://hdl.handle.net/10803/404571/ore.xml" rel="http://www.openarchives.org/ore/terms/describes" />\n<atom:link href="http://hdl.handle.net/10803/404571/ore.xml#atom" rel="self" type="application/atom+xml" />\n<atom:title>Emocions i comunicació electrònica textual en català. Un estudi multimetodològic dels recursos emprats per adolescents i adults joves</atom:title>\n<atom:name>Bastida Serra, Carolina</atom:name>\n<atom:category scheme="http://www.openarchives.org/ore/atom/modified" term="2017-07-13T19:32:22Z" />\n<atom:link href="http://www.tdx.cat/bitstream/10803/404571/5/tesi%20cbastida%20final%20TDX.pdf" length="5245092" rel="http://www.openarchives.org/ore/terms/aggregates" title="tesi cbastida final TDX.pdf" type="application/pdf" />\n<dcterms:abstract>Actualment una gran part de la comunicació interpersonal té lloc a través de sistemes de comunicació electrònica textual. Una característica clau d’aquests sistemes és que no disposem d’indicacions corporals i vocals que estan presents a la comunicació presencial; aquest fet és especialment rellevant per a la comunicació d’emocions, que en les interaccions presencials transmetem en gran mesura mitjançant senyals no verbals. En un entorn on comuniquem emocions de manera constant mitjançant el canal textual, és essencial conèixer quines estratègies emprem per transmetre els nostres estats emocionals, i també amb quina precisió identifiquem les emocions dels nostres interlocutors. Aquestes estratègies poden variar en funció de diversos factors, com ara el sistema de comunicació electrònica emprat, l’edat i el gènere dels usuaris, o la llengua de comunicació. Amb aquesta recerca volem analitzar l’ús i la identificació dels recursos emocionals a la comunicació electrònica textual en català. Proposem, basant-nos en la recerca existent, dues variables que podrien tenir un efecte en aquests usos: el gènere i l’edat dels usuaris. El tema de la comunicació d’emocions en les interaccions electròniques textuals no és nou, però no disposem de descripcions sistemàtiques basades en dades empíriques dels recursos textuals que s’empren en entorns electrònics concrets i en grups concrets. A més, la immensa majoria de recerques relacionades es basen en dades de la llengua anglesa. Per assolir l’objectiu de la recerca proposem una metodologia mixta, que combina dues tasques experimentals i l’anàlisi d’un corpus de llenguatge espontani. Les tasques experimentals ens han de permetre conèixer quins recursos s’utilitzen per expressar emocions a la comunicació electrònica textual en català i fins a quin punt aquests recursos faciliten la identificació d’aquestes emocions. L’anàlisi de corpus ens permetrà observar l’ús d’aquests recursos en un entorn natural de producció de llenguatge. El tractament de les dades té components quantitatius i qualitatius. Els resultats han de permetre obtenir una descripció dels recursos més habituals per expressar emocions a la comunicació electrònica textual en llengua catalana, així com determinar la influència del gènere i l’edat en l’ús d’aquests recursos. Alhora, esperem que les troballes puguin servir com a fonament per a altres recerques, sobretot en l’àmbit aplicat de l’anàlisi de sentiments.</dcterms:abstract>\n<dcterms:abstract>A large proportion of interpersonal communication currently takes place through text-based electronic communication systems. A key feature of these systems is that they lack the vocal and bodily cues found in face-to-face communication. This is particularly relevant when it comes to express emotions, which, in face-to-face settings, are transmitted to a large extent through nonverbal signals. In a textual channel we still need to communicate our emotions, so it becomes essential to know which strategies are used to transmit our emotional states, and also whether we are able to precisely identify our interactants’ emotions. Those strategies may vary according to several factors, such as the communication system used, users’ age and gender, or the language of communication. The aim of this research is to analyse the use and identification of the emotional strategies in text- based electronic communication in Catalan. On the basis of previous research, we propose two variables that may have an effect on those uses: gender and age. The topic of emotion communication in text-based electronic interactions is not new, but we lack systematic descriptions based on empirical data of the textual strategies used in specific electronic settings and by specific groups. Moreover, the vast majority of research is based on English language data. In order to achieve the research goals we set out a mixed methodology, which combines two experimental tasks and a spontaneous language corpus analysis. The experimental tasks should allow us to gather knowledge about the strategies used to express emotions in Catalan language through text-based electronic communication, and to which extent such strategies facilitate the identification of emotions. The corpus analysis will enable the observation of those strategies used in a natural language setting. The data are processed with both quantitative and qualitative approaches. The results should allow us to obtain a description of the most frequent strategies to express emotions in text-based electronic communication in Catalan, as well as to determine the influence of gender and age in the use of such strategies. At the same time, we hope that our findings will be useful as a foundation for further research, especially in the applied research field of sentiment analysis.</dcterms:abstract>\n<field name="value">Bastida Serra, Carolina</field>\n<field name="value">Soler Vilageliu, Olga,</field>\n<field name="value">Actualment una gran part de la comunicació interpersonal té lloc a través de sistemes de comunicació electrònica textual. Una característica clau d’aquests sistemes és que no disposem d’indicacions corporals i vocals que estan presents a la comunicació presencial; aquest fet és especialment rellevant per a la comunicació d’emocions, que en les interaccions presencials transmetem en gran mesura mitjançant senyals no verbals. En un entorn on comuniquem emocions de manera constant mitjançant el canal textual, és essencial conèixer quines estratègies emprem per transmetre els nostres estats emocionals, i també amb quina precisió identifiquem les emocions dels nostres interlocutors. Aquestes estratègies poden variar en funció de diversos factors, com ara el sistema de comunicació electrònica emprat, l’edat i el gènere dels usuaris, o la llengua de comunicació. Amb aquesta recerca volem analitzar l’ús i la identificació dels recursos emocionals a la comunicació electrònica textual en català. Proposem, basant-nos en la recerca existent, dues variables que podrien tenir un efecte en aquests usos: el gènere i l’edat dels usuaris. El tema de la comunicació d’emocions en les interaccions electròniques textuals no és nou, però no disposem de descripcions sistemàtiques basades en dades empíriques dels recursos textuals que s’empren en entorns electrònics concrets i en grups concrets. A més, la immensa majoria de recerques relacionades es basen en dades de la llengua anglesa. Per assolir l’objectiu de la recerca proposem una metodologia mixta, que combina dues tasques experimentals i l’anàlisi d’un corpus de llenguatge espontani. Les tasques experimentals ens han de permetre conèixer quins recursos s’utilitzen per expressar emocions a la comunicació electrònica textual en català i fins a quin punt aquests recursos faciliten la identificació d’aquestes emocions. L’anàlisi de corpus ens permetrà observar l’ús d’aquests recursos en un entorn natural de producció de llenguatge. El tractament de les dades té components quantitatius i qualitatius. Els resultats han de permetre obtenir una descripció dels recursos més habituals per expressar emocions a la comunicació electrònica textual en llengua catalana, així com determinar la influència del gènere i l’edat en l’ús d’aquests recursos. Alhora, esperem que les troballes puguin servir com a fonament per a altres recerques, sobretot en l’àmbit aplicat de l’anàlisi de sentiments.</field>\n<field name="value">A large proportion of interpersonal communication currently takes place through text-based electronic communication systems. A key feature of these systems is that they lack the vocal and bodily cues found in face-to-face communication. This is particularly relevant when it comes to express emotions, which, in face-to-face settings, are transmitted to a large extent through nonverbal signals. In a textual channel we still need to communicate our emotions, so it becomes essential to know which strategies are used to transmit our emotional states, and also whether we are able to precisely identify our interactants’ emotions. Those strategies may vary according to several factors, such as the communication system used, users’ age and gender, or the language of communication. The aim of this research is to analyse the use and identification of the emotional strategies in text- based electronic communication in Catalan. On the basis of previous research, we propose two variables that may have an effect on those uses: gender and age. The topic of emotion communication in text-based electronic interactions is not new, but we lack systematic descriptions based on empirical data of the textual strategies used in specific electronic settings and by specific groups. Moreover, the vast majority of research is based on English language data. In order to achieve the research goals we set out a mixed methodology, which combines two experimental tasks and a spontaneous language corpus analysis. The experimental tasks should allow us to gather knowledge about the strategies used to express emotions in Catalan language through text-based electronic communication, and to which extent such strategies facilitate the identification of emotions. The corpus analysis will enable the observation of those strategies used in a natural language setting. The data are processed with both quantitative and qualitative approaches. The results should allow us to obtain a description of the most frequent strategies to express emotions in text-based electronic communication in Catalan, as well as to determine the influence of gender and age in the use of such strategies. At the same time, we hope that our findings will be useful as a foundation for further research, especially in the applied research field of sentiment analysis.</field>\n<field name="value">Submitted by UdA UdA (tdx@uda.ad) on 2017-07-13T19:32:22Z No. of bitstreams: 2 BASTIDATesiDoctoral.pdf: 5141714 bytes, checksum: ef56bbd2b1e862a563851e1834480fdd (MD5) license_rdf: 0 bytes, checksum: d41d8cd98f00b204e9800998ecf8427e (MD5)</field>\n<field name="value">Made available in DSpace on 2017-07-13T19:32:22Z (GMT). No. of bitstreams: 2 BASTIDATesiDoctoral.pdf: 5141714 bytes, checksum: ef56bbd2b1e862a563851e1834480fdd (MD5) license_rdf: 0 bytes, checksum: d41d8cd98f00b204e9800998ecf8427e (MD5) Previous issue date: 2017-07-04</field>\n<field name="value">438 p.</field>\n<field name="value">Universitat d'Andorra</field>\n<field name="value">L'accés als continguts d'aquesta tesi queda condicionat a l'acceptació de les condicions d'ús establertes per la següent llicència Creative Commons: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/</field>\n<field name="value">Comunicació electrònica</field>\n<field name="value">Anàlisi del discurs electrònic</field>\n<field name="value">Missatgeria instantània</field>\n<field name="value">Electronic communication</field>\n<field name="value">Computer-mediated communication</field>\n<field name="value">Computer- mediated discourse analysis</field>\n<field name="value">Instant messaging</field>\n<field name="value">Lingüística, Psicologia del llenguatge</field>\n<field name="value">Emocions i comunicació electrònica textual en català. Un estudi multimetodològic dels recursos emprats per adolescents i adults joves</field>\n<field name="name">tesi cbastida final TDX.pdf.xml</field>\n<field name="originalName">tesi cbastida final TDX.pdf.xml</field>\n<field name="name">tesi cbastida final TDX.pdf</field>\n<field name="originalName">tesi cbastida final TDX.pdf</field>\n<field name="lastModifyDate">2017-09-14 10:01:44.355</field>


PREGUNTES FREQÜENTS SOBRE L’ACOLLIDA DE LES PERSONES REFUGIADES UCRAÏNESES PER A ENS LOCALS — Drets Civils\nPREGUNTES FREQÜENTS SOBRE L’ACOLLIDA DE LES PERSONES REFUGIADES UCRAÏNESES PER A ENS LOCALS És un recull de la informació disponible per part de la Generalitat i la gestió de les arribades de persones derivada de la guerra a Ucraïna. https://dretscivils.paeria.cat/acollida-de-les-persones-migrades/-1/preguntes-frequents-sobre-l2019acollida-de-les-persones-refugiades-ucraineses-per-a-ens-locals https://dretscivils.paeria.cat/acollida-de-les-persones-migrades/-1/preguntes-frequents-sobre-l2019acollida-de-les-persones-refugiades-ucraineses-per-a-ens-locals/@@images/image/large https://dretscivils.paeria.cat/acollida-de-les-persones-migrades/-1/preguntes-frequents-sobre-l2019acollida-de-les-persones-refugiades-ucraineses-per-a-ens-locals/@@images/image/large\nÉs un recull de la informació disponible per part de la Generalitat i la gestió de les arribades de persones derivada de la guerra a Ucraïna.\nAquesta informació data del 30 de març del 2022 i pot ser subjecte a modificacions a mesura que els diferents departaments implicats tinguin més informacions rellevants o es posin en marxa nous serveis d’interès pels ajuntaments, consells comarcals i altres organismes supramunicipals.\nTambé disposeu d’aquesta informació a la pàgina web: https://web.gencat.cat/ca/ucraina/administracio-local/\nMentre no s’habiliti la tramitació de la protecció temporal, els ajuntaments han d’empadronar les persones ucraïneses acollides en famílies al seu municipi?\nA partir del divendres dia 19 de març s’inicia a Catalunya el procediment de protecció temporal que estableix la directiva europea del passat 3 de març, que garanteix dret de moviment, residència i treball a totes les persones que fugen de la guerra a Ucraïna, sigui quina sigui la seva nacionalitat.\nCal empadronar les persones acollides en famílies o allotjaments habilitats per a l’acollida d’emergència als nostres municipis i que manifestin la seva intenció de quedar-s’hi encara que sigui provisionalment, en un termini de temps moderat.\nSi no disposen de passaport o el tenen caducat, primer hauran de fer el tràmit al Consolat\nQuè hem de fer amb les persones que arriben al municipi i no tenen allotjament garantit?\nTrucar al telèfon 900 500 912 que ofereix atenció també en ucraïnès. També poden dirigir-se a les tècniques d’acollida del seu municipi o consell comarcal.\nSe'ls informarà dels espais de primera acollida, dels serveis als quals poden accedir i on allotjar-se, si ho necessiten.\nCom es pot acompanyar des dels ajuntaments a les persones refugiades que s’han instal·lat als nostres municipis?\nPodem ajudar fent l’acompanyament en aquests tràmits de proximitat, comptant amb el suport de les tècniques d’acollida del municipi o el consell comarcal:\n- Facilitar la sol·licitud de cita prèvia per a l’obtenció del permís de residència i treball segons l'establert per la directiva europea de protecció temporal en els espais habilitats pel govern de l’Estat.\n- Escolarització dels infants en coordinació amb els serveis territorials del departament d’Educació\n- Acompanyament als Centres d’Atenció Primària per expedir la Targeta Sanitària\n- Accés a serveis socials i ajudes socials\n- Assessorament jurídic a través de la borsa contractada pel Comitè d’Acollida de Persones Refugiades\n- Acompanyament psicològic a través del Departament de Salut o en casos complexos via els serveis que té disponibles el Comitè d’Acollida de Persones Refugiades\n- Facilitar l’accés al servei finançat en el marc del programa Temps x Cures en el cas d’aquells ajuntaments que ja el tinguin en marxa\n- Facilitar l’accés a activitats del lleure municipals\nEn tots els casos s’ha de comunicar l’arribada al municipi de persones que fugen de la guerra d’Ucraïna?\nSí. Per tal de poder dimensionar les necessitats que pot comportar aquesta arribada, n’heu d’informar el Departament d’Igualtat i Feminismes a través dels serveis d’acollida que atenen al municipi (siguin locals o comarcals).\nEstà previst incrementar el personal tècnic d’acollida al territori?\nSí. Per part del Departament d’Igualtat i Feminismes es reforçarà la xarxa d’agents d’acollida al territori, especialment als ens locals més impactats per la situació de contingència D’altra banda, el Govern de la Generalitat espera de l’Estat la confirmació dels fons extraordinaris de contingència confirmats per la Unió Europea per atendre les persones refugiades.\nCom s’ha de produir l’escolarització dels infants i joves? Procediment a seguir des de l’ajuntament per activar aquest recurs. Les escoles tenen recursos suficients per atendre les necessitats d’aquests menors que no coneixen l’idioma?\nEl Departament d’Educació ha establert un protocol per a l’escolarització dels infants, que ja és efectiu a hores d’ara. També està organitzant els reforços per poder establir aules d’acollida allà on siguin necessàries. La informació es pot demanar a les oficines d’escolarització municipals (en cas que en disposin) o demanant informació als propis centres.\nProtocol d’acollida d’alumnat desplaçat de la guerra a Ucraïna als centres educatius\nHi ha previsió d’oferir assistència a les persones nouvingudes que tinguin necessitat de suport psicològic? I assessorament jurídic?\nSí. Pel que fa al suport psicològic, es durà a terme a través del Departament de Salut. Per a casos d’alta especialitat el Departament d’Igualtat i Feminismes disposa d’un servei al qual podeu derivar els casos a través dels tècnics d’acollida territorials.\nL'assessorament jurídic també caldria sol·licitar-lo a través dels serveis d'acollida per tal de ser considerat per derivar al servei especialitzat del qual disposa el Departament d’Igualtat i Feminismes.\nEn poblacions on es disposa d’hotels/albergs/cases de colònies..., hi ha un preu establert per dia d’estada per cobrir els costos als propietaris? En quin termini es preveu fer el pagament?\nLa provisió d’habitatges és administrada majoritàriament per Creu Roja, i en menor mesura per altres entitats especialitzades en refugi. En aquests moments, els allotjaments són temporals per cobrir la primera atenció.\nEl Departament d’Igualtat i Feminismes, amb la intenció de generar un millor equilibri territorial, participa en la detecció d’espais d’acollida, però són les entitats gestores especialitzades en refugi qui negocia la contractació i les condicions contractuals, segons els pressupostos que l’Estat estableix dins el Pla Estatal d’Acollida. No hi ha altres vies de finançament en aquests moments.\nSi disposeu d’un recurs habitacional/hotel/alberg... disponible, ho podeu vehicular a través dels formularis de registre que es van fer avinents en col·laboració amb les entitats municipalistes i el fons català de cooperació, si no disposeu d’aquest formulari, podeu contactar els serveis d’acollida de l’ens local de referència, i l’equip tècnic de referència a les direccions territorials d’Igualtat i Feminismes per tal que us puguin orientar al respecte.\nLes famílies acollidores o les persones ucraïneses arribades a Catalunya rebran algun tipus de suport econòmic per a les despeses bàsiques de manutenció en famílies d’acollida?\nS'estan estudiant diferents solucions, però en aquests moments encara no s’ha establert cap sistema de suport econòmic destinat a les persones arribades d’Ucraïna que resideixen a l’habitatge d’una família acollidora.\nEls ajuntaments cal que tinguin un registre dels particulars que faran l’acollida?\nNo és obligatori, però sí recomanable, ja que pot ser útil a l’hora de fer-los arribar la informació dels tràmits i recursos que corresponguin i també per poder actualitzar la informació sobre les persones arribades i les seves necessitats. Podeu facilitar aquesta informació als agents d’acollida dels vostres municipis i comarques.\nHi ha un model de compromís per a les famílies acollidores?\nNo n’hi ha un de concret en aquests moments. Tampoc disposem d’informació concreta sobre la iniciativa del Ministeri. Alguns municipis n’han creat de propis.\nOn han de tramitar la protecció temporal les persones desplaçades per la guerra a Ucraïna que arriben al municipi?\nDemanant cita prèvia per a ser reconeguts com a beneficiaris de protecció temporal als espais habilitats per l’Estat i empadronant-se al municipi. Cal també notificar-ho a les tècniques d’acollida territorial.\nPodeu trobar el contacte dels diferents espais que tramiten cites per a la protecció temporal al següent enllaç:\nHem recollit material, què en podem fer?\nS’aconsella no recollir material de cap tipus. Si de totes formes ja s’ha recollit, es pot contactar amb Creu Roja.\nExisteix algun servei de traducció per als ens locals?\nEl Govern de la Generalitat està incorporant servei de traduccions a diferents Departaments que atenen tràmits a les persones arribades d’Ucraïna. La Generalitat està treballant en un servei central de traduccions del que es podran beneficiar els ens locals. S’actualitzarà la informació quan aquest servei estigui establert.\nQue hem de fer si ens trobem amb el cas d’alguna persona refugiada que està o ha rebut algun tipus de violència masclista?\nCal considerar que, a banda de situacions que poden viure’s de violència en el marc de la parella o la família, en contextos de guerra i situacions de fugida es poden patir diverses violències sexuals o risc de trata d’éssers humans.\nEl Departament d’Igualtat i Feminismes compta amb el telèfon 900900120 per a l’atenció i informació en situacions de violència masclista. És un telèfon que no deixa rastre i gratuït, que atén també en Ucraïnès.\nEl Departament ha editat també aquest díptic amb recomanacions per a la prevenció en casos de trata.\nAdreces electròniques i contactes:\n- Web de la Generalitat www.ucraina.gencat.cat que recull tota la informació actualitzada, en català i Ucraïnès\n- Departament d’Igualtat i Feminismes, Servei d’Atenció a Persones Migrades i Refugiades a través dels serveis d’acollida adscrits als ens locals de referència.\n- Departament d’Acció Exterior i Govern Obert, temes d’ajut humanitari i atenció relacionada amb catalans a la zona en conflicte: emergències. exteriors@gencat.cat\n- Fons català de cooperació al desenvolupament: info.ucraina@fonscatala.orgTothom que vulgui ser família d’acollida, i tothom que ja estigui amb menors ucraïnesos sense tutors legals, s’ha de posar en contacte amb el departament de Drets Socials a través del telèfon d’Infància Respon. Les persones que vulguin s’han de posar en contacte al 116 111 o mitjançant un correu a dgaia.dso@gencat.cat


El Consell Comarcal de la Garrotxa reclama a L´Alcalde de Sant Jaume de Llierca responsabilitat en les seves declaracions « Argelaguer Vall del Llierca\n« Arcadi Calzada Salavedra ha passat per la comissió d’investigació de les caixes del Parlament de Catalunya\nEl Bisbat de Girona obre la Causa per a la Beatificació dels màrtirs de la Garrotxa »\nThis entry was posted on 30 octubre, 2013 a 10:57\tand is filed under Uncategorized. Etiquetado: Argelaguer, La Vall d´en Bas, Les Planes d’Hostoles, Santa Pau, Barcelona, Besalú, Beuda, Castellfollit de la Roca, Catalunya, Espanya, Garrotxa, Girona, ICV-EUiA, La Vall de Bianya, Lejarza, Les Preses, Lleida, Maià de Montcal, Mieres, Montagut i Oix, Olot, Riudaura, Sales de Llierca, Sant Aniol de Finestres, Sant Feliu de Pallerols, Sant Ferriol, Sant Jaume de Llierca, Sant Joan les Fonts, Tarragona, Tortellà. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, o trackback from your own site.


LES DISCREPÀNCIES DELS PATRIARQUES « Reagrupament Bages\n« VISUALITZACIÓ DE L’ICEBERG INDEPENDENTISTA\nDietari d’una projecció internacional »\nLES DISCREPÀNCIES DELS PATRIARQUES\nL’únic exèrcit disciplinat que li queda a l’ independentisme català, resta al costat de Joan Carretero i s’anomena REAGRUPAMENT.\nLes ànsies de protagonisme d’alguns aspirants a líders independentistes, han deixat en segon terme l’espectacular mobilització ciutadana del 13-D i amenacen amb dividir les il·lusions, les esperances i les forces sobiranistes del nostre país.\nEn aquests moments tenim una tomaquera independentista plena de grifolls, (amb castellà chupones) que no li permeten ni créixer ni desenvolupar-se.\nSi no som capaços d’eliminar-los ja, deixar-li un sol cap i encanyar-la, romandrà ajaguda, patint i sense fer tomàquets de qualitat tota la seva vida.\nPatriotes catalans, tinguem seny, siguem humils i prou generosos per oferir desinteressadament el nostre esforç individual a la causa comuna del poble català, renunciant si cal al nostre ego i afany de notorietat.\nSi només iniciat el conflicte amb l’estat espanyol, cada senyor independentista de Catalunya (no de Afganistan), reclama per a ell i en detriment dels altres el mecenatge del moviment llibertador, es dinamitarà la cohesió dels patriotes catalans.\nL’ ideari de Reagrupament, dóna cabuda, respecta i pot ser perfectament assumit per qualsevol independentista, a més el mètode de llistes obertes que propugna, dona plenes garanties de transparència i imparcialitat , tant als possibles candidats com als seus electors i per últim, es un moviment aglutinador que democràticament es deu als seus socis que tenen un nexe indestructible:\nREAGRUPAMENT, SUMA I NO PAS DIVIDEIX, vine a sumar.\nAquesta entrada fou escrita el diumenge, 20/des/2009 i arxivada a Consulta, General, Opinió. Pot seguir les respostes a aquesta entrada a través de RSS 2.0. Tant els comentaris com els pings estan actualment tancats.