UNED Dénia dóna la benvinguda a l'alumnat del curs 2019 / 20\nCultura - Educació\n04 d'octubre de 2019 - 12: 59\nAquesta setmana han tingut lloc les Jornades Informatives d'Acollida per a tot l'alumnat del CA UNED Dénia, les quals formen part del Pla d'Acollida del CA UNED Dénia i estan dirigides a estudiants que inicien estudis de Grau, Màster, CUID i Accés de 25 i 45 anys al curs acadèmic 2019 / 20 a la UNED. Com a novetat, s'ha introduït la possibilitat de seguir les jornades per videoconferència des de l'aula de Benidorm i també online a distància.\nJornada Informativa d'Acollida\nEl 30 de setembre va tenir lloc la Jornada Informativa d'Acollida dirigida a estudiants de Grau, Màster i CUID i el 3 d'octubre la Jornada Informativa d'Acollida dirigida a estudiants d'Accés. Amb la superació d'aquest curs, estudiants majors de 25 i 45 anys podran accedir a la Universitat.\nTaula amb fullets informatius de la UNED\nLes jornades van ser presidides per l'equip directiu. Raquel Martí, Directora de l'CA UNED Dénia, va presentar al personal directiu i representació d'estudiants, donant també la benvinguda al nou alumnat destacant que "La UNED és l'única universitat que ofereix els estudis en modalitat semipresencial, permetent adaptar el estudis a l'horari laboral o situació personal, i, en ser universitat pública, amb uns preus de matrícula molt accessibles". Així mateix, ha recalcat que "Possiblement moltes persones presents van deixar fa temps els seus estudis i ara heu decidit reprendre. Per això, us volem felicitar i animar, perquè heu fet una molt bona elecció, a l'escollir la nostra universitat, la UNED, la primera a Europa en nombre d'estudiants i també per vosaltres mateixos, ja que experimentareu una satisfacció personal que us acompanyarà en la vostra trajectòria vital i professional ".\nMembres de la UNED es dirigeixen al nou alumnat\nA continuació, cadascuna / o d'elles / us es va presentar donant ànim al nou alumnat, recordant-los que és un camí dur però que amb constància, organització, ganes i iniciativa s'aconsegueix arribar a l'objectiu, a més de gaudir de formar part d'una comunitat universitària d'estudiants dinàmica, desperta i participativa.\nDesprés va tenir lloc la primera exposició, realitzada per Carmen Més, Coordinadora de l'COIO (Centre d'Orientació, Informació i Ocupació) i professora de la UNED Dénia, qui va donar informació general sobre la Universitat i com està organitzat el Centre Associat de Dénia pel que fa a els serveis que ofereix com la Biblioteca, les classes presencials i virtuals, l'oferta acadèmica i de cursos especialitzats, els idiomes, com i on es realitzen els exàmens i finalment, alguns consells sobre com enfrontar-se a les proves presencials.\nLa següent intervenció va ser a càrrec de Claudia Peter, Coordinadora del CUID del Centre Associat a la UNED a Dénia, qui va informar del funcionament del centre d'idiomes de la UNED, equivalent a molts instituts i aules de llengua d'altres universitats al món, destacant que "Els idiomes avui en dia són més importants que mai" i ressaltant els avantatges de tenir professorat nadiu a les aules.\nLes dues xerrades següents van ser sobre els recursos informàtics. La primera, com accedir i usar el CAMPUS UNED per Salvador Fuster, responsable de Virtualització del Centre Associat a la UNED a Dénia. La segona, sobre el web del centre (www.uneddenia.es) i correu electrònic per David Canet, Coordinador Tecnològic del Centre Associat a la UNED de Dénia.\nPer acabar, va intervenir Carolina Artigues, com a representant PAS, donant informació sobre els serveis que ofereix la UNED Dénia, Benidorm i Xàbia, I el suport per a la realització de la matrícula que ofereix la Secretaria d'Estudiants, amb un horari ininterromput de 9: 30h a 21h.


El bloc de l'Est: Política Tim Burton per a sortir de la crisi\nPolítica Tim Burton per a sortir de la crisi\nLes polítiques dels governs europeus per sortir de la crisi semblen tretes del guió d'alguna pel·lícula de terror, a l'estil de "Eduardo Manostijeras" o "Rodarán Cabezas".\nSi per alguna cosa es caracteritzen les mesures polítiques per sortir (improbablement) de la crisi, ja sigui a nivell europeu o a nivell estatal, és per la seva semblança a una pel·lícula de terror, o per tenir la mateixa rigorositat que un metge negligent. Així doncs, es tallen caps, ens deixen el futur en un neguit incert i, a la vegada, ens recomana fumar per tractar-nos un càncer als pulmons. Aquesta podria ser la radiografia còmica de la situació si no fos perquè aquesta és, per naturalesa, molt dramàtica.\nPrimer els governs d'arreu d'Europa, i del món, van intentar reviure els monstres malèfics (la banca), durant aquest període van pensar de dotar-los d'una imatge diferent, després els monstres, veient-se amb força per la injecció de capital, van començar a treure foc per la boca i a exigir als Estats que cedissin davant les seves exigències. Salvant les distàncies fantasioses, aquesta vindria a ser l'evolució de la crisi fins al moment.\nEn aquest moment es fa més que palesa la naturalesa dels governs; uns putxinel·lis de la oligarquia financera, que els fa moure al seu interès. Ara mateix, assistim a les retallades més greus, aquelles que redueixen l'Estat social i del benestar a la seva mínima (i invisible) expressió, que liquiden tot paper públic en l'economia, que redueixen l'estat-nació a una funció exclusivament repressiva i executòria.\nÉs evident que un moment de crisi suposa, a la vegada que una ingent destrucció de forces de treball (la més notòria és la destrucció de llocs de treball), la cerca i ocupació de nous mercats. En un moment en que el mercat cada vegada és més globalitzat, en que només queden alguns mercats per explorar (com els asiàtics, sobre tot Xina i la Índia), els serveis que l'Estat donava a la seva població, amb una vocació pública i no privada, o empresarial, suposen un nou mercat on posar el nas i extreure més beneficis.\nNo és extrany, doncs, que ara l'objectiu sigui el sistema públic de pensions, el desmantellament (o privatització) d'empreses públiques com AENA, o la política liberalitzadora i liquidadora a RENFE. I és que el déficit públic s'ha convertit en l'escusa perfecta per forçar l'aplicació de polítiques anti-socials com la desaparició del subsidi de 426 euros per als aturats de llarga durada. El problema ve quan, deixant de banda l'especulació sobre el deute públic i el neguit (fals) dels mercats, toquem la realitat i palpem que la pèrdua d'aquests 426 euros suposa una tragèdia per a moltes persones que, a partir d'ara, passaran a viure en la pobresa. A més a més, el futur dels treballadors del sector públic, i d'aquestes empreses liberalitzades o privatitzades, és cada vegada més incert, sense oblidar el neguit permanent de tota aquella massa treballadora que no sap fins quan tindrà feina o, fins i tot, fins quan tindrà ingressos.\nAquesta situació tràgica és la que vivim i patim. Si no ho visquéssim diàriament podria semblar una pel·lícula de terror, on el neguit és permanent, on la por s'estén in crecendo i on el final sempre és incert. Són moments d'angoixa, on sembla que la pel·lícula no deixi viu a cap dels seus protagonistes ni a cap dels actors secundaris. Esperem que aquesta pel·lícula no acabi de forma tràgica i, al final, com en gairebé totes les del gènere, acabem amb el monstre o ser maligne que ens infligeix aquestes penes.


Lo Càntich -Revista de Literatura, Art i Cultura-: Notes biogràfiques: «Joan Teixidor i Comes» Empar Sáez Joan Teixidor i Comes (Olot, 1913 - Barcelona, 1992)\n«Joan Teixidor i Comes»\n(Olot, 1913 - Barcelona, 1992)\nNotes biogràfiques: Joan Teixidor i Comes\n"La poesia ens abandona a nosaltres mateixos, i això vol solitud".\nJoan teixidor, Una veu et crida.\nEnguany celebrem el centenari del naixement de Joan Teixidor, una oportunitat per reconèixer el valor literari i la saviesa del poeta olotí. Coincidint amb aquesta commemoració l'Ajuntament d'Olot ha declarat oficialment l'any 2013 com l'any Teixidor. Durant el 2013 tindran lloc una sèrie d'activitats al voltant de la vida i l'obra de l'escriptor per promulgar el llegat literari que ha deixat a la cultura catalana.\n"En última instància, la poesia s'assembla massa al silenci perquè pugui prosperar fàcilment en un món d'agitació i de soroll."\nJoan Teixidor neix el 8 d'abril de 1913 a Olot. Es trasllada a Barcelona on es llicencia en Filosofia i Lletres. Company universitari de Bartomeu Rosselló-Pòrcel i Salvador Espriu, nascuts també el 1913, forma part de la generació que Joan Fuster anomenà "sacrificada"; patiren, en plena joventut, la interrupció del seu trajecte vital i professional a causa de la Guerra Civil i la dictadura. Des de molt jove, Teixidor col·labora en diverses publicacions culturals del moment, com la Revista Mirador i en les pàgines literàries del diari La Publicitat. Amb tan sols dinou anys publica el seu primer llibre de poesia: Poemes 1931, d'inspiració en l'avantguarda i que juntament amb els dos llibres posteriors, Joc partit (1935) i L'aventura fràgil (1937), conformen la seva primera etapa poètica on es recull la sensibilitat post simbolista i l'empremta de la generació castellana del 1927. La seva vessant com a crític literari queda ben palesa quan el 1934 publica un monogràfic sobre Joan Salvat-Papasseit. És fundador amb J.V.Foix de la revista Quaderns de poesia, el 1935, una publicació mensual de gran qualitat artística on s'editen poesies dels millors autors de l'època, en català i en altres llengües, així com articles i comentaris sobre literatura. Manté una gran amistat amb Carles Riba, Salvador Espriu i Joan Vinyoli. L'any 1936 publica una Antologia general de la poesia catalana, amb Martí de Riquer i Miquel i Vergés. La gran activitat intel·lectual de Joan Teixidor fa que tingui l'oportunitat de conèixer grans poetes europeus com Valéry, Éluard, Ungaretti o García Lorca.\nDurant la Guerra Civil es posiciona en el bàndol nacional. Rubió i Balaguer, que, en paraules de Teixidor, li fa com de pare, el du a treballar a la Biblioteca de Catalunya. Posteriorment col·labora amb el setmanari Destino, petit oasi liberal i il·lustrat en una Barcelona grisa, sotmesa a la misèria cultural del franquisme. El 1942 funda l'editorial homònima amb Josep Vergés. És d'aquesta manera que Teixidor es converteix en l'editor dels 46 volums de l'obra completa de Josep Pla. Dos anys més tard, Teixidor i Vergés, crearan el premi literari Nadal.\nDesprés d'uns anys de silenci, el 1948 reprèn la publicació de la seva poesia amb el llibre Camí dels dies. La veu de Teixidor és, en aquest poemari, més personal i despullada, s'ha desprès de les influències post simbolistes dels primers llibres. Els referents poètics de Teixidor, a banda del mestratge de Riba, s'inscriuen en la lírica alemanya, des de Hölderlin a Rilke, però congenia així mateix amb els seus coetanis Espriu i Vinyoli, sumant-hi les influències de molts altres autors entre els quals destaquen Ungaretti i Montale. La seva obra es personalitza amb els anys, la veu de Teixidor es consolida i s'articula al voltant d'una gran personalitat poètica.\nCom en el riu de pedra\nBé et cal el son i el llarg oblit,\nles anyades que llaurin. Cap record\nenterbolint aquesta amarga nit.\nCom en el riu de pedra, maduri el cor.\nCamí dels dies\nEn el llibre següent, El príncep, publicat el 1954, Teixidor aconsegueix una intensitat lírica extraordinària. L'obra sosté el dolor per la pèrdua del fill de set anys; esdevé un dels cants elegíacs més bells de la poesia catalana.\nA milers dormen, en innombrables ciutats.\nPerò n'hi ha un, un només,\nric de memòria en la seva despulla,\ntot ell sol de país treballat\non canten rossinyols i les flors riuen.\nAllà sojornarem. Tot és tardor,\nperò l'or del passat ens enriqueix.\nOn comença i on acaba la vida,\nno ho sabria dir mai.\nAixí com el riu travessa les fronteres,\nnosaltres anem més enllà de la mort.\n"El príncep no ha perdut ni un bri de la seva tibant intensitat. Encara colpeix pel sofriment que traspua i alguns versos tremolen com la injusta fuetada del destí. El temps, però, ha jugat a favor de la poesia i ara, més enllà de l'anècdota, resta la consistència d'una veu vigorosa, d'una profunda elegia, d'un poema impecable." (Isidor Cònsul, 1989).\nDe forma paral·lela a l'obra poètica, Teixidor exerceix la crítica literària. Va ser un articulista fèrtil; els seus treballs eren presents de manera constant i preeminent en revistes i diaris de l'època. Aquesta activitat proporcionava a Teixidor un espai de llibertat on la censura pràcticament no hi intervenia. Segons Rosa Vilanova, la crítica literària de Teixidor ve definida per dues grans característiques: per una banda, la independència de criteri i, per l'altra, el seu eclecticisme. A Cinc poetes (1969), Teixidor escriu sobre Joan Maragall, Guerau de Liost, Joan Salvat-Papasseit, Carles Riba i Salvador Espriu. En aquest volum mostra un gran domini de la prosa assagística en parlar dels seus referents lírics més propers.\nDes dels anys quaranta comença a escriure també sobre art; li interessen les manifestacions artístiques d'avantguarda com Dau al Set, Tàpies, Ponç o Brossa. El 1957 apareix un dels volums miscel·lanis en què combina la crítica literària i de les arts plàstiques, Entre les lletres i les arts. Com a articulista i creador en prosa destaca per una vastíssima i excelsa producció aplegada en alguns llibres que actualment es troben exhaurits (tan sols es poden aconseguir a la Biblioteca d'Olot): Tot apuntat: 1965-1975, Apunts encara: 1938-1985, Els anys i els llocs (1985), Més apunts: 1986-1989. En forma de dietari personal, en aquests volums reuneix diversos textos on desfilen paisatges, poetes, llibres, pintors, quadres, records dels mons que es perden i d'aquells que es guanyen.\nEmmarcats en la intensa activitat cultural de Teixidor i en la crítica d'art, durant els anys seixanta i setanta publica assajos i obres monogràfiques dedicades a diversos artistes com Antoni Tàpies, Miró i Eudald Serra; és president de la Fundació Miró entre els anys 1975-1981 i l'any 1988 rep la medalla d'or al mèrit artístic de Barcelona.\nDe forma paral·lela a l'activitat com articulista, a finals dels anys seixanta publica dos llibres en prosa: Els antics (1968) i Viatge a Orient (1969).\nEl 1969 Edicions 62 aplega la seva obra poètica completa en el volum anomenat Una veu et crida. El 1970 obté la Lletra d'Or per Quan tot es trenca, poemari inclòs en el recull abans esmentat.\nFinalment, el 1989 publica Fluvià, considerat el testament poètic de Teixidor i amb el qual trenca el silenci creatiu des de finals dels seixanta. El riu Fluvià que passa per la seva ciutat natal és el símbol que travessa les pàgines del llibre i la vida de l'autor, és la mesura del temps i del recorregut d'una vida; la veu més madura de Teixidor es distancia del dolor abocat a El Príncep per fruir del seu camí vital, de la memòria, per viure-hi plenament. Amb aquest darrer llibre guanya el Premi Ciutat de Barcelona de poesia catalana 1989 i el Premi Cavall Verd de poesia de 1990.\non totes les paraules quedin suspeses en l'aire,\nfora la pau dels camps, l'oblit\nd'aquest ocell que em mira i que no veig,\nd'aquest crepuscle lent,\nd'aquesta mort que m'espera.\nallò que va quedar escrit sobre l'aigua.\nJoan Teixidor mor el 10 de gener de 1992. Des de 1966 se celebra el Premi Joan Teixidor de poesia a la ciutat d'Olot.\nSam Abrams, crític, poeta i traductor, va rebre el 2012 la Beca Miquel Martí i Pol per estudiar i aplegar la poesia completa de Joan Teixidor en una edició anotada. La Fundació Valpi concedeix aquests ajuts als treballs d'investigació sobre personalitats de la cultura gironina. Per primera vegada podrem disposar de l'edició de l'obra poètica completa de Teixidor, un personatge clau per la seva implicació cultural i la participació en el projecte de modernització de Catalunya a mitjan segle XX i un poeta no prou valorat encara, en part per desconeixença de la seva obra la qual es troba de fa temps exhaurida.\n"La poesia és feta de misteri, de terres verges que endevinem més enllà de la percepció habitual; d'allò inexpressat que s'il·lumina i d'allò incomunicable que s'al·ludeix."\nJoan Teixidor, Entre les lletres i les arts.\nPoemes 1931. Barcelona: Publicacions de la Revista, 1932.\nJoc partit. Barcelona: Nagsa, 1935.\nL'aventura fràgil. Barcelona: Edicions de la Residència d'Estudiants, 1937.\nCamí dels dies. Barcelona : Àncora, 1948.\nEl Príncep. Barcelona: Óssa Menor, 1954; Poligrafa, 1969; Columna, 1988.\nPer aquest misteri. Barcelona: J. Pedreira, 1962.\nUna veu et crida. Barcelona: Edicions 62, 1969.\nUn cel blavíssim. Barcelona: Destino, 1978.\nPoesia (Agustí Bartra, Joan Vinyoli, Joan Teixidor). Barcelona: Edicions 62 : Orbis, 1984.\nMiscel·lània poètica. Olot: Edicions Municipals, 1988.\nFluvià. Barcelona: Columna, 1989.\nViatge a Orient. Barcelona: Tàber, 1969.\nTot apuntat: 1965-1975. Barcelona: Destino, 1981.\nEls Anys i els llocs. Barcelona: Destino, 1985.\nApunts encara: 1983-1985. Barcelona: Destino, 1986.\nMés apunts: 1986-1989. Barcelona: Destino, 1990.\nJoan Salvat-Papasseit. Barcelona: Fundació Revista de Catalunya, 1934.\nAntologia general de la poesia catalana [amb Martí de Riquer Morera]. Barcelona: Josep Janés, 1936.\nLa Evolución plástica del arte de José Clará. Barcelona: Ayuntamiento de Barcelona, 1941.\nEntre les lletres i les arts. Barcelona: Joaquim Horta, 1957.\nPaíses del Mediterráneo. Barcelona: Leti Uquifa, 1960.\nEls antics. Barcelona: Tàber, 1968.\nCinc poetes. Barcelona : Destino, 1969.\nMiró sculptures (amb Alain Jouffroy). Paris: Maeght, 1973.\nEudald Serra. Barcelona: Polígrafa, 1979.\nEl príncipe [El príncep]. Barcelona: Políglota, 1969. (Trad. Jaume Pomar)\nPel nord de la nostàlgia [North from nostalgia]. Barcelona: Institut d'Estudis Nord-Americans, 1991. (Trad. Sam Abrams)\nPremi Lletra d'Or (1969): Quan tot es trenca.\nCiutat de Barcelona (1989): Fluvià.\nPremi Cavall Verd de poesia (1990): Fluvià.\nJoan Teixidor (1957). Entre les lletres i les arts (Col·lecció "Signe", vol. 4). Barcelona: Joaquim Horta, editor.\nJoan Teixidor (1954). El Príncep. Barcelona: Ed. Columna.\nJoan Teixidor (1969). Una veu et crida (Col·lecció "cara i creu", 14). Barcelona: edicions 62.\nJoan Teixidor (1989). Fluvià. Barcelona: Ed. Columna.\nFonts d'informació en línia\nCol·laboradors d'Escriptors en llengua catalana (2013). Joan Teixidor [article en línia]. Escriptors de llengua catalana.\nVicenç Pagès Jordà (2013). L'erudició humanística de Joan Teixidor [article en línia]. Revista de Girona.\nJaume Bosquet (2010). Per què és tan important Joan Teixidor? [article en línia]. La finestra digital.com.\nAjuntament d'Olot (2013). 2013, any Teixidor [article en línia]. Institut de cultura de la ciutat d'Olot.\nRosa Vilanova (2013). 2013: centenari de JoanTeixidor [article en línia]. El cartipàs, núm. 64. Olot.\nPere Gomila (2013). Joan Teixidor. L'elegància d'una veu lírica\n[article en línia]. Quadern del turó.\n«Notes biogràfiques: Joan Teixidor i Comes»\nEtiquetas: Articles, Empar Sáez, Joan Teixidor, Lo Càntich, Mestres, Notes biogràfiques, Número 19, Poesia


Viernes 1 de Julio de 2022 | 185070992 visitas | 416 usuarios conectados\nEQUIPO DE PROCEDENCIA: Ceuta F.C. B, A.D.\nCalvo (C.D. Barco) - 2021/2022\nCalvo (C.D. Barco) - 2018/2019\n23 23 22 1.731 2 9 1\n33 27 26 2.238 1 9 0\n12 11 9 795 0 2 0\n20 15 12 1.056 0 5 0\n6 6 5 419 1 1 0\nS.D. Ponferradina Juvenil\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.2 C.D. Barco 2 - Racing C. Villalbés 4 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.4 C.D. Barco 4 - U.D. Somozas 2 No 24 0 0 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.5 Ourense C.F. 1 - C.D. Barco 2 No 9 0 1 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.8 C.D. Barco 3 - Alondras C.F. 0 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.9 Silva S.D. 0 - C.D. Barco 2 No 27 0 0 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.11 S.D. Compostela 1 - C.D. Barco 0 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.12 C.D. Barco 3 - Arosa S.C. 2 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.14 C.D. Barco 3 - U.D. Ourense 0 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.15 Porriño Industrial 0 - C.D. Barco 2 Si 60 0 0 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.17 C.D. Barco 3 - C.D. Boiro 0 Si 70 0 0 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.32 C.D. Barco 1 - Racing Club Ferrol 2 - 0 0 0 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.34 C.D. Barco 2 - Porriño Industrial 1 Si 56 0 1 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.36 C.D. Boiro 1 - C.D. Barco 3 - 0 0 0 0\nPartidos Jugados: 15 - Partidos Convocado: 20\nLa ficha de este jugador ha sido vista 5439 veces desde el 22 de Enero de 2010\n1. Primera Andaluza Jaén\t 10974\n2. Segunda RFEF Grupo 4\t 8048\n3. Tercera RFEF Grupo 9\t 5042\n4. Primera RFEF Grupo 1\t 2504\n5. Tercera RFEF Grupo 10\t 2222\n6. División Honor Andaluza Gr.2\t 1933\n7. Primera RFEF Grupo 2\t 1848\n10. Segunda RFEF Grupo 1\t 1551\n154. Tercera División Grupo 1 189\nTiempo de carga: 1,5628290176392 segundos


Arnau Pons Roig (Felanitx, 1965) és poeta, traductor, assagista i editor de poesia. Conrea la poesia en llengua catalana i la traducció al català de poetes alemanys, italians, francesos i portuguesos. També tradueix de l'hebreu.\nÉs especialista en la poesia de Paul Celan, de qui ha traduït diverses obres i sobre qui ha escrit assajos i treballs de crítica literària. L'any 2015 li va ser concedit el Premio Nacional a la Mejor Traducción espanyol per la seva traducció de Cristall d'alè, de Celan.\nLa traducció, la vida (Editorial Afers, 2021)\nLecturas de "Cristal de Aliento" de Paul Celan. Amb Jean Bollack. (Barcelona: Herder Editorial, 2020)\nEpíleg a La mort i la primavera, de Mercè Rodoreda (Club Editor, 2017)\nEscriure després. Racisme refinat, banalització erudita d'Auschwitz (Lleonard Muntaner, 2012)\nNissaga d'abolits: seguit de Rúfol de Khlèbnikov (Lleonard Muntaner editor, 2010)\nCarrers de frontera, dos volums (Generalitat de Catalunya, 2007-2008)\nCelan, lector de Freud: una conferència (Lleonard Muntaner, 2006)\nSobre el concepte d'història, de Walter Benjamin (Flaneur, 2019)\nEl dolor, de Marguerite Duras, amb Blanca Llum Vidal (LaBreu, 2019)\nThomas l'obscur, de Maurice Blanchot (Flaneur, 2019)\nReixes de llengua, de Paul Celan (LaBreu, 2018)\nCartes, de Sibilla Aleramo (Lleonard Muntaner, 2013)\nEls gossos, d'Hervé Guibert (Galàxia Gutenberg, 2013)\n↑ «Una cultura a prova d’Auschwitz?». L'Espill, 2013-2014, pàg. 45-54.\n↑ «Formes d’antisemitisme en la cultura: la banalització erudita de la Xoà», 12 desembre del 2016.\n↑ 7,0 7,1 7,2 «Arnau Pons - Premio Nacional a la Mejor Traducción - Premiados» (en castellà), 2016. [Consulta: 8 febrer 2016].\nGarcia Ribas, Montserrat «Arnau Pons, Premio Nacional de Traducción per ‘Cristall d'alè’» (html). CALÀNDRIA. NÚVOL el digital de cultura [Barcelona], 09-12-2014 [Consulta: 8 febrer 2016].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Arnau_Pons&oldid=29988907»


Guillem Agulló torna als murs en forma de cançó - À Punt\nGuillem Agulló torna als murs en forma de cançó\nMurals amb la banda sonora de 'La mort de Guillem' recorden el jove antifeixista.\nMural en record de Guillem Agulló de l'associació juvenil La Cosa Nostra de Castelló / Instagram (@lacosanostracs)\n04 d'octubre 2020 - 09:09\nPer molt que bufe el vent no s'apaguen les estreles. És la dita popular que durant l'última setmana s'ha multiplicat en forma de pintada a les parets dels carrers valencians.\nEs tracta d'un vers de la cançó No s'apaguen les estreles, composta pel cantautor valencià Xavi Sarrià per a la banda sonora original de la pel·lícula La mort de Guillem, de Carlos Marqués-Marcet, i que compta amb la a col·laboració de Pep Gimeno 'Botifarra' i la coral de l'Escoleta del Cor de l'Eliana.\nSarrià defineix la cançó com, "un homenatge als orígens, a la perseverança, a la història de lluita de la nostra gent, i amb Guillem Agulló com a relleu de les nostres generacions". I sembla que de la mateixa forma l'han interpretada moltes persones que han decidit traslladar la tornada a diferents murs de ciutats com València, Castelló i, fins i tot, Barcelona.\nEl batec immortal de milers de Guillems pic.twitter.com/HpEeuVPMmE\n— Xavi Sarrià (@xavisarria) 2 de octubre de 2020\nDes que es va estrenar la cançó i el seu videoclip una setmana abans de l'estrena simultània del film a À Punt, TV3 i IB3, s'han pogut veure a Twitter i Instagram fotos de murals amb aquesta frase en record del jove antifeixista de Burjassot, assassinat ara fa ja 27 anys.\nDe l'Horta a Guillem:\nno s'apaguen les estreles.#GuillemAgulló #HortaÉsVida pic.twitter.com/nbxN6SlSHk\n— ادْفَعْ بِالَّتِي هِيَ أَحْسَنُ (@Davidsegarra) 2 de octubre de 2020\nLa pel·lícula, que està disponible a la carta en aquest web, va suposar un gran èxit d'audiència per a la televisió pública valenciana.\nlocation l’Horta Guillem Agulló\nDel Tirisiti a la Pigà: un recorregut per alguns dels betlems valencians més emblemàtics Ortifus recull els moments més especials de Berlanga en un calendari per a 2022 Concha Piquer, de furtar creïlles a l'horta a triomfar a Broadway Algemesí recupera muixerangues i balls dos anys després Les Arts cancel·la la preestrena de 'Madama Butterfly' per un positiu en l'equip artístic El fotògraf de Rossell Marc Prades guanya un dels Oscars de la fotografia de boda Spielberg, sobre 'West Side Story': "No volíem maquillar els actors perquè semblaren porto-riquenys" Vicent Torrent recupera melodies i poemes inèdits en 'Racons i cançons' Serrat s'acomiadarà el 30 de juny a València i el 3 d'agost a Alacant


(2) The department adopts and incorporates by this reference the rates of reimbursement for the delivery of services and items available through each Home and Community-Based Services Waiver Program as specified in the Montana Developmental Disabilities Program Services Manual, effective July 1, 2019. A copy of the manual may be obtained through the Department of Public Health and Human Services, Developmental Services Division, Developmental Disabilities Program, 111 N. Sanders, P.O. Box 4210, Helena, MT 59604-4210 and at http://dphhs.mt.gov/dsd/developmentaldisabililities/DDPratesinf.\nHistory: 53-2-201, 53-6-402, MCA; IMP, 53-2-201, 53-6-402, MCA; NEW, 2011 MAR p. 1718, Eff. 8/26/11; AMD, 2013 MAR p. 1212, Eff. 7/12/13; AMD, 2014 MAR p. 1408, Eff. 7/1/14; AMD, 2015 MAR p. 827, Eff. 7/1/15; AMD, 2016 MAR p. 1709, Eff. 9/24/16; AMD, 2017 MAR p. 2312, Eff. 1/1/18; AMD, 2018 MAR p. 1610, Eff. 8/11/18; AMD, 2018 MAR p. 2057, Eff. 10/20/18; AMD, 2018 MAR p. 2543, Eff. 12/22/18; AMD, 2019 MAR p. 1171, Eff. 8/10/19.\n37-886 8/10/2019 Current History: 53-2-201, 53-6-402, MCA; IMP, 53-2-201, 53-6-402, MCA; NEW, 2011 MAR p. 1718, Eff. 8/26/11; AMD, 2013 MAR p. 1212, Eff. 7/12/13; AMD, 2014 MAR p. 1408, Eff. 7/1/14; AMD, 2015 MAR p. 827, Eff. 7/1/15; AMD, 2016 MAR p. 1709, Eff. 9/24/16; AMD, 2017 MAR p. 2312, Eff. 1/1/18; AMD, 2018 MAR p. 1610, Eff. 8/11/18; AMD, 2018 MAR p. 2057, Eff. 10/20/18; AMD, 2018 MAR p. 2543, Eff. 12/22/18; AMD, 2019 MAR p. 1171, Eff. 8/10/19.


Espai i exili en l'obra memorialística d'Aurora Bertrana / Marcillas, Isabel ; Simposi Internacional de Literatura Autobiogràfica (6è : 2010 : Alacant)\nSobre l'anàlisi de l'espai en les memòries d'Aurora Bertrana.\nAutobiografies, memòries i autoficcions, Catarroja : Afers, 2011 (p. 169-177)\nCalders, Pere. Fe de vida. Cartes a Rafael Tasis / Marcillas, Isabel (Universitat d'Alacant)\nCatalan Review, Núm. 27 (January 2013), p. 191-193 (Reviews)


MARIA CONSERVAVA TOT AIXÒ EN EL SEU COR 02-07-2017 – Bisbat de Tortosa\nMARIA CONSERVAVA TOT AIXÒ EN EL SEU COR 02-07-2017\nInici/Paraules de vida/MARIA CONSERVAVA TOT AIXÒ EN EL SEU COR 02-07-2017\nEn les reflexions sobre els distints esdeveniments de la vida de Maria, que els ofereixo amb motiu de la celebració de l’any jubilar marià que el Papa Francesc ha concedit a la nostra diòcesi, avui ens fixarem en una afirmació que apareix en dos moments dels relats de la infància de l’evangeli de Sant Lluc: després de l’adoració dels pastors l’evangelista ens indica que “Maria guardava tot això en el seu cor i ho meditava” (Lc 2, 19); i quan van tornar a Natzaret després d’haver trobat a Jesús, que s’havia quedat en el temple, se’ns indica novament que “la seua mare conservava tot açò en el seu cor” (Lc 2, 51). Sant Lluc ens està indicant amb quina actitud espiritual la Mare de Déu viu els esdeveniments del naixement i de la infància de Jesús.\nQuan resem el sant Rosari aquests esdeveniments estan inclosos en els misteris de goig. Però si llegim atentament els evangelis descobrim que és un goig no exempt de preocupacions i inquietuds: el naixement de Jesús, que és una notícia que “portarà a tot el poble una gran alegria” (Lc 2, 10), és viscut en una situació de soledat i pobresa; en la presentació de Jesús en el temple, que és viscuda per l’ancià Simeó com la realització de l’esperança més important de la seua vida, Maria ha d’escoltar unes paraules inquietants (“a tu mateixa una espasa et traspassarà l’ànima” [Lc 2, 35]); l’arribada d’aquells mags, que “es postraren a terra i el van adorar” (Mt 2, 11), va provocar l’exili de la Sagrada Família a Egipte i la matança dels innocents (Mt 2, 13-23); el pelegrinatge a Jerusalem per a celebrar la Pasqua quan Jesús tenia 12 anys, que era un moment de festa, es va veure entelat per la decisió de Jesús de quedar-se en el temple i, a més, va ser l’ocasió perquè Maria i Josep escoltaren dels seus llavis les primeres paraules que ens transmeten els textos evangèlics: “No sabíeu que jo havia d’estar a casa del meu Pare?” (Lc 2, 49). L’evangelista precisa que “ells no comprengueren aquesta resposta” (Lc 2, 50).\nL’actitud espiritual de Maria és la d’una persona que té una fe profunda: sap que qui decideix la història del seu fill no són ni ella ni Josep, sinó Déu i que, per això, la seua missió consisteix a anar descobrint la voluntat d’eixe Déu, que es va manifestant en els distints moments que viuen amb Jesús. El “conservar” i “meditar” és la resposta creient a les situacions que no es comprenen; a les circumstàncies que constitueixen una dificultat en el camí de la vida; als esdeveniments que ens succeeixen i que no coincideixen amb els projectes, desitjos o il·lusions que nosaltres ens hem creat; a les contrarietats que sorgeixen en el camí de la vida. En aquestes situacions el creient ha de reaccionar reconeixent amb humilitat que qui guia la història de la seua vida en el camí cap a la salvació és Déu, i acollint en esperit d’obediència la voluntat de Déu. Per a viure així és necessari tindre eixa actitud contemplativa de Maria que ens transmeten els evangelistes, i que és la que ens ajuda a no perdre la pau en cap moment de la nostra vida.\nMitjans de Comunicació\t2017-06-26T11:49:56+00:00


EL CASO DEL MARQUÉS DESAPARECIDO (ENOLA HOLMES 1). SPRINGER , NANCY. 9788427214613 Llibreria Al·lots


‘El crit d’Amèrica’ guanya el concurs de comparses del Carnaval de Vilassar de Mar | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\n‘El crit d’Amèrica’ guanya el concurs de comparses del Carnaval de Vilassar de Mar\nProp de 700 persones desfilant, repartides en 13 comparses, van tornar a fer de la rua de Carnaval una de la més participativa i vistosa\nPel que fa als premis del concurs, el primer, dotat amb 700 €, se’l va endur la comparsa que portava per nom El crit d’Amèrica, formada per una vintena de persones disfressades d’indis amb tota la vestimenta feta de material reciclat.\nEl segon premi de comparses (600 €) va ser per a Quins pajarus Quetzal, una vintena de persones vestides de l’ocell Quetzal, au de molts colors i en perill d’extinció.\nEl tercer premi de comparses (500 €) va anar a parar a Ocells de foc, la comparsa més nombrosa de la rua, amb 188 components, que destacaven pels seus colors i que anaven disfressats d’ocells vermells com el foc amb una disfressa feta de goma Eva, escuma i molta imaginació. Lady Bird, d’aquesta comparsa, va ser nomenat la reina del Carnaval.\nEl quart premi (400 €) va ser per a la comparsa Dames de neu, que tenien una disfressa amb una faldilla feta de plats tallats reciclats.\nEl cinquè premi de comparses (300 €) va ser per a Quina guassa, disfressats de dracs xinesos amb molt color i purpurina.\nPel que fa a la votació popular, el premi va recaure en la comparsa Gumbaloos de Dalt, que amb un centenar de components anava disfressada de diferents tipus de xiclets.\nLa gran màquina expenedora de xiclets que portaven, els va fer guanyar el premi Toni Linares a la millor carrossa.\nPodeu veure el recull fotogràfic de l’acte a l’àlbum de Flickr de l’Ajuntament: https://www.flickr.com/photos/ajuntamentvilassardemar/albums/72157693218209495


My Brightest Diamond - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nShara Worden actuant amb My Brightest Diamond al Pabst Theater a Milwaukee el 2006\n2006, New York City, Estat de Nova York, Estats Units\nMy Brightest Diamond és el grup de Shara Worden, cantautora i multiinstrumentista. El grup ha tret a la venda tres discos d’estudi: Bring Me the Workhorse (2006), A Thousand Shark's Teeth (2008) i All Things Will Unwind (2011), juntament amb els discos de remescles Tear It Down i Shark Remixes, Volumes 1-4. Worden també ha gravat i actuat amb The Decemberists (com a "The Queen" al disc Hazards of Love) i ha col·laborat en els discos Illinoise i The Age of Adz de Sufjan Stevens. My Brightest Diamond combina elements de l’òpera, el cabaret, la música de cambra i el rock.\nQuan vivia a Nova York, Worden va començar a escriure el seu propi material, que combinava la seva formació clàssica amb el rock alternatiu, que tot just començava a descobrir.\nEs va involucrar tant en el rock alternatiu com en la música clàssica, les seves fonts d’inspiració eren Antony and the Johnsons i Nina Nastasia i les actuacions privades que aquests feien a locals com Tonic, The Living Room i Knitting Factory.\nWorden va començar a actuar i a gravar quan estudiava a la Universitat del Nord de Texas, a Denton. El 1998, amb el nom de Shara, va treure a la venda el seu primer disc, titulat Word. Quan va acabar els estudis en cant clàssic, es va traslladar a Moscou, on va escriure diverses cançons i les va editar l'EP titulat Session I en CD-ROM i amb il·lustracions fetes a mà. El 1999, es va traslladar a Brooklyn, Nova York, i va començar a actuar i enregistrar amb el nom d'AwRY. Va reunir un grup de músics que utilitzaven qualsevol objecte per fer música, des de copes de vi fins a campanetes de vent i, després d’estudiar i col·laborar amb el compositor australià Padma Newsome, va afegir un quartet de corda al conjunt.\nL’any 2001 va editar un disc epònim, on en gran part adaptava cançons de Word i que sovint s’anomena The Orange Album; Quiet B-Sides; l’any 2003 va editar un altre disc de versions. El 2003, Shara Worden va participar en el CD Recession Special of Bogs Visionary Orchestra tocant el xilòfon i els teclats i fent la veu dels cors.\nQuan va conèixer Sufjan Stevens, que també és de Michigan, va formar part dels Illinoisemakers i va deixar la seva feina durant una temporada per actuar a la gira d'Illinois com a capitana cheerleader . Quan va acabar la gira, Worden va rebatejar el seu projecte My Brightest Diamond i va començar a treballar en dos discos: A Thousand Shark's Teeth, un recull de cançons interpretades per un quartet de corda, i Bring Me the Workhorse, més orientat cap al rock i que es va posar a la venda l’estiu de 2006 al segell Asthmatic Kitty de Stevens. My Brightest Diamond van fer gira amb Stevens per promocionar el disc. L'any 2006, van gravar una sessió de vídeo d’un concert per a emportar-se amb Vincent Moon. El 2007, My Brightest Diamond van fer de teloners del grup indie The Decemberists, en la gira del seu espectacle titulat Twilight in the Fearful Forest. El disc A Thousand Shark's Teeth, editat també a Asthmatic Kitty, va sortir a la venda a tot el món el 2 de juny del 2008, menys als Estats Units, on va sortir uns dies més tard, el 17 de juny.\nEl 2007, My Brightest Diamond van col·laborar amb una versió de la cançó Lucky (Radiohead song)|Lucky al disc d'homenatge del desè aniversari del grup Radiohead titulat OKX que va editar el blog musical Stereogum. També van enregistrar una versió de la cançó Tainted Love de Gloria Jones|Gloria Jones/Soft Cell|Soft Cell per al recopilatori d’Engine Room Recordings titulat Guilt by Association Vol. 2, que va sortir a la venda el novembre del 2008. També van col·laborar en la versió d’Anthony Newley/Leslie Bricusse de la cançó Feeling Good per al recopilatori Dark Was the Night, de la Red Hot Organization, que va sortir a la venda el 2009.\nTambé han participat en el disc de David Byrne i Fatboy Slim del 2010 titulat Here Lies Love.\nShara Worden va posar la veu al cicle de cançons de Sarah Kirkland Snider, Penelope, editat per New Amsterdam Records el 2010. Després d'A Thousand Shark's Teeth, del 2008, el 18 d'octubre del 2011 van editar All Things Will Unwind. El disc havia començat com un projecte de composició musical per al programa The American Songbook Series. El títol va sorgir d'una conversa entre Worden i un amic sobre l'extinció del sol.\nTear It Down (My Brightest Diamond album)|Tear It Down (2007) – disc de remescles\nFrom the Top of the World (23 de setembre, 2008)\nLuckya OKX: A Tribute to OK Computer (2007)\nTainted Love a Guilt by Association Vol. 2 (2008)\nFeeling Good a Dark Was the Night (2009)\n↑ 1,0 1,1 «My Brightest Diamond». Asthmatic Kitty Records. [Consulta: 28 octubre 2007].\n↑ Matthew Solarski. «My Brightest Diamond, Frightened Rabbit Do Covers». Pitchfork, 19 novembre del 2008. [Consulta: 6 novembre 2009].\n↑ Evan Weiss «The Arts Section: My Brightest Diamond Feature». The Arts Section, 27-11-2009 [Consulta: 27 novembre 2009].\n↑ Brandon Hartley. «My Brightest Diamond, Q&A». Unfold Magazine, 20 octubre del 2011. [Consulta: 20 desembre 2011].\nMy Brightest Diamond - Lloc web oficial\nInterview and performance on The Current\nShark's Teeth: A My Brightest Diamond Message Board\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=My_Brightest_Diamond&oldid=22160849»


La Fira de Circ al Carrer de la Bisbal programa més espectacles que maien una edició trencadora - Diari de Girona\nLa Fira de Circ al Carrer de la Bisbal programa més espectacles que maien una edició trencadora\nEl festival , tot i reduir el pressupost en un 7 %, es consolida i vol poder crear un centre de formació en circ\ngirona | marta pallarès 15.06.2011 | 02:00\nLes Acrostiches és una de les companyies més destacades d´enguany. diari de girona\nTot i la complicada conjuntura econòmica, la Fira de Circ al Carrer de la Bisbal demostra un any més la seva fermesa, i en la seva setzena edició planta cara al mal temps amb un programa que presenta més espectacles que mai: un total de 52 respecte als 48 de l'any passat, amb 32 companyies que oferiran clown, malabars, acrobàcies i molta música. I enguany, i amb un pes especial, algunes apostes de risc que del 15 al 17 de juliol aproparan el burlesque i el circ gòtic fins a l'Empordà.\nUn dels responsables de la trobada, Dani Varela, afirma que el "compromís" amb el públic ha estat el que ha impulsat la fira durant tots aquests anys; i ara, aquesta fidelitat serà la que la fa materialment possible. I és que davant de les retallades, diverses entitats cíviques i culturals bisbalenques han organitzat activitats durant l'any per recaptar fons.\nA banda, la trobada ha comptat de nou amb el suport de l'Ajuntament de la Bisbal (el seu alcalde, Lluís Saís, va manifestar que aquest és un "projecte de ciutat que cal mantenir"), i de la Diputació de Girona. Amb aquest ens s'ha signat un nou conveni que vincula l'aportació de 25.000 euros anuals a la fira des d'enguany i fins al 2013.\nUna programació de risc\nLa fira s'ha organitzat per pal·liar en la mesura del possible, la massificació que causen 30.000 persones en un municipi com la Bisbal. Per això hi haurà més repeticions d'alguns espectacles, i se'n programaran més de simultàniament.\nDins l'apartat artístic, hi destaca la presència de Call me Maria, un espectacle que es va exhibir al festival Grec i que tancarà l'edició amb un circ fosc, ple de rock'n'roll. També hi passarà el popular Jango Edward, acompanyat per la Tangarika Orkestar; o Les Acrostiches, en la línia burlesque per la qual s'ha apostat enguany.\nA banda, la fira vol ser més que un simple aparador, i per això programa diversos tallers en la línia dels que s'han realitzat durant l'any. En aquest sentit, Varela va avançar que s'estan fent passos "curts, però ferms" per tal de poder comptar amb un centre de formació professional en arts circenses, amb un marcat caire social. L'objectiu seria comptar amb un edifici completament equipat i suplir les mancances formatives que hi ha en aquest sector, no només a Catalunya, sinó a tot l'Estat.


10è Festival Internacional de Cinema del Vi\nVinseum, Museu de les Cultures del Vi de Catalunya i altres espais\nVilafranca del Penedès i altres poblacions Detall\nMost Festival és un esdeveniment d’abast internacional que recull la millor producció audiovisual relacionada amb la cultura de la vinya, el vi i el cava. Així mateix, el festival brinda pel bon cinema amb la projecció de pel·lícules de grans directors no estrenades comercialment.\nSituat al Penedès, i des del 2016 també al Priorat, dos territoris d’una llarga tradició vinícola i diversos atractius enoturístics, el festival vol difondre les arts i les cultures vinícoles a través de la creació audiovisual, així com acostar-se a l’enologia des de totes les vessants possibles, potenciant valors com la qualitat, la diversitat o la implicació amb el territori.\nA més, el Most Festival continua sent pal de paller de les activitats de promoció de la cultura del vi que s’organitzen en ambdues regions durant la celebració del Dia Europeu de l’Enoturisme (segon diumenge de novembre).\nEl Most, 10è Festival Internacional de Cinema del Vi té lloc durant dos períodes de temps diferenciats:\nDel 3 al 13 de juny, al Penedès\nDel 18 al 20 de juny, al Priorat\nPodeu consultar el detall de la programació al web del Festival, seguint l'enllaç següent: Programa del Most, Festival Internacional de Cinema del Vi.\nPl. de Jaume I, 5\nTeatre Municipal Cal Bolet, Auditori Municipal i altres espais de la ciutat\nDiferents espais en diferents poblacions del Penedès i el Priorat\nSant Sadurní d'Anoia / Falset / Torrelavit / Cornudella de Montsant / Avinyonet del Penedès / Olèrdola / Escaladei / Bellmunt del Priorat / Marçà / Capçanes\nPl. de Salvador Seguí, 1-9\nInformació i venda d'entrades online per al Festival MOST.\nFestivals i mostres de cinema a l’Agenda\nMuseu d'Arqueologia de Catalunya (MAC): recursos en línia\nMAC Barcelona i altres espais\nInici: 27/02/2021 Fi: 21/08/2021\nFòrum Berger Balaguer i altres espais\nVilafranca del Penedès i altres poblacions


Appartements sur le Port d'Audierne Pont-Croix França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nAppartements sur le Port d'AudierneApartament2 quai anatole france, Audierne, Pont-Croix, França, 29770 - Veure al mapaExcel·lent8,2Basada en 54 comentarisAppartements sur le Port d'AudierneVeure més fotosplatjaVeure més fotossala d'estar separadaVeure més fotosApartament amb Vistes al MarVeure més fotosApartament amb Vistes al MarVeure més fotosExcel·lent ubicació 9,4Veure el mapaVeure totes les 19 fotos9,4Ubicació\nOpcions d'habitacióMés fotos i detallsApartament amb Vistes al Mar (Apartment with Sea View)...25 m2plat de dutxaFixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióAl visitar Audierne, vosté es sentirà com a casa a Appartements sur le Port d'Audierne, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Audierne. Habitació familiar són només algunes de les comoditats que fan que Appartements sur le Port d'Audierne sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, cuina americana, nevera per satisfer els clients més exigents. Buceig, pesca, esports d'aigua (no motoritzats) de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Appartements sur le Port d'Audierne és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Audierne.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióestris de cuinasala d'estarcalefaccióforn microonestelevisió de pantalla planacuina americananevera empolles d'aigua de cortesiaplat de dutxa Idiomes ParlatsAnglèsEspanyolHolandèsAlemanyFrancèsItaliàMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més\nAppartements sur le Port d'Audierne


Gràcies al Salari Jove, Mireia Girón serà psicòloga de benestar social durant sis mesos\nLlicenciada en psicologia, 28 anys, sense experiència en el lloc de treball i desocupada. Són els requisits que complix Mireia Girón i que li han permés accedir a la plaça de psicòloga de l'Àrea de Benestar Social durant sis mesos, gràcies a una subvenció del SERVEF per a titulats superiors que complisquen les bases per al Salari Jove.\n“Vam demanar al SERVEF dos titulats superiors per a treballar amb programes de menors, servicis socials i educació, però de moment només ens ha arribat un”, aclarix Lola Sánchez, la regidora de Personal. “Encara que només són sis mesos, és un projecte que el reben amb alegria perquè suposa contractar-los d'acord amb la seua categoria professional i els permet augmentar el seu currículum”.\nMireia Girón ja havia col·laborat en projectes anteriors amb l'ajuntament, de fet estava inscrita en la borsa d'ocupació, però sempre com a monitora de distints projectes de benestar social.\nDe l'1 d'octubre al 30 de març de l'any que ve, estos sis mesos suposen la primera vegada que treballa com a psicòloga, el que li resulta especialment atractiu: “És molt difícil treballar com a psicòloga, però si no ho fas no amplies currículum… és la peix que es mossega la cua”.\nPer la seua banda, l'alcalde Enric Esteve ha recalcat a la nova psicòloga lo important de saber el que significa treballar per a l'administració pública: “Ací tots som servidors públics, per això demane a tots els treballadors una actitud de col·laboració amb els veïns”.


Els germans Kouachi identificats a Dammartin-en-Goële, prop de París, prenent ostatges - Viquinotícies\nEls germans Kouachi identificats a Dammartin-en-Goële, prop de París, prenent ostatges\n9 de gener del 2015, Dammartin-en-Goële\nEl districte 11 de París poc després del tiroteig a la seu del Charlie Hebdo\nAquest matí de 9 de gener, a les 9 h, es produeix una situació d'ostatges a la impremta Création Tendance Découverte, a Dammartin-en-Goële, al nord de París. Uns trets van ser intercanviats amb la policia. Actualment no hi ha cap mort o ferit.\nLa descripció de dos segrestadors coincideix amb els germans Kouachi, buscats activament per la policia, i que es consideren sospitosos número 1 de l'atemptat a la seu del Charlie Hebdo, que va matar a 12 persones a París dos dies abans. El Ministeri de l'Interior ha comunicat la "gairebé certesa" que són els germans Kouachi. A principis de les 8 h 40, dos individus corresponents de nou als dos fugitius van robar un vehicle prop de Montagny-Sainte-Félicité. El ministre de l'Interior, Bernard Cazeneuve va confirmar l'ostatge.\nRAID, GIGN, i grans forces de la policia i helicòpters ja estan en el lloc. Segons Le Monde, el poble va ser acordonat; les escoles properes i avions a l'aeroport de París-Charles de Gaulle han desviat lleugerament el seu transit per evitar el sobrevol de la zona.\nA les 10 h 18, Le Figaro anuncia un ostatge.\n(francès) EN DIRECT - Une prise d'otages est en cours dans une entreprise de Dammartin-en-Goële — RTL. 9 de gener del 2015 - 12 h 08.\n(francès) Prise d'otage en Seine-et-Marne, les deux suspects repérés — Le Monde. 9 de gener del 2015 - 10 h 59.\n(francès) EN DIRECT - Prise d'otage en cours en Seine-et-Marne — Le Figaro. 9 de gener del 2015 - 10 h 24.\nObtingut de «https://ca.wikinews.org/w/index.php?title=Els_germans_Kouachi_identificats_a_Dammartin-en-Goële,_prop_de_París,_prenent_ostatges&oldid=150252»


Gastronomia | Guia Horta Nord\nProductes frescos i de temporada, productes de qualitat\nLa gastronomia de l’Horta Nord comparteix moltes de les característiques de la cuina valenciana, situada dins del que seria la dieta mediterrània; àmpliament reconeguda a nivell mundial com a dieta sana i saludable.\nLa millor opció per acostar-se a l’autèntica cuina de qualsevol part del mon és tastar-la amb els productes autòctons, en el nostre cas els productes de l’horta.\nPerò si a més es traslladem al lloc d’origen, podrem sentir l’autèntic sabor de qualsevol dels plats típics cuinats amb verdures i hortalisses acabades de collir.\nLa cuina de l’Horta Nord té a l’arròs com base de molts dels seus plats, començant per l’arxiconeguda Paella. D’entre les diferents varietats d’aquest plat la més comuna a la comarca és la de carn; amb pollastre i/o conill, garrofó, bajoqueta i en la majoria d’ocasions caragols (vaquetes), però també hi ha una varietat de paella autòctona molt estesa, la feta amb fetge de bou.\nA més de la paella hi han altres arrossos molt populars, entre els secs destaquem l’arròs al forn, a qui l’Horta Nord afegeix la varietat de fer-ho amb abadejo i entre els caldosos l’arròs en bledes, l’arròs caldós i l’arròs en fesols i naps, qui mereix una menció a banda.\nAquest saborosíssim i energètic plat, altament recomanat per als dies d’hivern,ue té gran protagonisme en els dies de festa al llarg de tot l’any. Per a la gent de molts pobles de la comarca qualsevol ocasió és bona per ajuntar-se al carrer i fer una caldera gegant d’arròs en fesols i naps, cuinada amb llenya per a desenes i inclòs centenars de persones. És curiós observar com en un mateix poble aquest plat rep diferents denominacions com perol junt, olla junta o caldera.\nFora de l’arròs trobem plats també molt estesos pel territori valencià com l’olla de Nadal o el conill amb tomata i entrants com les mandonguilles d’abadejo, la tomata amb tonyina i pimentó, l’esgarraet i els caragols picants (avellanencs).\nDestaquen els pastissets de moniato, les coques cristines fetes amb ametlla, el dolç de sagí, les escudellades i alguns dolços locals com els Catxaps de Paterna; dolços de milfulles amb una crema d’elaboració secreta, el Rollet de Sant Blai de Massalfassar o el Pastís Blanc de Puçol.\nSi per alguna cosa és coneguda l’Horta Nord i per això podeu consultar un capítol a banda, és per l’Orxata de Xufa, refresc de grans propietats nutritives i saludables procedent de les xufes cultivades a la comarca, únic lloc d’Europa on es planta aquest tubercle.\nTradicionalment l’orxata s’acompanyava de rosquilletes o de pa, fins que a meitat de segle vint sorgiren els fartons, especialitat de rebosteria de forma allargada típica d’Alboraia, elaborada a partir de farina, aigua o llet, sucre, oli, llevat i ous i que hui es ven a tot el món.


Estudio de género en Japón a través de las figuras de Itô Noe y Hiratsuka Raichô y la revista Seitô - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Documents de recerca > Treballs de Fi de Grau > Estudio de género en Japón a través de las figuras de Itô Noe y Hiratsuka Raichô y la revista Seitô\nPer citar aquest document: https://ddd.uab.cat/record/160606\nEstudio de género en Japón a través de las figuras de Itô Noe y Hiratsuka Raichô y la revista Seitô\nOlmedo Martinez, Isaac\nGuarné Cabello, Blai, tutor (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Traducció i d'Interpretació i d'Estudis de l'Àsia Oriental)\nTítol variant: Estudi de gènere al Japó a través de les figures d'Itô Noe i Hiratsuka Raichô i la revista Seitô\nTítol variant: Gender study in Japan through Itô Noe and Hiratsuka Raichô and the Seitô journal\nResum: Este trabajo busca establecer un recorrido histórico a lo largo de los años 1890-1930 (finales de las eras Meiji y principios de Taishô) en torno a la cuestión de género y feminismo de la mano de las pensadoras y activistas Hiratsuka Raichô e Itô Noe a través de su revista Seitô. Siguiendo las publicaciones de la revista estableceremos contacto con la realidad del momento para así entender las políticas existentes alrededor de la figura de la mujer. Mediante esta aproximación histórica del feminismo en el Japón de Meji-Taishô entenderemos la posición a la que se veía sometida la mujer, sin derechos como ciudadano, a cumplir unas labores predeterminadas para con la nación y el estado. En este sentido veremos como Seitô ofreció un espacio de discusión para estas mujeres las cuales se veían oprimidas por las leyes y la moral estatal donde su individualidad se veía coartada por la voluntad del hombre.\nResum: Aquest treball busca establir un recorregut històric al llarg dels anys 1890-1930 (finals de l'era Meiji i principis de Taishô) entorn de la qüestió de gènere i feminisme de la mà de les pensadores i activistes Hiratsuka Raichô i Itô Noe a través de la seva revista Seitô. Seguint les publicacions de la revista establirem contacte amb la realitat del moment per així entendre les polítiques existents al voltant de la figura de la dona. Mitjançant aquesta aproximació històrica del feminisme en el Japó de Meji-Taishô entendrem la posició a la qual es veia sotmesa la dona, sense drets com a ciutadà, a complir unes labors predeterminades envers la nació i l'estat. En aquest sentit veurem com Seitô va oferir un espai de discussió per a aquestes dones les quals es veien oprimides per les lleis i la moral estatal on la seva individualitat es veia coartada per la voluntat de l'home.\nResum: This work aims to establish a historical view along the years 1890-1930 (the late Meiji and early Taisho era) around gender and feminism through the works of the activists Hiratsuka Raichô and Itô Noe through its magazine Seitô. Following publications of the magazine we can comprehend the actual context with the aim to explore the existing policies around the social role of the woman. Through this historical approach of feminism in Meiji-Taisho Japan we can understand the subaltern position of women in the society. In this sense we will see how Seitô offered a space for discussion for these women which were oppressed by the laws and moral of the state, where individuality was constrained by the will of man.\nMatèria: Género ; Feminismo ; Japón ; Itô Noe ; Hiratsuka Raichô ; Seitô ; Seitôsha ; Meiji ; Taishô ; Gènere ; Feminisme ; Japó ; Gender ; Feminism ; Japan\n30 p, 337.3 KB\nRegistre creat el 2016-07-14, darrera modificació el 2017-10-14


xavier pi/acn 10.02.2018 | 07:27\nUna de les estacions instal·lades a Masarac; al fons, representants de la DO, Agricultura i la Diputació. acn\nUna xarxa d'onze estacions meteorològiques ajudarà els viticultors de la DO Empordà a combatre el míldiu, un fong que afecta les vinyes i fa que produeixin menys raïm. Fins ara, per prevenir la malaltia, s'anaven aplicant pesticides i fitosanitaris als ceps de manera periòdica. Gràcies a aquests aparells, però, els viticultors podran saber quin és el moment exacte en què caldrà fer-ho. «Bàsicament, quan plou o quan les fulles estan molles, perquè hi ha humitat o rosada, és quan es donen les condicions perquè la malaltia aparegui», va explicar el director de l'IRTA-Mas Badia, Joan Bonany.\nLes estacions meteorològiques, que funcionen amb energia solar, faran lectures de les condicions climàtiques cada hora. Si es veu que hi ha risc d'aparició del míldiu, s'avisarà els viticultors perquè facin tractament als ceps.\nEl míldiu és una de les principals malalties que afecten la vinya i fa que se'n ressenteixi la producció de raïm. La provoca un fong que fa que les fulles dels ceps s'assequin i no puguin fer la fotosíntesi. I això, de retruc, provoca que els penjolls no creixin. Combatre el fong del míldiu (la Plasmopara vitícola) és complicat. I és que les seves espores poden passar-se més d'un any dins la terra, sense perdre la capacitat d'infectar la vinya en campanyes posteriors.\nFins ara, els viticultors de la DO Empordà anaven aplicant pesticides i fitosanitaris als ceps periòdicament. Ara, però, sabran el moment exacte en què caldrà fer el tractament. I és que el consell regulador de la DO, el Departament d'Agricultura i la Diputació han instal·lat una xarxa d'estacions meteorològiques que permetran saber quan es donen les condicions de risc perquè la malaltia aparegui. I, per tant, actuar-hi a temps.\nEn total, la xarxa consta d'onze estacions repartides entre l'Alt i el Baix Empordà. Aquests últims dies s'han instal·lat cinc aparells a Calonge, Masarac, Agullana, Garriguella i el Port de la Selva. A aquests se n'hi sumen quatre propietat dels cellers Espelt i Peralada (a Vilajuïga, Rabós, Colera i Capmany) i dos de la Generalitat (i que es troben a Espolla i Roses).\nLes estacions tenen sensors de temperatura i d'humitat, un pluviòmetre, un anemòmetre i una sonda d'humectació foliar (aquesta darrera permet veure si les fulles del cep estan molles). Funcionen amb energia solar i durant els 365 dies de l'any faran, almenys, una lectura cada hora.\nLes dades que recullin els aparells s'aniran analitzant de manera periòdica. Qui s'encarregarà de fer-ho serà l'Institut de Recerca i Tecnologies Agroalimentàries (l'IRTA), que depèn del Departament d'Agricultura. Cada vegada que detectin les condicions més propenses a l'aparició del míldiu, avisaran els viticultors perquè facin el tractament corresponent. «Això passa quan la fulla és molla i el fong la pot infectar; bé sigui perquè plou, perquè hi ha molta humitat o perquè hi ha rosada», va concretar Joan Bonany. El director concreta que a l'Alt Empordà les condicions de risc són «més baixes» que en altres zones de producció, sobretot perquè la tramuntana «hi ajuda» i ajuda a ressecar l'ambient.\nDe totes maneres, la DO no s'escapa de patir les conseqüències del míldiu. De fet, com va recordar el president de la DO, Xavier Albertí, el fong va fer «grans estralls» durant la campanya 2015-2016. Albertí també va explicar que, de retruc, la xarxa integrada d'estacions meteorològiques farà que els tractaments als ceps s'apliquin quan realment sigui necessari.\nProducció més «ecològica»\n«D'aquesta manera, aprofitem el coneixement per rebaixar el tractament, i aquesta és la filosofia d'aquesta xarxa», va subratllar el president de la DO Empordà. D'aquesta manera, els viticultors reduiran l'ús de fitosanitaris i s'avançarà cap a una producció més «ecològica i sostenible», va precisar Albertí. Precisament, un dels objectius que recull el pla estratègic que en els darrers anys ha implantat la denominació d'origen.\nAquest sistema estarà en procés durant tres anys per valorar-ne l'efectivitat. Al llarg d'aquest temps, es faran estudis sobre terreny a diverses vinyes per comparar l'evolució de la malaltia. Per això, s'analitzarà l'aparició del míldiu a ceps que no es tractaran (ceps testimoni), a d'altres on s'aplicaran els fitosanitaris en funció dels avisos que emeti la xarxa i, finalment, a uns tercers que es continuaran ruixant amb pesticides com fins ara.


En marxa l’arranjament del carrer Manel Bergés d’Altafulla\nEs preveu que l’asfaltat del vial es dugui a terme entre el dimarts i el dimecres de la setmana vinent\nEl carrer Comunidor d’Altafulla ja està asfaltat. Les tasques es van posar en marxa el dimarts i s’han enllestit en menys de deu hores. Segons ha explicat la regidora d’Urbanisme, Marisa Méndez-Vigo, ara resten pendents els treballs de senyalització horitzontal, que no es duran a terme fins que l’asfalt no estigui assentat per evitar que absorbeixi la pintura. Des de l’Ajuntament calculen que se senyalitzarà en un període de deu dies.\nLes tasques passen ara per l’arranjament de voreres del carrer Manel Bergés. Els treballs es duran a terme entre aquest dijous i aquest divendres, i no suposaran cap afectació al trànsit. Es preveu que l’asfaltat del vial es posi en marxa entre el dimarts i el dimecres de la setmana vinent.\nAmbdues actuacions s’emmarquen dins de la línia de manteniment que promou periòdicament el consistori amb la voluntat de millorar la imatge de la vila i el dia a dia de la ciutadania.\nL’activitat s’aturarà durant els mesos d’estiu, i es reprendrà al mes d’octubre. La intenció, segons la regidora, és asfaltar tres o quatre carrers més entre la Festa Major Petita i la Festa Major de Sant Martí.


Marina - S'ofereix una xerrada sobre l'exposició 'Parc de la Serralada de Marina' a monitors de diverses entitats badalonines - L'informatiu\nMarina També es va fer un repàs de les publicacions i altres recursos del Parc com la pàgina web i les app\nS'ofereix una xerrada sobre l'exposició 'Parc de la Serralada de Marina' a monitors de diverses entitats badalonines\nMoment de la xerrada davant del grup de monitors.\nPersonal tècnic del Parc de la Serralada de Marina va oferir una xerrada sobre l’exposició 'Parc de la Serralada de Marina' i altres materials didàctics i d’educació ambiental del Parc a una vintena de monitors d’entitats badalonines com l’Esplai Borinot, el Centre Obert Infantil i Joves i el Grup de Muntanya. La sessió va tenir lloc el divendres 2 d’octubre a l’Ateneu Sant Roc de Badalona, on actualment hi ha instal·lada l’exposició itinerant.\nLa sessió va estar enfocada a redescobrir l’entorn del Parc de la Serralada de Marina i ajudar els assistents a la xerrada a elaborar un treball de sensibilització ambiental per a infants i joves amb l'exposició itinerant com a punt de partida.\nAmb aquest propòsit, es van explicar els plafons que formen la mostra. Si bé aquests se centren en el paisatge, la vegetació i la fauna, també repassen la llarga història de la serra i dels artistes que s’hi han inspirat i subratllen què cal tenir en compte per protegir aquest espai natural i per garantir-ne un ús públic respectuós.\nEs va continuar amb un repàs de les diferents publicacions de què disposen els visitants del Parc de la Serralada de Marina (nou desplegable i nou mapa de l’informador del Parc, col·lecció de monogràfics, fullets d'itineraris...), de la pagina web del Parc i de les diverses aplicacions mòbils, materials tots ells molt útils a l’hora de visitar l’espai natural.\nPer últim, es van explicar als monitors algunes regulacions significatives i recomanacions durant la visita i estada i la manera com s’han d’organitzar les activitats al Parc.\nOberta a tothom fins al 20 d’octubre, l’exposició “Parc de la Serralada de Marina” es pot visitar prèvia inscripció a l’Ateneu Sant Roc de Badalona ja sigui per correu electrònic o per telèfon.\nCategoria: Educació ambiental, Educació ambiental, Divulgació, Webs, Publicacions, Exposicions, Marina, Biodiversitat, Educació ambiental, ODS,\nTríptic de l'expsició 'Parc de la Serralada de Marina' [PDF]\nPàgina web del Parc de la Serralada de Marina\nFundació Ateneu Sant Roc de Badalona\nEl Museu de Ciències Naturals de Granollers fa balanç de deu anys de reconeixement internacional de l’equip d’investigació\nLa 4a Jornada DocAmbCat promou la formació en la difusió en línia dels fons ambientals\nEl catàleg col·lectiu dels centres de documentació de la Xarxa de Parcs Naturals aplega més de 31.000 referències bibliogràfiques


Què és l’ ull sec? - farmacia olga folch\nQuè és l’ ull sec?\nL’ ull sec és una malaltia multifactorial de la llàgrima i de la còrnia, que és la superfície ocular. Patir d’ ull sec causa malestar i trastorns visuals. A més, no és un problema menor: entre un 20% i un 30% de la població en pateix.\nPer començar hem de tenir molt clara una cosa: l’ ull sec no es cura, només es pot controlar i fer-ne prevenció.\nPer tractar l’ ull sec hi ha molts col·liris, però alguns d’ells porten conservants i fosfats poc adients. Per què? Perquè poden provocar calcificacions a la còrnia. Per tant, és molt important tractar l’ ull sec amb els col·liris adequats.\nQui pot patir de l’ ull sec?\nVa dirigit, principalment, a persones que treballen habitualment amb pantalles. Quin tipus de pantalles? Doncs tant d’ordinador, com de televisions o de mòbils.\nTambé afecta a les dones que entren a la menopausa, persones que pateixen al·lèrgies i treballadors que desenvolupen la seva tasca a l’aire lliure.\nPer últim, també afecta a persones d’edat avançada i col·lectius que prenen medicació de manera regular (com, per exemple, betabloquejants i antidepressius).\nÉs molt important, a més, tenir en compte que el tractament ha de ser, sempre, individualitzat.\nEls símptomes que ens poden avisar és tenir els ulls vermells, notar fatiga visual, ulls plorosos, la sensació de tenir-hi sorreta, que ens piquen i, si som usuaris de lents de contacte, cada vegada serem menys tolerants. Cal estar atents a alguna d’aquestes senyals: els nostres ulls ens estan avisant.\nTinc l’ ull sec: i ara què faig?\nPer començar, cal netejar bé l’ull amb suero fisiològic.\nDesprés, hi aplicarem llàgrima artificial, sempre sense conservants ni fosfats.\nPrendrem complements nutricionals d’omega 3 amb alta concentració de DHA. Per què? Perquè el 93% dels lípids de la retina són DHA.\nSi creus que pots patir d’ ull sec, apropa’t a veure’ns!


Inscripció xerrada Com prevenir el consum d'alcohol en menors - AMPA Sant Gervasi\nInscripció xerrada Com prevenir el consum d’alcohol en menors\nEl dimecres dia 12 de Febrer 2020 a les 18.00 h fins a 19.30h , l’AMPA organitza una xerrada a l’escola sobre Com prevenir el consum d’alcohol en menors, amb subtítol «una tasca de tots» , i adreçada especialment a mares i pares d’alumnes d’ ESO (1 – 4) .\nLa xerrada –a càrrec d’un expert de la Fundación Alcohol y Sociedad saludable – vol oferir-li l’assessorament, fruit de l’experiència de més de déu anys treballant en la prevenció del consum en menors, a través d’una sessió teòrica pràctica a la cual li oferim pautes i eines d’utilitat per abordar situacions derivades del consum d’alcohol en adolescents.\nDurant aquesta, es treballaran coneixements sobre:\nL’adolescència i la seva relació amb l´alcohol\nL’inscripció és gratuïta per a socis i no-socis de l’ AMPA i amb alumnes en ESO de l’ Escola Sant Gervasi però cal reservar la seva plaça, a continuació .\nPlaces limitades, oberta a tothom, però els socis de AMPA tenen preferència.


Rental Apartment Imperatrice Biarritz França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 407 allotjaments a Biarritz.\n4 Avenue De L'imperatrice 2etage Apt 214 Rce Henri Iv, Biarritz, Biarritz, França, 64200 - Veure al mapa\nMés informació sobre Rental Apartment Imperatrice\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Biarritz, no busqui més enllà de Rental Apartment Imperatrice. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Rental Apartment Imperatrice, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara nevera, forn microones, plat de dutxa, sala d'estar, estris de cuina per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Biarritz, el Rental Apartment Imperatrice és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nTots els tipus de viatgers (10) Parelles (8) Viatgers en solitari (2)\nConfort i qualitat de l'habitació 3,5\nAllotjaments a Biarritz


Google és conegut per les seves “Google Labs” i “beta” productes, però en general ha de opt-in per accedir a aquestes funcions. Desafortunadament per a alguns titulars de compte de google hi ha una prova que s'executen en la cerca de Google que no hi ha manera evident a opt-in o opt-out "de.\nOS X Snow Leopard usuaris han pujat en braços per sobre d'una actualització recent que va causar la seva iTunes a fallar, but it isn’t Apple’s fault — a common hard-disk space-saving program is to blame.\nSEO és una necessitat de serveis per a l'èxit del comerç electrònic i la promoció del seu negoci en línia, però vagi amb compte – many search engine optimization services don’t have your best interest in mind. Si bé les millores temporals per a llocs web pot ser fàcilment es podrien resultar en el seu lloc de ser penalitzat o exclusió de les llistes.


Vicent Marzà dimite como conseller de Educación para centrarse en su partido – LaOchoTV\nVicent Marzà dimite como conseller de Educación para centrarse en su partido\nVicent Marzà dejará su cargo como conseller de Educación, Cultura y Deporte en las próximas horas para ser el nuevo coordinador de su partido, Més Compromís. Marzà ya ha comunicado su decisión de salir del gobierno valenciano al presidente de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, y a la vicepresidenta del Consell, Mónica Oltra.\nEl todavía conseller comparecerá a las 11:30 horas en rueda de prensa junto a la secretaria general de Més Compromís, Àgueda Micó, para explicar los detalles de su marcha, que tienen que ver con su intención de centrarse en impulsar a su partido de cara a las elecciones de 2023.\nUna vez haya finalizado la rueda de prensa, Més Compromís mantendrá una reunión para acordar quién sustituirá a Marzà en el cargo de conseller de Educación, Cultura y Deporte, una decisión que se comunicará públicamente esta tarde\nEl equipo de gobierno está en un momento de incertidumbre. Después de la dimisión de Manolo Mata como portavoz del PSPV-PSOE en Les Corts Valencianes, Puig dejaba entrever la posibilidad de que se produzcan cambios en el Consell, así como trasladó su intención de estudiar de qué manera pueden dar un impulso a la acción del gobierno.


Agriturismo La Rocca Dei Briganti Manciano Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLoc. La Campigliola Km 10, Manciano, Manciano, Itàlia, 58014 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Manciano, no busqui més enllà de Agriturismo La Rocca Dei Briganti. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Agriturismo La Rocca Dei Briganti, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses piscina exterior, pesca, massatge, parc infantil, equitació, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Agriturismo La Rocca Dei Briganti no troba competidors en cap categoria.\nTots els tipus de viatgers (6) Parelles (4) Famílies amb infants petits (2) Famílies amb infants grans (1)


Concerts a Lleida. Agenda de concerts a Lleida.\nAquesta és la llista de concerts de Lleida que considerem interessants segons els nostres criteris.\n- Consulteu l'adreça de les sales de concerts de Lleida\nSales de concerts de Lleida\nLlista dels bars i les sales de concerts de Lleida que tenen programació de concerts estable.\nCafè del teatre C/ Roca Labrador 4 bis // 25003 Lleida


Nap i Col: Sagredo o la soledat del corredor d'sprint. L'alcalde contra polítics i funcionaris\nDesprés d'aquest primer incompliment vindran més. Però potser que el més preocupant de tots siga el fet de no tindre propostes que aportar. Ni bones ni dolentes. Simplement no hi ha cap proposta de Sagredo damunt la taula. De moment es dedica a parasitar els projectes presentats i aprovats en el seu dia pel PP (basses de laminació del carrer 133, obres de retén policial de la Canyada, zona d'esbarjos per a gossos, etc.) o penjar-se medalles per gestions que fa Compromís (pagament de l'EIGE a la Cooperativa de la Coma, demandes educatives, etc).\nPerò esta via que ha agafat Sagredo no té massa recorregut. Per una banda té a la dreta, a la que li ha donat tots els recursos possibles (6 alliberacions), i que evidentment les utilitzarà per a fer-lo caure i per altra té a Compromís ofegats però proposant la política social, educativa i urbanística que hauria de proposar ell.\nMalestar en l'equip de govern\nLa casa socialista de Paterna, s'ha mostrat buida completament. Sense idees, propostes ni projectes per a Paterna, a hores d'ara, sembla que només és una maquinària d'aconseguir poder. I fins i tot com a tal està fallida. Dins les files socialistes, si més no, les de l'equip de govern, cada vegada se fa més palés el malestar. Les queixes venen per diferents motius, però tot ells suficientment importants per a fer recapacitar a un Sagredo, que amb la vara de comandament a la ma, no escolta ningú. Entre d'altres coses es queixen de la quantitat ingent de treball que tenen que desenvolupar per ser només 6 regidors. Recordem que eixa va ser la causa de la dimissió de Francisco Dorce. Però ni Julio Fernández pot més ni Nuria Campos se sent comoda per la càrrega de faena ni per les continues i capritxoses anades i tornades de Sagredo, la qual cosa els ha deixat en mal lloc en més d'una ocasió: Els ha enviat a Juntes de Barri sense donar-los la informació que els anaven a demanar, aconseguint ser esbroncats pels veïns, trepitja les seues competències continuament i els aparta descaradament quan cal fer-se la foto i l'assumpte pot ser interessant.\nEls fucionaris i l'interventor\nAltre col·lectiu al que té calent és al dels funcionaris. La seua arbitrarietat i les formes de governar com si fora l'ajuntament el seu cortijo, li ha dut a tindre més d'una topada amb funcionaris que no volen avalar les seues propostes, en molts casos vorejant la il·legalitat, i s'enfronten a ell i al seu equip. El cas més preocupant ha estat l'eixida de l'interventor. Cal recordar que l'interventor venia cedit de Manises on destapa totes les corrupteles de l'anterior alcalde popular. Hagué d'eixir de la població per por a represalies. L'interventor és una persona molt legalista i des que començara a governar Sagredo les topades van ser continues fins que l'alcalde aconseguí llevar-se'l de damunt esperent que el substitut si que li firme tot allò que vullga, encara que vorege la il·legalitat.\nAquest és el panorama que ens trobem a dia d'avui al govern local de Paterna. Un panorama devastador que, evidentment, acabarant patint els Paterners.\nJA/ Nap i Col PCP publicado a las 08:09


“Genealogies de pensament” | Barcelona Metropolis\nDebats. Reflexions sobre el Col·legi de Filosofia al Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CCCB).\n“Genealogies de pensament” es planteja com un seguit de converses que busquen posar en joc la persistència de determinades preguntes en la filosofia, tant pel que fa a la tasca del pensament i la seva història, com pel que fa a la política, l’art o les moralitats compartides o dissentides que ens constitueixen com a subjectes en comunitats polítiques i culturals molt concretes. El cicle també vol actualitzar mitjançant el diàleg què va ser i què va motivar l’arrencada del Col·legi de Filosofia a la ciutat de Barcelona durant el curs 1976-1977.\nQuè queda d’aquell “històric” Col·legi de Filosofia, a banda d’una memòria que cal reconstruir i uns primers cursos publicats? I què pot quedar del nostre present posat en joc i a prova amb aquell passat de quaranta anys enrere, quan tot semblava possible i —com en aquella república del poeta— tot estava per fer? Entendre aquell passat com una forma de futur és també un dels propòsits d’aquest cicle. Un altre, de latent i tanmateix viu, és recordar els tres membres del Col·legi ja traspassats: Jordi Maragall, Pep Subirós i Eugenio Trías, juntament amb la figura, inspiradora per a molts d’ells, de Josep Maria Calsamiglia.\nPodeu consultar tot el programa de conferències en aquest enllaç.


Desallotjades més de 6.000 persones en el primer divendres sense toc de queda\nEl principal focus d'aglomeracions ha estat a Gràcia, on s'hi han desallotjat 3.500 persones\nLaura Oliver | dissabte, 21 d'agost del 2021, a les 20.35\nMossos d’Esquadra i Guàrdia Urbana han desallotjat la matinada d’aquest dissabte 6.350 persones dels carrers de Barcelona en el primer divendres sense toc de queda. El principal focus d’aglomeracions s’ha produït a Gràcia, on s’hi celebra la festa major, i aquí s’ha fet marxar a 3.500 persones. La policia també ha hagut d’actuar al litoral barceloní, on hi han desallotjat 2.500 persones, mentre que a la zona del MACBA han estat 350.\n“Sembla la Barcelona del 2019”\nEls carrers i les places de Gràcia han plens fins ben entrada la matinada, malgrat que les activitats finalitzaven com a màxim a les 00.30 h. Això, després que les comissions de festes descartessin allargar els horaris dels concerts i les últimes activitats tot i no haver-hi toc de queda.\nEn aquest barri, les aglomeracions més destacades s’han produït als carrers adjacents a les principals places del barri on se celebraven els concerts. Les places estaven acordonades i vigilades per la Guàrdia Urbana i personal de seguretat, i només es permetia l’accés a veïns de la zona, artistes i personal de neteja. A partir de dos quarts de dues, els controls s’han aixecat i l’accés a les places ha quedat obert.\nSegona nit sense toc de queda\nEntre la nit del dijous i la matinada del divendres, Guàrdia Urbana i Mossos d’Esquadra van desallotjar 4.000 persones a la ciutat en la primera nit sense toc de queda a Barcelona. De nou, El principal focus d’aglomeracions es va produir a les places de John Lennon, del Diamant i del Raspall, a Gràcia. En aquesta zona s’hi van desallotjar 2.000 persones.\nEl Raval Sud és l’àrea de salut de Barcelona amb menys persones vacunades en totes les edats


Detingut un home de 23 anys enxampat robant en un bar a Sabadell\nEscrit per Redacció el 17 febrer 2020\nUn jove de 23 anys va ser detingut aquesta nit després de forçar la persiana d’un bar i accedir a la caixa registradora a la Creu de Barberà. Anava acompanyat d’una altra persona, que ha pogut escapar.\nSegons informa la Policia Municipal, van rebre un avís cap a les tres de la matinada que en un local del número 510 de la carretera de Barcelona havien entrat dues persones a robar després de forçar la persiana. Tres dotacions d’agents es van desplaçar fins a l’establiment, a la Creu de Barberà.\nUn cop van arribar a l’establiment, van trobar dues persones dins del local. Van sortir fugint. Un ho va fer amb èxit. L’altre, un jove de 23 anys, va ser interceptat i detingut per un presumpte delicte de robatori amb força, del que haurà de respondre als tribunals.\nFoto portada: l’establiment on s’ha forçat la persiana aquest dilluns. Autor: Google Street View.


Airecelobert: Sortida a menjar la mona a Verdú\nVa ser una sortida molt divertida tot i que ens vam tenir de refugiar en la font de Santa Madalena a causa del ventot que ens va fer.\nEl Ramon F ens va explicar moltes coses interessants i cal dir que va ser un molt bon amfitrion.\nEiiii!!! Que la foto ens falta una gran companyia!!! La Rita!! Pilar a veure si la poses ja que li vaig donar un bon troç de mona!!!!\n3 d’abril de 2013, a les 9:14\nJajjaj!!! Carme moltes gràcies per el teu comentari!!!\nVa ser un dia molt bonic, de tant en tant s'han de repetir aquestes sortides de "fartanada" :) :)\nLa Rita estava ben tipa a la nit i no va ni sopar!!! Mira't algunes fotos de quan anem a caminar que sempre surt!!!\n4 d’abril de 2013, a les 3:45


Pallejà (el Baix Llobregat), 12 de febrer i cap de setmana proper\nPallejà celebra el cap de setmana més proper el dia 12, dia festiu a la població, la Festa Major d'hivern en honor a Santa Eulàlia.\nEls actes s'inicien el divendres amb diferents esdeveniments culturals com la Mostra Local (des de 1991), però és el correfoc de la vigília a càrrec dels Dimonis de Pallejà (des de 1986) i de diverses colles convidades el que marca realment l'inici de les celebracions.\nL'endemà les activitats s'inicien amb una xocolatada infantil i la trobada de col·leccionistes de plaques de cava; durant tot el dia s'intercal·len les activitats pels més petits i els joves. Durant el vespre té lloc un dels esdeveniments més característics de la festa, el Traspàs de "50ons" a la Sala Gran del Castell, un acte durant el qual els que van fer 50 anys l'any anterior donen al relleu als d'enguany, amb una gran festa.\nEl dia 12 és el dia central de la celebració amb una eucaristia en honor a Santa Eulàlia amb la participació de la Coral Pau Casals i una cercavila dels gegants de la ciutat, que fan una ballada conjunta a la Plaça del Castell. Per la tarda, una ballada de sardanes es l'interludi abans d'iniciar-se un dels moments més esperats de les festes: el sopar popular, popularment conegut com les Torrades de Festa Major.\nFotografies: Ajuntament de Pallejà\nData de publicació digital: 6/2/2006 4261 lectures\nAjuntament de Pallejà. Cultura i Joventut\n08780 Pallejà (el Baix Llobregat)


Condicions De La Reserva I Política De Cancel·lació - Restaurant Normal\nInformació De La Reserva I Politica De Cancel·lació\nPer consultes generals: 972 43 63 83\n– Dinars a partir de les 12.30h\n– Sopars a partir de les 19.30 h\nPer consultes generals ens pot contactar al telèfon 972 43 63 83 de dimecres a diumenge del 10 a 12 hores, o bé per e-mail: info@restaurantnormal.com\nLa targeta de crèdit facilitada és una garantia de reserva i no es fa cap càrrec, llevat que s’incompleixin alguna de les condicions més avall esmentades.\nAgrairem ens facin saber si hi ha alguna al·lèrgia a tenir en compte per oferir plats alternatius si convé.\nIgualment, agrairem reconfirmi la seva reserva amb 3 dies d’antelació via e-mail.\nAnul·lacions i reducció del número de persones\nLa reserva es pot anul·lar completament sense despeses fins 3 dies abans de la data.\nLa reducció d’un número significatiu de comensals podrà significar l’anul·lació de la reserva si no hi haguessin taules disponibles pel nou número de persones.\nEl canvi de data estarà subjecte a disponibilitat.\nEl sistema de reserves online li permet d’afegir les seves dades a la llista d’espera del dia o dies que siguin del seu interès i, de produir-se alguna anul·lació en la data o dates seleccionades ens posaríem en contacte.\nHa de tenir present que, per gestionar adequadament la llista d’espera, aquesta no és genèrica i que cada dia té la seva pròpia llista


E.P./dBalears | 23 setembre 2018\nImatge d'aquest dissabte de la 'FitSalut Palma 2018'.\n22-09-2018 | Ajuntament de Palma\nEl batle de Palma, Antoni Noguera, i la regidora d'Educació i Esports, Susanna Moll, han inaugurat aquest dissabte la 'FitSalut Palma 2018', una fira de fitness, salut i esport que espera una assistència de 30.000 participants durant el cap de setmana.\nSegons ha informat Cort, l'acte ha comptat amb la presència del Comandant General de Balears, Juan Cifuentes; el director general d'Esports, Sergio Rodríguez; i la directora insular d'Esports del Consell de Mallorca, Margalida Portells, entre altres.\nDesprés de tallar la cinta, les autoritats i representants de les entitats han recorregut les cinc zones distribuïdes en el parc de la Mar, on han arrencat totes les activitats «amb un alt nivell de participació al llarg de la primera jornada».\nL'esdeveniment compta amb 75 activitats diàries, tallers i exposicions que ofereixen les 100 entitats que col·laboren en l'organització durant el seu horari d'obertura, de 10.30 a 14.30 hores i de 16.30 a 20.30 hores.\nLa 'FitPalma 2018' és un esdeveniment gratuït, adscrit a la Setmana Europea de l'Esport, que es duu a terme en tots els països de la Unió Europea del 23 al 30 de setembre. D'aquesta manera, aquest l'acte es dirigeix a tota la ciutadania amb l'objectiu de «promoure la salut a través de l'activitat física, acostant l'esport i els hàbits saludables als ciutadans».\nRespecte a les activitats del diumenge, de 10.00 a 13.30 hores tindrà lloc la carrera 'Quilòmetres solidaris contra la fibrosi quística', organitzada per la Fundació Respiralia i l'Associació Balear de Fibrosi Quística.\nA les 11.00 hores, tindrà lloc la concentració 'motera' de Princeses d'Asfalt i a les 12.00 hores, el club presentarà la III Ruta motera Armilles Roses a benefici de l'AECC. A continuació, la campiona europea de SUP, Laura Quetglas, participarà en el taller del llac de paddle surf i, si el temps ho permet, s'oferiran viatges amb globus aerostàtic de 19.00 a 21.00 hores.


VISITA AL CENTRE SÍRIUS VIC | Associació de Familiars i Malalts d'Alzheimer d'Osona\nHome / Actualitat, General / VISITA AL CENTRE SÍRIUS VIC\nVISITA AL CENTRE SÍRIUS VIC\n29 d'abril de 2014/ Alzheimer Osona / Actualitat, General\nEl passat 26 d’Abril, dins del programa de suport a cuidadors/es no professionals que portem a terme des d’AFMADO, vam realitzar una nova activitat de formació, en col·laboració amb Sírius Vic (Centre per a l’Autonomia Personal).\nde suport i adaptacions per facilitar les activitats de la vida diària\n(banyar-se, vestir-se, alimentar-se, comunicar-se, desplaçar-se) – See\nmore at: http://www.uvic.es/sirius-vic#sthash.kPXAoITo.dpuf\nTots els assitents a la jornada van poder rebre assessorament i orientació sobre els productes de suport que permeten facilitar la vida diària (banyar-se, vestir-se, alimentar-se, desplaçar-se, etc.) de les persones amb dependència.\nDes d’AFMADO volem donar les gràcies als professionals del Sírius per a l’atenció rebuda durant la visita i per els nous coneixements que ens van oferir, que de ben segur ens permetran desenvolupar amb més eficàcia totes aquelles tasques que tenen a veure amb la cura dels nostres familiars amb dependència.\nParticipants escoltant com s’utilitza un dels productes de suport per a la higiene\nExposició de les ajudes que faciliten l’alimentació


29 de juny de 2008 Independentisme\nPel dret a viure en català als Països Catalans i contra el cinisme dels botxins espanyols i francesos.”\nLa sèria “Drama” en espanyol a TV3 ha desfermat una polèmica espasmòdica sobre l’estat de la llengua catalana obviant, però, la qüestió central de caràcter polític: com s’explica que en ple procés -teòricament- independentista la reivindicació de la llengua estigui postergada com si plantejar-la obertament fos contraproduent ? Comparteixo totalment el diagnòstic que fa el presidnet de la Plataforma per la LLengua, Òscar Escuder en aqueixa entrevista del proppassat 23 de juny a Vilaweb: ‘Hi ha por de fer polítiques decidides i desacomplexades a favor del català’.\n7 Respostes a "La defensa de la llengua és part essencial de la lluita per la independència"\n30 de juny de 2008 a les 18:34\n30 de juny de 2008 a les 20:34


Agatha mistery 28. el viking desaparegut - Librería Infantil Unquera\nAgatha mistery 28. el viking desaparegut.\nGroenlàndia: en una glacera s'ha trobat un viking hibernat durant segles. Un grup d'experts comença a estudiar la troballa, per., de sobte... desapareix en el no-res!\nL'Agatha i en Larry, amb l'ajuda de la tia Smilla, una enèrgica inuit, han d'aprendre a orientar-se pel fascinant paisatge àrtic i treure l'entrellat del misteri de l'antic guerrer que podria reescriure la hist.ria d'aquella terra salvatge.


Gran ensurt: Acaba encastat a l'N-340 contra la barrera de seguretat al Vendrell\nImatge del vehicle encastat a l'N-340. | RTV El Vendrell\nEncasta el cotxe contra la barrera de seguretat a l'N-340 al Vendrell\nRedacció dissabte, 15 d’agost 2020 - 13:45h\nEnsurt aquesta matinada a l'N-340 tarragonina. Els serveis d'emergències han rebut un avís a la 01.22 hores de la matinada per un accident en aquesta carretera i ràpidament s'han desplaçat per atendre les persones implicades. Els fets han passat al quilòmetre 1.186 de l'N-340, a l'altura del Francàs, al Vendrell segons ha informat Trànsit.\nEl conductor d'un vehicle ha perdut el control i ha acabat encastat a la barrera de seguretat. Tot i l'espectacularitat de l'accident, per sort el conductor, un home de 48 anys, ha resultat ferit lleu i ha estat traslladat a l'Hospital comarcal del Vendrell, segons explica RTV El Vendrell.\nUn accident a l'N-340, al Francàs, deixa un ferit lleu aquesta matinada.\nSegons ha informat @transit, el conductor del turisme hauria xocat contra la barrera de seguretat en una sortida de via i s'hi hauria encastat. El ferit, de 48 anys, va ser traslladat a l'H del Vendrell. pic.twitter.com/4UqHkN5MDv\n— RTV EL VENDRELL (@RTVEV) August 15, 2020\nJornada complicada a les carreteres tarragonines\nAquest ha estat el primer de diversos accidents durant aquest dissabte 15 d'agost a les nostres carreteres. El més greu de tots s'ha produït a primera hora del matí quan un ciclista que circulava per la T-310 a Pratdip ha estat envestit frontalment per un vehicle. Com a conseqüència del greu xoc frontal, el ciclista ha perdut la vida a la mateixa carretera malgrat que els serveis d'emergències l'han intentat reanimar.\nNo ha estat l'únic accident amb ciclistes implicats. També al matí, a l'N-240 a Montblanc, un altre ciclista ha estat envestit i ha resultat ferit molt greu com a conseqüència del sinistre. A Freginals també han patit un atropellament dos ciclistes, tot i que de menys gravetat, i només un d'ells ha hagut de ser traslladat a l'hospital.\nAlerta: Ferit greu un altre ciclista atropellat, ara a l'N-240\nMatí negre a TGN: Mor atropellat un ciclista a la T-310\nHospital Comarcal del Vendrell accident Mossos d'Esquadra Sistema d'Emergències Mèdiques N-340


Materials per la Base\nHome » Materials per la Base\nA continuació una llista de materials necessaris per la construcció i posada en funcionament de l’Ateneu. No tots son igual d’urgents ni és aconsellable enmagatzemar-los al local mentre durin les obres així que en la mesura del possible escriu un correu a ateneu@labase.info o utilitza el formulari de contacta explica’ns què tens i parlem de com i quan el passem a buscar o el portes.\nDutxa de 70cm*110cm Sacs de runa Totxana Porland Sorra normal (sacs 25kg) Portes de 65 a 72 cm Hidrotubo de 40 mm Tub de PVC de 110 per desaigüe Marcs de finestra Taulons de fusta, Llana de roca Pintura blanca (altres colors potser) 3 motors extractors de lavabo Plantxes de pladur o de dm 1 pica individual de cuina 1 piques dobles de cuina Miralls pels lavabos Finestres o vidre (les mides que tingueu) Bigues metàliques Tuberies de 25mm per instal·lació de gas Rajoles de paret Rajoles de gres gris o beige per terra cuina Pintura de mini Pintura impermeabillització 1 sac Sicamonotop de 80 (sino de 120)\nTornavissos Paleta espayola Capàs Alicates Escarpes i masses Pinzells i brotxes pintura\nSwitch’s Cable de xarxa Pantalles Ordinadors Teclats Ratolins\nCadires (plegables i normals) Taules (plegables, o normals) Sofà Plats Gots Coberts Paelles Olles Colador Coctelera Jardineres Barbacoa\nVentil·ladors Neveres Fregidora Altaveus Làmpares de sostre, paret, Endolls Nevera de beguda de bar


L'univers lector adolescent. Dels hàbits de lectura a la intervenció educativa de Mireia Manresa (Rosa Sensat, 2013) presenta les reflexions sobre l'estat actual de la lectura entre els joves (què llegeixen, amb quina freqüència...?), però també sobre com incidir en els seus hàbits lectors.\nSabem que els joves llegeixen poc i que, en molts casos, les seves lectures es limiten a la prescripció escolar o a les obres amb més ressò mediàtic; però, es poden dur a terme experiències educatives que promoguin la lectura entre els joves? Quin paper hi té la institució escolar i quines actuacions haurien de dur a terme els mediadors?\nMònica Baró, Cristina Aliagas i Glòria Gorchs reflexionen sobre la lectura en pantalles, la lectura d'imatges i l'ambient escolar per fomentar la lectura a Com crear un ambient lector?, document que publica la Fundació Bofill i que es pot consultar a:\nLaboratoris de Lectures\nAl darrer número de Faristol (desembre, 2013) apareix un article sobre l'experiència de dinamització lectora amb infants i famílies a partir de la creació dels anomenats Laboratoris de lectura. Es tracta d'experiències dutes a terme a Biblioteques Públiques per especialistes en l'àmbit del llibre infantil i el desenvolupament lector. La idea parteix de la necessitat dels infants de tenir un espai i uns materials que els ajudin a establir vincles entre les obres o bé que els facilitin la seva descoberta.\nA l'article s'hi narra una de les activitats a partir de llibres que tenen un mateix fil conductor. En aquest cas llibres on la idea del zoo hi és present d'una o altra manera. Obres amb imatges i paraules que desvetllen la curiositat, la creativitat...\nLes idees sobre el Laboratori (com a lloc per experimentar i conèixer) i sobre la importància de mostrar les connexions entre les obres sempre ens han semblat essencials en l'àmbit de la formació dels mestres. I, d'alguna manera, la lectura d'aquest article ens evoca a recordar-ho.\nLlegiu l'article: "Laboratoris de lectures per a les famílies o com treure l'univers de cada llibre"\nEns ha deixat l'escriptora Joana Raspall després d'un any ple d'activitats per commemorar el seu centenari. Al llarg d'aquests mesos de celebració els seus versos han ressonat a escoles, teatres, auditoris, places, etc. L'autora ha pogut gaudir d'aquests homenatges que se li han fet arreu, del reconeixement a la seva obra i de la trobada amb els seus lectors.\nLa seva vida ha estat exemple de compromís amb el país. La seva dedicació a la literatura infantil és també una bona mostra del seu desig d'oferir bones obres als més petits, poesia de qualitat per fer créixer la nostra llengua. El seu llegat és molt valuós; el conjunt de la seva obra, i molt especialment la poesia per a nens i nenes, és de gran qualitat i ha esdevingut patrimoni de tots. Sempre li agrairem la companyia i el saber dels seus poemes.\n"Amb els llibres per amics, no et faltarà companyia.\nCada pàgina pot ser un estel que et fa de guia"\nUna de les seves darreres publicacions és el volum 46 poemes i 2 contes (Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2013) que conté una selecció d'algunes de les seves poesies editades en diferents moments.


Ripoll tindrà una sortida de la 'Volta' 68 anys després\n25-09-2019 | 15:10hs\nLa capital del Ripollès tornarà a allotjar la ronda catalana, per cinquè cop a la seva història i en l'edició del centenari\nLa localitat de Ripoll serà una de les grans protagonistes de l'edició centenària de la Volta Ciclista a Catalunya, que tindrà lloc entre el 23 i el 29 de març de 2020. La capital del Ripollès allotjarà una sortida d'etapa, un fet que no succeïa des de l'any 1952.\n68 anys després la Volta Ciclista a Catalunya tornarà tenir una sortida d'etapa a Ripoll, després de l'acord al que han arribat l'ajuntament ripollès i l'organització de la cursa catalana. La "Volta", que forma part del calendari UCI World Tour, la màxima categoria del ciclisme mundial, celebrarà aquest 2020 la seva edició número 100, una fita que només han aconseguit fins el moment el Tour de França i el Giro d'Itàlia.\nL'any 1952, el municipi ripollès va ser escenari de dues etapes, Valls – Ripoll, amb victòria de l'històric Miquel Poblet, i l'endemà es va disputar la jornada Ripoll-Tona, en què va alçar el triomf l'italià Giovanni Petinatti.\nPrèviament, l'any 1931, Ripoll també havia acollit una arribada i una sortida d'etapa, Montblanc – Ripoll, amb victòria d'un altre històric com Mariano Cañardo, i Ripoll – Terrassa, amb triomf per a Salvador Cardona.\nPer tant, aquest any 2020 serà la cinquena vegada que la "Volta" s'atura a Ripoll, un municipi que ha fet de l'esport una de les seves marques d'identitat, ideal per practicar la bicicleta-tant per carretera com per muntanya- o l'excursionisme. Compta també amb un teixit associatiu esportiu important, com demostra la història i activitat del Club Ciclista Ripoll.\nA més, Ripoll disposa del Centre de Tecnificació Esportiva del Ripollès, que compta amb diverses disciplines de ciclisme com la ruta, el btt, la pista o el bici trial per tal de facilitar a les joves promeses del ciclisme d'alt nivell compaginar entrenaments amb estudis. El ciclista vilanoví de Movistar Marc Soler, en va ser alumne, entre molts altres.\nAixí doncs, aquest 2020 els millors ciclistes del món es donaran cita a Ripoll gràcies a la Volta Ciclista a Catalunya, que any rere any reuneix corredors del més alt nivell. En la darrera edició ciclistes com el vigent guanyador del Tour, Egan Bernal, el vigent guanyador del Giro, Richard Carapaz i el vigent campió del món, Alejandro Valverde, així com altres ciclistes com el britànic Chris Froome o el francès Thibaut Pinot, van estar a la cursa catalana. El vencedor final va ser el colombià Miguel Ángel López (Astana) per davant del britànic Adam Yates i el colombià Bernal.\nLa cursa té un impacte mediàtic d'un nivell extraordinari, amb presència televisiva a 190 països mitjançant 29 difusors internacionals, i amb imatges en directe als 5 continents, amb una audiència a Europa superior als 16 milions d'espectadors. Una excel·lent aposta per projectar la localitat de Ripoll al món.\n"Acollir la sortida d'etapa de la centena edició de La Volta és una gran oportunitat per Ripoll per a promocionar-nos com un enclavament amb possibilitats esportives i turístiques espectaculars, una de les quals és el ciclisme. Fem una aposta de suport a l'esport i al turisme de ciclisme; entenem que la Volta supera l'esport i es converteix en una gran plataforma de difusió turística per posar Ripoll al món; i a més tenim a Ripoll el Centre de Tecnificació Esportiva vinculat a la Federació Catalana de Ciclisme. Després de 68 anys, Ripoll torna a ser inici d'etapa de la Volta i és un goig que sigui en el marc de la celebració d'aquest centenari", ha declarat l'alcalde de Ripoll, Jordi Munell.\n"Després de tants anys, és un privilegi poder tornar a Ripoll amb la Volta Ciclista a Catalunya, on van guanyar dos mites de la cursa com Mariano Cañardo i Miquel Poblet. Estem molt il·lusionats en què aquesta edició centenària sigui tot un èxit i Ripoll tindrà l'orgull de formar-ne part", ha comentat el director general de la "Volta", Rubèn Peris.\nLa Volta Ciclista a Catalunya segueix definint el recorregut per a la seva edició número 100, i ja ha confirmat els finals en alt a les estacions d'esquí de Vallter 2000 i Port Ainé, i les localitats de Banyoles i Ripoll.