Paisatges 2.0, activisme i creativitat (Mercè Pinya)\n2 min. Palma 15/03/2015 00:00\nAquest grup d’acció a les xarxes socials de recent creació ha irromput a Twitter i Facebook amb força amb aquesta declaració d’intencions: “Mallorca: massa terra ferida, malmenada, urbanitzada, encimentada, segellada… I molta més que es manté inalterada, fèrtil i bella. I així és com la volem!”. Els seus muntatges fotogràfics cerquen remoure consciències i despertar la lluita per la protecció del territori, que ha passat a segon terme durant aquesta legislatura.\nEl col·lectiu, hereu de ‘Quin port volem?’, va més enllà de la reivindicació dels valors naturals del paisatge i impulsa accions des del 2002 per preservar la idiosincràcia d’aquest indret. La darrera campanya vol aturar el pla de l’Administració de privatitzar i explotar els fars de les Illes.\nL’objectiu d’aquest col·lectiu (whatwasthere.com) és crear amb les aportacions de la gent la història fotogràfica del món “o com a mínim de tots els llocs coberts per Google Maps”, diuen.\nLes restes del naufragi de l’esclat de la bombolla immobiliària són el tema preferit del col·lectiu Nación Rotonda. Esglésies que han quedat enmig d’una rotonda, carrers que no duen enlloc i urbanitzacions fantasma són part d’aquest inventari visual del canvi d’ús en el territori en els darrers 15 anys impulsat per tres enginyers de camins i un arquitecte a través de nacionrotonda.com.\nSalvem els paisatges de les Illes Balears\n“Continua essent necessari salvar els paisatges de les Illes Balears. Ens ajudes?”. És el que diu aquest perfil de Facebook que recentment ha impulsat la campanya contra la instal·lació d’un xibiu a la platja de la Canova, a Artà. L’Ajuntament ha acordat demanar-ne la concessió per denegar el permís al particular que ha fet la sol·licitud.\nLa web overv.eu ofereix imatges espectaculars que canvien el punt de vista des del qual habitualment s’observen els paisatges. Inspirats en la sensació que tenen els astronautes quan miren cap avall, mostren els espais “com un tot per reflectir-ne la bellesa i la fragilitat a la vegada”.


Aquest dijous, en roda de premsa solemne, Armand Calderón, secretari de mesures penals i alternatives anunciava que les juntes de tractament de les tres presons catalanes, on es troben els polítics presos havien decidit per "unanimitat" proposar al tercer grau per als polítics del Procés. Que la mesura respon a una decisió de caràcter tècnic i que la Generalitat ha de ratificar en un període de dos mesos.\nCalderón en tota la seva intervenció ha intentant mantenir la postura del tema tècnic en la decisió. Que es compleix el reglament dels presos com en qualsevol altre cas. A ningú se li escapa la celeritat que s'ha donat en tot el procés un cop la sentència ha estat ferma.\nA les ànimes caritatives que van adoctrinar en el seu dia amb el lema "la sentència de 100 anys de presó" caldria preguntar-los que han de dir ara després de l'enrenou que van aixecar i els efectes que van haver d'aguantar la resta de la ciutadania, la majoria. Com es pot comprovar - a espera del que diguin la fiscalia- els fets estan sent ben diferents.\nQuan encara no s'han complert els tres anys de presó, entre la preventiva i el compliment de la condemna en ferm, en menys de dos mesos els polítics tindran el tercer grau o el que és el mateix la semillibertat: podran sortir de dilluns a divendres al carrer i només tornaran a dormir a la presó ,el cap de setmana es queden a casa. L'aplicació del tercer grau és per a tots ells, independentment dels anys de la condemna.\n¿A quants anys han estat condemnats els polítics ?: Junqueras a 13 anys. Romeva, Turull i Bassas a 12 anys. Forcadell a 11 anys. I Sánchez i Cuixart a 9 anys de presó. Ja en el seu dia es parlava que els primers a beneficiar-se serien els Jordis. L'últim, Junqueras que podria obtenir el tercer grau grau dins de 14 mesos.\nAixí podria anar enumerant com es preveia fa menys d'un any el que podia passar per obtenir la llibertat condicional que Junqueras li seria atorgada el 2026 i als Jordi, que serien els primers en el 2023.\nTambé podríem pontificar sobre les persones que conformen la junta tan "unànime", les competències que té la Generalitat en aquest tema. En la banda oposada, la Fiscalia de Catalunya i el Tribunal. Que componen el circuit "legal" o això diuen.\nEl kit de la qüestió és que res és el que sembla i com diu un refrany popular "quien a buen árbol se arrima, buena sombra le cobija" i la justícia política i l'altra justícia depèn per a qui no és tan justa, es digui el que es digui. Em pregunto en veu alta el que pensaran milers de famílies sobre aquesta decisió, de privilegis "legals" i de circuits unànimes quan els cent anys de presó no han arribat als tres anys.\nNo és que estiguem en contra que surtin al carrer els polítics de l'Procés, el que volem és que s'apliqui la mateixa medicina "legal" a la resta de presos, o és que potser hi ha presos amb pedigrí i presos de segona ?. La llei, les normes, i els drets s'han d'aplicar a tots per igual. No fer-ho, ni és ètic, ni igualitari, ni de bon tros just.\nEstà clar que la política ha jugat i seguirà jugant un paper fonamenti en aquest procés. Potser les eleccions que estan a la volta de la cantonada de Puigdemont hagin precipitat la decisió, perquè alguns no enarborin -que ho faran- la bandera del victimisme i sobre surtin beneficiats a les urnes.\nCasualment, Puigdemont ha anunciat el mateix dia que es coneixia la notícia del tercer grau per als polítics presos que el proper dia 25 anava a presentar el seu nou partit polític que es presentarà a les eleccions -que encapçalarà la llista el mateix la llista - per salvar a Catalunya i portar-la a la independència. Un gest més dels salvadors de la pàtria, tan arrelat també a Catalunya.\nL'independentisme està dividit i ara del que es tracta és de tirar-se els tractes al cap entre els mateixos partits nascuts de la CDC que tan bon profit sac en els seus millors temps i de pas, com el que no vol la cosa, llançar-se sobre ERC perquè no es faci amb la presidència de la Generalitat de Catalunya. Quin lio s'ha muntat, com sinó hagués temes que requereixin ser prioritzats.


Hotel Nacional Inn Piracicaba Piracicaba Brasil - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAllotjaments a Piracicaba\nRua Do Rosario 1380, Piracicaba, Piracicaba, Brasil, 13400-186 - Veure al mapa\nBasada en 1237 comentarisVeure el que han dit els hostes\nMés informació sobre Hotel Nacional Inn Piracicaba\nConvenientment situat a Piracicaba, Hotel Nacional Inn Piracicaba és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHotel Nacional Inn Piracicaba també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Piracicaba. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen recepció 24 hores, aparcacotxes, servei d'habitacions, habitació familiar, restaurant.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com centre esportiu, piscina exterior. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Piracicaba, faci de Hotel Nacional Inn Piracicaba la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (1237)


Arxius de Biblioteca - Pàgina 2 de 9 - Escola Nova\nnovembre 9, 2020 /0 Comments/in Biblioteca, Cicle mitja, Escola Nova /by Escola Nova\nAprendre poemes de memòria, analitzar els versos i les estrofes d’un vers, estudiar els tipus de rimes i aprendre a fer rodolins… ens agrada molt.\nAquest passat mes d’octubre els nens i nenes de quart van aprendre de memòria el poema de l’ Octubre de la Julia Costa\ni el vam recitar entre tots i totes.\nEscolteu-nos atentament i al final us oferim la versió més moderna a l’hora de recitar ( el Rap de L’ Octubre )\nhttps://escolanova.cat/wp-content/uploads/2020/11/Octubre.jpg 485 1532 Escola Nova https://escolanova.cat/wp-content/uploads/2016/10/logoescolanovaverdedoble.png Escola Nova2020-11-09 20:19:582020-11-09 20:19:58Recitar poemes ens agrada\nLa Caputxeta vermella a la classe de les Sirenes de P4\noctubre 25, 2020 /6 Comments/in Biblioteca, Escola Nova, Infantil /by Escola Nova\nA la classe de P4 de les Sirenes del mar hem treballat el conte de la “Caputxeta Vermella”, l’hem explicat, l’hem vist a la web “Una mà de contes”, l’hem representat amb titelles…i el que més els ha agradat és que la cistella de la Caputxeta Vermella ens l’hem trobat a la classe….sí, sí!!!!\nEs veu que la Caputxeta Vermella necessitava la nostra ajuda per trobar els noms dels aliments que li anava a portar a la seva àvia…i ens ha deixat una carta explicant-nos-ho. Entre tots els nens i les nenes l’hem pogut ajudar, així que ja ha pogut anar a portar-li el cistell.\nRepresentació del conte amb titelles:\nhttps://escolanova.cat/wp-content/uploads/2020/10/Conte-caputxeta-13.jpg 480 640 Escola Nova https://escolanova.cat/wp-content/uploads/2016/10/logoescolanovaverdedoble.png Escola Nova2020-10-25 17:53:402020-10-25 17:59:15La Caputxeta vermella a la classe de les Sirenes de P4\nmaig 4, 2020 /Introduïu la vostra contrasenya per veure els comentaris./in aprendre des de casa, Biblioteca, Escola Nova /by Escola Nova\nhttps://escolanova.cat/wp-content/uploads/2020/04/Arc-de-sant-martí.png 768 1366 Escola Nova https://escolanova.cat/wp-content/uploads/2016/10/logoescolanovaverdedoble.png Escola Nova2020-04-23 09:00:252020-04-22 10:28:25Bona diada de Sant Jordi 2020: “Els colors de l’arc de Sant Martí” i “La llegenda de Sant Jordi”


L'Institut Català de les Dones dóna suport a la Federació catalana de futbol en la iniciativa d'impulsar l'arbitratge femení\nquery_builder 11 maig 2012 10:49\nA Catalunya les dones representen el 3% de l'arbitratge futbolístic\nL’Institut Català de les Dones dóna suport al Comitè Tècnic d’Àrbitres de la Federació Catalana de Futbol (FCF) per la seva iniciativa de fomentar l’arbitratge femení a través d’un curs específic adreçat a dones. Pel que fa a l’arbitratge del futbol, a Catalunya hi ha 2.218 homes i 75 dones, que representen un 3% de la professió.\nLa presidenta de l’Institut Català de les Dones, Montse Gatell, ha destacat l’esforç de la Junta directiva d’aquest comitè per tal de “normalitzar la participació de les dones en un esport tradicionalment masculí, però que cada cop té més jugadores i aficionades”.\nEl curs, al qual s’han inscrit un total de 71 esportistes, és una prova pilot que té per objectiu equilibrar el nombre de dones i homes àrbitres en el món del futbol. Les dones que superin la formació rebran la llicència d’àrbitre que els permetrà dirigir partits de futbol.\nLa prova pilot, que ha començat aquest mes de maig, consta de sis sessions teòriques i una de pràctica i finalitza el mes de setembre quan està previst fer les proves físiques. La Junta directiva del Comitè Tècnic d’Àrbitres té l’objectiu d’obrir al setembre una nova convocatòria d’aquest curs.\nA més d’aquesta formació específica, la FCF ha iniciat una campanya de sensibilització per impulsar l’arbitratge femení on mostra la trajectòria d’esportistes com la futbolista Anna Zardain, que actualment arbitra la 3ra Divisió Estatal masculina i probablement dirigeixi enguany partits internacionals de futbol femení.


Aquesta és una versió anterior d'aquesta pàgina, de data 16:18, 26 feb 2016 amb l'última edició de Langtoolbot (discussió | contribucions). Pot tenir inexactituds o contingut no apropiat no present en la versió actual.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Comunisme_de_guerra&oldid=16540407»


El Sant Martí Adrianenc s’enganxa a la part alta (28-35) - Diari de Sant Adrià\nEl Sant Martí Adrianenc s’enganxa a la part alta (28-35)\n25/10/2015 – El conjunt de Pedro López doblega a domicili a l’Handbol Esplugues i es manté en segona posició a la Primera Estatal.\nContinua la bona dinàmica de resultats pel Sant Martí Adrianenc. Els liles s’han refet perfectament de la derrota soferta contra el filial del Granollers (37-33), encadenant dos bons resultats consecutius.\nA Esplugues de Llobregat, el Sant Martí podria recuperar-se d’un inici complicat per acabar sentenciant el duel abans del descans. Dos gols d’Alex Llorens i Víctor Torres obririen el duel (0-2), però l’Esplugues seria capaç de reaccionar amb un parcial de 4 a 0 (4-2).\nFins a l’equador del primer temps, la igualtat i les alternances en el marcador serien la tònica del duel. L’Esplugues aguantaria la iniciativa fins al 7 a 6, tot i que els liles podrien capgirar la situació amb una diana de Gabriel González (9-10).\nL’exclusió de Xavi Pes seria clau, ja que seria llavors quan el Sant Martí Adrianenc faria un pas de gegant per endur-se el triomf. Amb un parcial de 0 a 7, els visitants incrementarien substancialment el seu avantatge (9-16), arribant al descans amb una renda de set gols (12-19).\nA la represa, i després d’assolir una màxima de nou dianes (18-27), un parcial de 0 a 6 acostaria l’Esplugues de forma perillosa (24-27). Faltant cinc minuts, els blaus s’arribarien a posar a només dos gols de diferència (27-29), moment en el qual la qualitat ofensiva del Sant Martí tornaria a manifestar-se.\nEls liles marcarien cinc gols de forma consecutiva per trencar totes les opcions de remuntada de l’Esplugues (27-34), parcial que deixaria enllestida la quarta victòria del curs.\nMarc Garcia i Alex Llorens, amb sis dianes, serien els jugadors més destacats a les files adrianenques, tot i que Víctor Torres (5) també quallaria una bona actuació. El màxim anotador del partit seria Alberto Miralles (8), de l’Esplugues.\nEl triomf sumat a la pista de l’Esplugues suposa la quarta victòria de la temporada per un Sant Martí Adrianenc que ja és segon. Els liles estan a dos punts del Joventut Mataró, líder del grup D de la Primera Estatal (10). El pròxim dissabte (19h), el bloc de Pedro López rebrà l’Handbol Gavà.\nArticle anteriorLes Tres Xemeneies enceten el camí cap a la declaració de bé cultural d’interès local\nArticle següentPunt positiu contra un rival directe (1-1)


la fantasia i els seus protagonistes | David Castillo | Lletres | La República\nla fantasia i els seus protagonistes la fantasia i els seus protagonistes la fantasia i els seus protagonistes la fantasia i els seus protagonistes + la fantasia i els seus protagonistes E-mail\nla fantasia i els seus protagonistes\nla fantasia i els seus protagonistes la fantasia i els seus protagonistes la fantasia i els seus protagonistes la fantasia i els seus protagonistes la fantasia i els seus protagonistes E-mail\nJoan A. Oriol Dauder ens llega per a la posteritat aquest magnífic Diccionari d’éssers fantàstics, que arriba prologat pel seu fill Joan Oriol i Giralt, amb qui havia signat el Diccionari de figures retòriques, ara fa vint-i-cinc anys. Nascut a Badalona el 1935 i traspassat el 2016, Oriol Dauder va ser un d’aquests estudiosos rigorosos que va desenvolupar la seva obra en publicacions com Revista de Girona, Carrer dels Arbres, Revista de Badalona, L’Estruç i Canigó. En la darrera dècada del segle passat, va publicar els seus interessants assajos i estudis sobre l’àmbit simbòlic i màgic de les plantes, la bruixeria, la botànica, la mitologia clàssica i, fins i tot, el folklore. Cal dir que si alguna cosa caracteritza els llibres de l’autor és l’amenitat i l’esforç que fa sempre per situar l’estudi davant l’autor en un exercici de saviesa poc comuna. Diccionari d’éssers fantàstics és un d’aquells llibres de consulta, per al qual ja he trobat un espai al costat dels de Cirlot, Eliade i Michelet, per citar figures cabdals. Al pròleg, el seu fill explica que el volum és fruit de la passió i l’atzar arran de la descoberta casual de diversos llibres de bibliòfil en una casa badalonina. De la versió més acadèmica, Oriol va derivar cap a una altra de més didàctica, sense tant aparat crític. El resultat és el que ens ofereix l’editorial mallorquina Quid Pro Quo, que malauradament no podrà veure.\nTal com especifica el mateix Oriol Dauder en la introducció del llaminer diccionari, “bèsties, monstres, plantes, éssers angèlics o infernals, fades o follets, sirenes o centaures constitueixen un camp inesgotable difícil d’atrapar en un llibre”. Aquest Diccionari d’éssers fantàstics recull una base general d’éssers fantasticoimaginaris de la mitologia universal. L’autor ha tingut en compte no solament tresors bibliogràfics, com la Mythologie zoologique ou Les légendes animales, d’Angelo De Gubernatis, sinó també els éssers fantàstics que, durant segles, s’han recollit en diverses obres, des dels clàssics grecollatins (Aristòtil, Plini, Llucià de Samòsata), fins al segle XIX (Collin de Plancy, A. Landrin), passant pels bestiaris medievals i altres llibres dels segles XVI i XVII (Guillaume Rondelet, Conrad Gessner, Olaus Magnus, Pierre Boaistuau, André Thevet, J. E. Nieremberg), sense oblidar els nostres autors, com Joan Amades, Cels Gomis i Josep Romeu i Figueras, entre d’altres. El resultat és una sorpresa continuada per al lector, que pot saltar de l’entrada dedicada al peix Leviatan –i les seves diferents concepcions– a l’au mexicana Quetzalcóatl, tan influent en les cultures indígenes americanes. Com un bon llibre de poesia, l’obriu per on l’obriu, us recompensarà.\nDiccionari d’éssers fantàstics\nAutor: Joan A. Oriol Dauder\nLa família unida mai més serà...\nLa família unida mai més serà.\nContra la imatge fosca de moltes de les grans estrelles del jazz, el superb trompetista Randy Brecker ens ofereix un disc dedicat a la felicitat i a la paternitat, en companyia de la seva companya, la saxofonista Ada Rovatti. Des de la primera peça, el disc t’inunda d’optimisme amb els instruments nítids i un combo de Champions. David Kikoski, piano; Alex Claffy, baix; Rodney Holmes, bateria; Jim Beard, orgue; Cafe Da Silva, percussió; Adam Rogers, guitarra i, fins i tot, la veu de la petita Stella, filla del matrimoni. El desenllaç és un disc fresc que fa ballar, un llençol blanc al vent, un dia sense núvols o un mar d’aigües transparents. Amb el swing com a esperit conductor, ens porten per territoris paral·lels, com la samba, per crear unes atmosferes de ritme i alegria. Enmig dels virtuosos, la trompeta de Randy Brecker lidera la majoria de les composicions, totes escrites per Ada Rovatti. Alguns crítics han assegurat que el disc no té ànima, però s’ho haurien de fer mirar, perquè Sacred Bond és un àlbum colossal, blanc, això sí, però no tot ha de ser existencialisme. I més ara, que arriba per fer-nos vibrar. El so em recorda composicions no experimentals dels setanta, fins i tot bandes com Manhattan Transfer o el Birdland, de Weather Report. En fi, que el matrimoni duri, ni que sigui per fer discos així!\nRandy Brecker i Ada Rovatti\nLa República 25-04-2020, Pàgina 39


Signat el XV Conveni Col·lectiu Estatal d'empreses consultores de planificació, organització d'empreses i comptable..\nXV Conveni Planificació / 28 Novembre 2006 - Sogeti\nFinalment el passat 28 de Novembre es va signar el XV Conveni Sectorial Estatal d'empreses consultores de planificació, organització d'empresa i comptable, empreses de serveis d'informàtica i d'estudis de mercat i de l'opinió pública.\nExcepte en dos articles relatius al sector d'Estudis de Mercat i Opinió Pública, la resta de les modificacions del conveni afecten exclusivament a les Taules Salarials: Salari Base, Plus Conveni i Antiguitat.\nLes Taules Salarials del XIV Conveni, una vegada actualitzades a la primera meitat de 2005 per l'IPC Real de 2004, han estat actualitzades ara en aplicació del XV Conveni, en primer lloc amb l'IPC Real de 2005 (3,7%) i tot seguit amb l'IPC Previst per a 2006 (2%). Aquestes taules seran de nou revisades una vegada que es publiqui l'IPC Real de 2006, en el que aquest excedeixi del 2%.\nPer descomptat EXISTIRÀ RETROACTIVITAT per a aquells que tinguin salaris, en còmput anual, per sota del contemplat en les taules.\nCom tots sabeu, degut a la clàusula de compensació i absorció recollida a l'article 7, que es manté en el Conveni XV, aquestes actualitzacions només afectaran a aquelles persones amb salari real coincident amb el salari recollit en les taules. És a dir, aquelles persones que tinguin algun tipus de complement extra-conveni que pugui absorbir l'increment salarial que li correspongui, NO veuran un increment efectiu del seu salari real, sinó que simplement veuran com el seu complement baixa el suficient per absorbir la pujada de taules.\nDesprés d'un any i mig de mesa de negociació i amb les taules salarials congelades, no podíem continuar amb una taula de Conveni oberta a la qual encara li quedaven molts obstacles per salvar. Per això vam proposar a la patronal signar un conveni exclusivament salarial, i deixar per a 2007 el que esperem sigui definitivament el primer Conveni per a aquest sector.\nHan estat moltes les reunions i les hores invertides en aquest conveni, moltes les expectatives generades i, per primera vegada hem comptat amb una àmplia representació d'una patronal, a través dels directors de RR.HH. d'algunes multinacionals d'aquest sector (T-System, Getronics, CapGemini, Atos, Soluziona, Accenture, Coritel), disposada a escoltar i proposar.\nAl llarg de la negociació, patronal i sindicats, hem anat descobrint que tenim similars lectures sobre la marxa d'aquest sector, i també importants diferències en les solucions, que uns i altres tenim, per conciliar l'equilibri entre un adequat Desenvolupament Professional dels treballadors d'aquest sector amb el màxim respecte a la vida personal de cadascun, enfront de les taxes de productivitat requerides pels Patrons que al seu torn responen a les exigències de les Multinacionals de les quals són subsidiàries.\nDes de CC.OO. tenim dues lectures ben diferents sobre fet que suposa aquest XV Conveni Sectorial: d'una banda sabem que el resultat final és pobre, semblant al d'altres anys, però d'altra banda estem convençuts que la negociació del XV Conveni representa un abans i un després, que sens dubte ha de tenir el seu reflex en el que serà el Conveni XVI.\nI diem això perquè durant aquest any i mig s'han desplegat per part de CC.OO. recursos i mitjans fins ara impensables en aquest sector (només dir-vos que CC.OO. GRÀCIES AL SUPORT QUE ENS DONEU A LES ELECCIONS SINDICALS, JA COMPTA AMB MÉS DE 1.000 DELEGATS EN AQUEST SECTOR), perquè existeix un treball realitzat durant aquest any i mig que ens serveix íntegrament per enfrontar-nos al nou repte del XVI i perquè durant aquest temps hem guanyat en organització i coordinació, factors determinants per a, si és oportú, poder oferir una resposta adequada com sector.\nPer tot això, des de CC.OO. ens prenem aquest tancament de conveni com UN PUNT I SEGUIT. Ara som més i més forts, comptem amb organitzacions Territorials exclusivament per a aquest sector, coneixem millor els problemes que ens importen als treballadors d'aquest sector, i finalment estem convençuts que COMPTEM AMB EL VOSTRE SUPORT PER PORTAR AQUEST VAIXELL A BON PORT.\nDescarregar Atrasos Conveni.\nDescarregar XV Conveni Col·lectiu.


Mobilitat Sostenible corregix el traçat del vell carril bici del final de Blasco Ibáñez\nEl Servici de Mobilitat Sostenible corregirà durant la nit de hui, dimarts 26, i el matí del dimecres 27 de desembre l'itinerari de l'últim tram de carril bici de la vorera dreta de l'avinguda de Blasco Ibáñez en sentit al Cabanyal. Es tracta de 120 metres de carril bici que ara s'emplaçaven en la part interior de la vorera davall de les porxades de l'edifici situat entre els números 190 i 200 de l'avinguda, i que amb la modificació es traslladaran a l'espai exterior a les porxades, generaran un espai lliure continuat per a ús per als vianants i possibilitaran també el desplaçament de les terrasses dels establiments que se situen allí.\nAtenent la demanda veïnal, que reclamava des de fa molts anys esta modificació del vell carril bici, este s'ha mantingut sobre la vorera per a generar en la calçada 20 metres de places d'estacionament de motocicletes, la circulació il·lícita de les quals per la calçada a més de l'aparcament també han reclamat amb insistència que s'impedisca, una mesura que es recordarà expressament a través de senyalització. De la mateixa manera, s'instal·laran sis aparcabicis per a estacionar fins a dotze bicicletes; es regula així tot l'estacionament autoritzat.\nEl regidor de Mobilitat Sostenible, Giuseppe Grezzi, ha indicat que amb esta actuació "incidim en un repartiment més adequat de l'espai públic per a garantir l'accessibilitat universal de totes les persones en la vorera i eliminem la perillositat del vell disseny, que pràcticament des de la seua instal·lació va denunciar el veïnat".\nD'altra banda, tant l'últim pas de vianants que travessa Blasco Ibáñez abans d'entrar a la rotonda de l'estació del Cabañal com el pas de vianants del carrer de Manuela Estellés es redirigiran per a millorar la intersecció quant a la mobilitat de ciclistes i transeünts. Això suposa que el carril bici tindrà continuïtat per a creuar l'avinguda de Blasco Ibáñez perquè tindrà espai per a circular paral·lel al pas de vianants, i tindrà continuïtat pel carril bici ja existent al carrer de Manuela Estellés en ampliar el revolt d'accés des de Blasco Ibáñez amb pintura i fites i eliminar les vorades que, ara per ara, tanquen el carril bici i impedixen la seua continuïtat.\nEl nou tram de carril bici es pintarà amb pintura roja a causa del seu emplaçament, i l'antic, com que no s'executa obra urbanística per a eliminar les rajoles del paviment, es cobrirà amb pintura grisa per a subratllar la seua supressió (en la qual s'inclou una eixida del carril bici que fins ara desembocava enmig de la circulació motoritzada de Blasco Ibáñez sense cap seguretat per a la incorporació dels ciclistes).


MASCARETES I MAL ALÈ (HALITOSI) - Clinica Dental Unzeta\nSegons les estadístiques, aproximadament un 30% de la población adulta pateix halitosi, el que passa és que l´ús obligatori de la mascareta està portant a que moltes persones descobreixin i siguin conscients que la pateixen, és a dir: les mascaretes ens están servint per detectar que patim, probablement, un problema d´higiene i salut dental, encara que no hem de descartar altres origens com la diabetes, problemas renals, gàstrics, …\nCom podem prevenir el mal alè?\n* En primer lloc cal portar a terme una bona higiene oral\n* Mantenir la boca hidratada, doncs la sequedat de boca no tant sols provoca mal alè sino que també potencia enfermetats peridontals\n* Controlar les posibles bucals doncs també la originen\n* Evitar consumir tabac i alcohol\n* Evitar abusar de sucres\n* Evitar dietes baixes en hidrats de carboni o amb alt contingut de greixos\n* Segueix les indicacions del fabricant respecte a l´ús de les mascaretes i a la seva vida útil.\n* L´ús de xiclet produirà una major salivació però és una remei amb un breu efecte, no ens curarà l´halitosi, simplement el disfressarem amb una altra olor. No és una solución terapéutica, de fet el seu abús incrementa el risc de patir gastritis, ja que al salivar més l´etómag produeix més àcids, que també afavoreixen el mal alè.\n* Consulta el possibe origen amb el teu dentista, i oblidat de remeis casolans i productes miraculosos.\n* La higiene dental curosa i sobretot el raspallat nocturn seran la clau en l´halitosi d´origen dental.\nI recorda, des de la teva clínica estarem encantats de resoldre tots els teus dubtes al respecte!


LA PARLA D'OLIVA: malfargat\n[maɫfaɾɣát] malfargada (f.) adj. malfardat Vestit malament, de qualsevol manera.\nEx.: Va tan malfargat que fa vergonya.\nETI.: de farga (del llat. fabrĭca 'taller d'artesà') precedit pel prefix mal-\nAnar "malfargat", si dus alguna cosa posada arreu, les mànegues retorçudes.\nPublicat per Emili Llorca a 6:26


Repte núm 8. CREEM AMB OBJECTES A LA MANERA DE JIM GOLDEN | Blocartístic. Visual i Plàstica a l'Oriol Martorell\n← #GGENCASA 01 > Proyectos do it yourself para hacer durante la cuarentena. ¡PDFs en abierto para fomentar la creatividad!\nDibuixem un got! →


«L’ENSENYAMENT ESTÀ PRIVATITZAT PER CULPA DE LA LOE» - Revista FUTURA\nEl professor de la Universitat de València Ángel San Martín dialoga amb Francisco Delgado, president d’Europa Laica que va participar-hi el passat mes d’abril en les III Trobades d’Intercanvi d’Experiències Educatives Universitat-Secundària. Delgado ha estat diputat en les corts constituents l’any 1977 i senador en la legislatura de 1979 pel Partit Socialista Obrer Espanyol (PSOE), formació que abandonà l’any 2000. També fou dirigent sindical de la Unió General de Treballadors (UGT), president de la Confederació Espanyola d’Associacions de Pares d’Alumnes (CEAPA) i membre durant quinze anys del Consell Escolar de l’Estat. Ara, al capdavant d’Europa Laica, una associació espanyola que defensa el pluralisme ideològic i la laïcitat de l’estat, reivindica que a les escoles a s’ha d’educar sense dogmes, amb un escrupolós respecte pels drets humans i en el coneixement científic i els valors humanistes i cívics.\nÁngel San Martín | Fotografia: Miguel Lorenzo\nPer què la religió té una presència tan consistent, tan irrevocable, malgrat els pocs practicants que hi ha a l’estat espanyol?\nLes esglésies en general, les religions –i les monoteistes i les abrahàmiques en particular, que són el cristianisme, el judaisme i l’islam–, es troben molt a gust en moments de grans problemes socials, perquè ells dominen i controlen molt bé aquests temps de la història. Per exemple, avui a Espanya una associació religiosa com Càritas arriba al 75% del suport popular, mentre que els sindicats que han recolçat la democràcia, només al 18%, i quant als partits no cal ni parlar-ne. És absurd. En realitat, les religions sempre intenten aconseguir beneficis econòmics i beneficis en l’àmbit de l’ensenyament, en el control dels xiquets i xiquetes, sobretot d’una edat molt primerenca, quan es poden formar o deformar les consciències, perquè després capgirar la cosa és més difícil. Els infants naixen lliures, i entre els cinc i nou anys s’acaba de formar la consciència.\nLa consciència moral.\nFonamentalment la consciència moral. I aquesta etapa és primordial. Per això a l’església catòlica, concretament a Espanya, li interessa molt controlar l’educació.\nI com la controla?\nBé, doncs per mitjà dels acords amb la Santa Seu en l’àmbit de l’ensenyament. En aquests acords es diu, per exemple, que res en l’àmbit de l’ensenyament anirà contra la moral cristiana, que ha d’haver-hi religió als centres escolars no universitaris en el mateix pla que qualsevol altra assignatura científica i humanística. Amb aquesta finalitat, un batalló de persones designades pels bisbats pul·lulen pels centres impartint religió. Als centres de titularitat pública van a classe de Religió menys del 45% de la població escolar. Al nord hi ha comunitats com el País Basc on el curs passat, en 17 instituts cap escolar va demanar l’assignatura de religió.\nI a pesar d’això tenien professor?\nSí. I una qüestió molt curiosa: alguns sindicats de classe fins i tot han acceptat la possibilitat que aquestes persones designades pels bisbats puguen completar horaris impartint altres assignatures afins. I de fet, molts directors certifiquen a les persones que imparteixen religió que han fet horari complet, quan en realitat no és així. Això altera bastant el nombre real d’alumnes que van a Religió, perquè en la pràctica n’hi ha moltíssims menys dels que realment figuren en les estadístiques.\nQuè opineu del fet que només l’ensenyament públic patisca ara les retallades pressupostàries?\nAquest és el gran problema del país. La concertada dogmàtica rep subvencions de l’estat, mentre que es retalla poderosament l’escola rural. L’església ha estat demanant que es consideren els centres religiosos d’educació com a entitats d’iniciativa social. Ni tan sols en l’època de la dictadura van ser considerats així. Ho han aconseguit amb la Llei orgànica d’educació (LOE), la que tenim ara, on en l’article 108.4 es consideren servei públic d’educació els centres de titularitat pública i els centres privats concertats. És una vergonya. En l’època de Felipe González es va arribar a plantejar el tema dels concerts amb els centres privats. Això va ser un pas enrere important amb vista al futur. Alguns equips ministerials van caure perquè s’oposaven a aquesta hipòtesi. Perquè pretenien que es construïren prou escoles públiques per poder atendre la major part de l’alumnat i no es va fer així.\nVa ser el problema de Maravall, no?\nAquest és un dels problemes grans que va haver-hi dins del partit. I ara estem en una situació en què el 33% de l’alumnat assisteix a centres privats concertats, dels quals el 90% són d’ideologia catòlica i això és més greu que la presència de la religió a l’escola.\nI som quasi l’únic país europeu on es reforça la xarxa privada.\nSom l’únic país de l’OCDE on es finança al 100% l’ensenyament privat religiós, i està demostrat que en un país que té dues xarxes, hi baixa moltíssim la qualitat educativa. L’ensenyament està privatitzat per culpa de la Llei orgànica d’educació (LOE). El que pretén la LOMQE és modificar parcialment la LOE, per estrènyer encara més la situació actual i legalitzar el que ja és un fet, que és privatitzar la gestió de l’ensenyament, com es fa a la Comunitat de Madrid.\nLa LOMQE dóna a l’assignatura de Religió el mateix valor curricular i acadèmic que qualsevol altra, i per tant entra en les mitjanes d’avaluació.\nJo sóc certament optimista, perquè hi ha sentències del Constitucional italià, hi ha sentències del Constitucional espanyol, del Tribunal Suprem, de l’Audiència Nacional dels anys 80, que et diuen amb tota claredat –i això es portarà al Tribunal dels Drets Humans també– que els drets d’unes persones no poden generar una obligació envers altres persones. I per tant, els passos que facen cap enrere els desfaran els tribunals. De fet, el Consell d’Estat fa un advertiment molt dur respecte a aquest tema i diu que no es pot crear una cosa, una obligació, a un alumne pel dret que tinguen uns altres d’anar a classe de religió.\nDes de l’època de la Transició, a l’escola hi ha estat present la dialèctica religió vs. ètica. També heu comentat que en aquella època no es va resoldre –o no es va voler o no es va poder resoldre– l’alta clericalització de l’estat, i que aleshores, com a primer pas, s’estableix aquesta dicotomia entre ètica i religió.\nLes religions tracten d’imposar la seua moral particular –amb unes determinades finalitats– al conjunt de la ciutadania. I en alguns casos aquesta moral coincideix amb l’ètica de tots els ciutadans; en altres casos, no; sobretot quan eliminen drets a altres grups com a les dones o als homosexuals. La moral de les religions es basa en uns dogmes, una forma d’entendre el món, de manipular-lo. I l’ètica és universal; l’ètica és de tots els ciutadans, creients i no creients. Per això, cal practicar l’ètica en l’àmbit de l’ensenyament, de forma transversal i fins i tot com a assignatura per reforçar valors de convivència, de solidaritat i de justícia. La moral religiosa no promou tots aquests valors. Promou la caritat i un altre tipus de valors totalment diferents. Potser el més greu és que les dones no tenen els mateixos drets que els homes en quasi totes les religions. I això genera problemes greus a la ciutadania. Fa uns quants anys, quan el partit socialista encara estava en el poder, vaig dir a algun ministre –i a altres persones del mateix govern– que totes les polítiques d’igualtat i els diners que s’hi gastava l’estat, els llançaven, perquè s’acceptava que als col·legis catòlics es combateren eixes polítiques. En aquests centres als infants de molt curta edat se’ls indica aquesta diferència entre home i dona i se’ls diu que l’homosexualitat és dolenta per a l’ésser humà. És cert que quan alguns arriben a una edat prou madura i se n’adonen que tot això és una faula, però n’hi ha altres que no; altres s’integren en el sistema de la moral religiosa, i són els que després formen els grups integristes.\nCom valoreu la presència dins del sistema escolar de tants grups integristes, Camí neocatecumenal, Legionaris, Opus…, els quals en algun cas, com ací a València, arriben a proposar la modificació del caràcter propi de l’ideari d’un centre?\nEl clergat disminueix a passos de gegant, els seminaris estan buits i són ben poques les persones que accedeixen al sacerdoci. Per això s’han configurat col·lectius de seglars molt potents al llarg de les últimes dècades, fomentats pel Vaticà, per la cúria romana. Per exemple, els seguidors del Camí Neocatecumenal, coneguts com a Quicos, que són una de les sectes catòliques de més poder i que atrapa molts joves.\nAmb molta capacitat de mobilització.\nI amb molt de suport per part del Vaticà. De fet, Quico Argüello, el fundador, és l’únic seglar que participa en assemblees de bisbes al Vaticà i té moltíssim poder. L’església catòlica encara és l’única entitat privada que figura en la Constitució espanyola, tot i ser una simple associació de creients, res més. Passa el mateix amb la creació d’aules de teologia en algunes universitats. No té sentit. Tot això ha de quedar fora de la universitat, almenys de la universitat pública. Per a això ells ja disposen de les seues universitats. En aquests moments, totes les dades sociològiques indiquen que només es consideren vinculats d’alguna manera a l’església catòlica un de cada tres ciutadans i que practiquen el dogma catòlic un de cada quatre ciutadans. I si ens fixem en les persones de menys de 40 anys, practiquen la religió catòlica el 9% dels joves i només se senten vinculats amb l’església catòlica el 21% dels joves. No obstant això, el que hem dit al principi, aprofitant-se de la crisi, aprofitant-se de la pobresa, estan fent créixer Cáritas i Intermón-Oxfam, així l’església catòlica redimeix els seus pecats.\nQuè li diríeu al degà de la Facultat de Magisteri de la Universitat de València, que és potser l’única que no imparteix al seu professorat de primària didàctica de la religió ni res que tinga a veure amb la religió catòlica?\nNo hi ha cap departament de religió ni hi ha professorat de religió?\nDoncs, és un exemple que han de seguir totes les universitats.\nQuins arguments li donaríeu perquè es defensara quan l’ataquen, fins i tot des de dins de la mateixa Universitat?\nÉs molt senzill. Els estudis humanistes i de formació del professorat han de passar per qüestions purament científiques, no per la moral determinada d’una religió concreta, siga catòlica o no. I per tant, és perfecte que en un àmbit universitari la religió no forme part dels plans d’estudis. Perquè, a més a més, en algunes facultats es vulnera la Constitució, ja que als estudiants que entren a la carrera els informen de manera molt sibil·lina que aquells que no s’apunten optativament a classe de religió tindran moltes dificultats a trobar faena en col·legis catòlics. Per això, molts joves, si volen treballar, han de passar per la pedra. Això que fa el degà és magnífic i cal prendre’n bona nota.


L'Ajuntament de Vinaròs contracta sis persones desocupades – Vinaròs News\nVINARÒS 2 desembre, 2021 Vinaròs News\nL’Ajuntament de Vinaròs ha formalitzat avui la contractació de sis persones aturades a través dels programes d’ocupació EMPUJU i ECOVID. El primer està adreçat...\nL’Ajuntament de Vinaròs ha formalitzat avui la contractació de sis persones aturades a través dels programes d’ocupació EMPUJU i ECOVID.\nEl primer està adreçat per a joves menors de 30 anys perquè milloren les seues competències professionals, mentre que el segon programa, ECOVID, està adreçat per a persones desocupades majors de 30 anys, amb dificultats per reincorporar-se en el mercat laboral.\nLes contractacions es realitzen per un període de 12 mesos a jornada completa, per a la realització de tasques de suport administratiu en diversos departaments municipals.\nCal destacar que la consecució dels programes s’ha realitzat a través de l’Agència de Desenvolupament Local. D’una banda l’EMPUJU, una iniciativa d’incentius a la contractació de persones desocupades menors de 30 anys per entitats locals de la Comunitat Valenciana, en el marc del Programa operatiu del Fons Social Europeu 2014-2020 de la Comunitat Valenciana i, d’altra banda, l’ECOVID, un programa d’incentius a la contractació de persones desocupades d’almenys 30 anys, per entitats locals de la Comunitat Valenciana, en el marc del Programa Operatiu del Fons Social Europeu 2014-2020 de la Comunitat Valenciana (Avalem Experiència Plus).


Els productes - El raconet verd\nEn el nostre establiment estaran disponibles les següents famílies de productes:\nAlimentació seca: D’aquests productes destaquem la varietat, qualitat i menor impacte sobre l’entorn. Inclou:\nMueslis i cereals com l’espelta, la quinoa, la civada, etc.\nPasta, arròs, farines, sèmoles i llegums ecològics.\nProductes refrigerats: Es tracta de productes elaborats d’origen vegetal com els següents:\nTofu, seitan, soia\nHamburgueses, salsitxes i embotits vegetarians\nProductes del mar: El principal producte són les algues. Les algues són plantes marines que s’han revelat com a bones aliades dels vegetarians, ja que aporten nutrients fonamentals per a la seva alimentació.\nConserves vegetals: Es tracta de productes alimentaris envasats d’origen vegetal.\nLactis i formatges vegetarians: En aquests productes l’oferta serà limitada però selecta, ja que també els considerem una línia en la qual els clients poden apreciar les diferències amb els productes industrials.\nDolços: També és una secció que desitgem potenciar, pel contrast que existeix entre la línia industrial i els productes d’elaboració artesanal, molt més satisfactoris. Inclou:\nBegudes: Aquesta categoria engloba principalment begudes ecològiques i vegetals preferiblement de producció artesanal. Inclou:\nBegudes ecològiques, sucs i refrescs\nBegudes vegetals d’arròs, soia, civada, etc.\nProductes de comerç just: donarem cabuda a una selecció de productes procedents del comerç just que, al costat de les seves qualitats ecològiques i naturals, suposen una contribució al desenvolupament.\nProductes de dietètica: volem atreure els consumidors amb necessitats alimentàries especials (celíacs, vegetarians, diabètics, etc.) davant la falta d’ofertes en la distribució convencional.\nProductes de nou llançament i promoció: la nostra filosofia és estar sempre oberts a nous productes bioecològics.\nAssortit d’herbolari: si bé no pretenem competir amb les tendes especialitzades, oferirem una gamma de plantes i preparats medicinals d’interès per al públic que visiti el nostre establiment. Inclou:\nEn resum, un assortiment molt ampli, però amb la garantia que tots els productes que oferirem compliran els criteris ecològics i naturals que creiem sincerament que s’imposaran en la societat en els propers anys.\nCategories Selecciona la categoria El raconet verd Productes saludables Receptes Sense categoria\nGall dindi farcit vegà amb salsa de nabius\nGuisat caldós d’azukis i carbassa\nEstofat de soia texturitzada gruixuda\nPaella de blat sarraí amb verdures, llet de coco i cúrcuma\nSeitan amb panses i shiitake decorat amb coliflor al forn


Ningú no vol Eduardo Reyes - CATzona\nEl diputat d’ERC y president d’honor de Súmate, Eduardo Reyes, ha fet públic aquest diumenge, a través de les xarxes socials, la seva candidatura per a les primàries obertes a tothom de Demòcrates, amb l’objectiu d’obtenir “una majoria parlamentària a favor de la via unilateral i de la insubmissió col·lectiva”, a les eleccions del 14 de febrer del Parlament.\nReyes ha afirmat que “La unilateralitat és l’única via possible per a la independència de Catalunya. Volem defensar la voluntat del poble de Catalunya que ja va votar el seu futur polític l’1-O”. També ha manifestat que “l’Estat espanyol mai se asseurà a negociar”.\n“L’únic interès dels governs del règim del 78 per Catalunya son simplement els 16.000M€ que obligatòriament paguem a canvi de pràcticament res. 16.000M€ que Catalunya i la seva gent necessiten”, ha sentenciat.\nReyes va substituir Raül Romeva com a diputat d’ERC al Parlament aquesta legislatura després que aquest últim hagi estat inhabilitat arran de la sentència de l’1-O dictada pel Tribunal Suprem. El president de Súmate ja va ser diputat després de les eleccions al Parlament l’any 2015 amb la coalició Junts pel Sí -anava de número sis a la llista- i va deixar de ser-ho per la dissolució del parlament d’acord amb l’aplicació de l’article 155.


universidad lanus cursos cortos 2013\nuniversidad lanus cursos cortos 2013\tEl archivo de ayudas que disponemos nos enseña estas informaciones sobre tu búsqueda de universidad lanus cursos cortos 2013. Esperamos que halles aquello que anhelas. Consulta ahora toda la información acerca de ayudas para tu formación, aquí descubrirás aquello sobre ayudas sobre estudiar en nuestro catálogo en el que ponemos a tu disposición toda la información referente a ayudas sobre universidad lanus cursos cortos 2013 que disponemos en nuestra web.


Presentación del programa Esport Blau Escolar | SKIPPERMAR\nPresentación del programa Esport Blau Escolar\nAyer el Consell Català de l’Esport de la Generalitat de Catalunya y la Federació Catalana de Vela presentaron, en el Museu de Colet de Barcelona, el programa Esport Blau Escolar y han hecho balance de la prueba piloto del curso 2017 / 2018 celebrada en 7 Centros Educativos del litoral catalán.\nEste programa nace con la premisa de aproximarse y de promover la Vela a los alumnos de los Centros Educativos del litoral catalán, con toda la transversalidad interdisciplinaria y educativa que ello conlleva, fomentando todos los valores implícitos en esta práctica deportiva.\nEl programa ha sido presentado por el Secretario General del Consejo Catalán del Deporte de la Generalitat de Cataluña, Gerard Figueras, y ha destacado la importancia de aproximar y promover el deporte de la vela a los alumnos de los Centros Educativos de la costa catalana: «Este programa nace con el objetivo de acercar el deporte de la vela a los alumnos y que éste se convierta para ellos un deporte para toda la vida». El Sr. Figueras ha remarcado «el compromiso y la confianza entre el Consejo Catalán del Deporte y la Federación Catalana de Vela para implementar, de forma progresiva, este programa e ir logrando juntos los objetivos marcados a corto, medio y largo plazo».\nEl presidente de la Federación, Xavier Torres, ha iniciado su parlamento destacando la implicación de todas las partes participantes «desde el Consejo Catalán del Deporte, el departamento de Enseñanza, los municipios, los Clubes, el alumnado y, sobre todo , todo el profesorado vinculado a este programa «. También remarcó todos los valores que transmite el deporte de la vela «como la superación personal, la disciplina, la responsabilidad, el trabajo en equipo y el respeto al medio ambiente».\nLa Federació de vela propone formación continua\nLa “Flama de l’Esperança» llega a Barcelona


Muebleria la Fe en Managua, Nicaragua | Páginas Amarillas\nMuebleria La Fe en Managua, Nicaragua | 2 resultados\nMuebleria La Fe\n1. Mueblería La Fe Managua - Managua\nKm 9 3/4 Carret a Masaya, Semáf Hospital Metropolitano 50mts al Oe Managua - Managua\n(505) 8723 6070\n2. Mueblería La Fe Managua - Managua\nKm 9 3 4 Carret a Masaya, Semáf Hospital Metropolitano 50mts al Oe Managua - Managua


Decàleg per a treure el màxim profit de Netflix o HBO – Cornudellaweb / PrioratDigital / Segle21.cat 1998-2017\nEls membres de l’Observatori Tecnològic dels Estudis d’Informàtica, Multimèdia i Telecomunicacions de la UOC proposen 10 consells per a aprofitar al màxim aquestes plataformes de televisió a la carta\nUn de cada cinc espanyols consumeix televisió en diferit, segons revela l’anàlisi de comportament de l’audiència televisiva de Barlovento Comunicaciones, és a dir una tercera part dels espanyols està abonat a alguna plataforma de pagament. L’arribada de la televisió a la carta guanya adeptes any a any, des del 2006 fins avui, l’augment se situa en 8.4 punts. Els espectadors han vist com en els últims temps es multipliquen les opcions per a gaudir de les seves sèries preferides quan vulguin i on vulguin. D’entre les plataformes més consolidades com Movistar+ (l’antic Yomvi) i altres serveis també populars, com Wuaki.tv o Filmin si sumen Netflix i HBO.\nDurant l’últim trimestre de 2016 Netflix va créixer fins a 86 milions d’usuaris, segons informa el portal online Statista. En qüestió de 5 anys, ha quadruplicat els seus números, arribant a més de 190 països i oferint més de 125 milions d’hores de programes. A finals de novembre, la plataforma HBO Espanya es va incorporar com un nou jugador al panorama de la televisió a la carta. Els membres de l’Observatori Tecnològic dels Estudis d’Informàtica, Multimèdia i Telecomunicacions de la UOC proposen 10 consells per a aprofitar al màxim aquestes plataformes de televisió a la carta:\nValorar l’oferta de cada plataforma. Totes disposen d’alguns dies de prova i això us permet valorar si l’oferta s’ajusta a les vostres necessitats. En alguns casos ja hi podeu accedir, com passa amb Movistar+ si teniu l’internet contractat amb Movistar; si sou clients d’Amazon Premium, teniu accés a Amazon Prime Video. En el cas d’altres proveïdors, com Vodafone, s’han fet ofertes de Netflix i HBO en línia. A més d’aquestes, hi ha altres plataformes interessants, com Wuaki.tv, per exemple. També cal tenir present que comencen a aparèixer agregadors de continguts de diverses plataformes.\nConsultar-ne el contingut. «Si això no es fa, es corre el risc de caure en el parany de dedicar tot el temps de lleure a veure quina és l’oferta del vostre servei», afirmen els experts. Aquesta informació es pot consultar per mitjà d’altres serveis, com webs oferts pel mateix proveïdor o d’altres.\nValorar el sistema de recomanació de continguts. «Mitjançant sistemes matemàtics, moltes plataformes aconsegueixen, gràcies a l’ús d’algoritmes, predir els gustos dels subscriptors», afirma Neira. Netflix, per exemple, ofereix un canal de recomanacions personalitzat perquè «hi ha un equip de persones que visionen vídeos hores i hores i assignen etiquetes i categories a tot el catàleg que es va adquirint», assegura l’experta.\n«Si has vist The Fall i House of Cards i les has valorat amb cinc estrelles, és possible que més endavant trobis una selecció de continguts que hi estan molt relacionats. Com més continguts veus, més punts de contacte entre tots troba l’algoritme», explica.\nMirar si la plataforma s’adapta a la nostra manera de consumir contingut. L’Observatori recomana revisar si la plataforma permet l’accés des de diversos dispositius, si permet deixar de mirar un programa a la tauleta i continuar després des d’un altre dispositiu en el mateix punt o bé si permet baixar el que l’usuari vulgui per a visionar-ho sense connexió a internet, per exemple, al tren.\nValorar si la plataforma permet el visionament en diversos aparells alhora. «Pot ser molt útil en famílies amb diversos consumidors, però també per a compartir la quota mensual, ja que amb alguns proveïdors el preu varia d’acord amb les pantalles simultànies en què es pot consumir el servei», afirma Neira.\nTriar una connexió a internet adequada. L’accés a aquestes plataformes és mitjançant internet, per la qual cosa convé tenir una bona connexió. Els experts consideren que amb una de 10 Mb per fibra òptica (o ADSL, sempre que els 10 Mb siguin reals) no hi ha d’haver problemes en el visionament a 720p (HD Ready) o alta definició (HD 1.080p). Alerten, però, que la velocitat de la connexió a internet es veurà disminuïda per altres usos, i que la navegació no serà tan ràpida mentre es consumeixi el servei de televisió a la carta. «Per descomptat, si teniu un televisor de 4K, necessitareu una connexió més ràpida per a accedir als continguts en 4K, que diverses plataformes ja comencen a oferir, i aquesta oferta, sens dubte, anirà creixent», explica Víctor Sala.\nAprofitar al màxim la connexió a internet. Si teniu contractats 50 Mb/s (o més) per fibra òptica, però l’encaminador (router) emet la Wi-Fi a 10 Mb/s, si consumiu la televisió a la carta per Wi-Fi, només es podrà accedir a 10 Mb/s. Aquests experts alerten que aquesta Wi-Fi no seria compatible per als continguts amb una resolució 4K i fins i tot pot tenir problemes amb l’HD. Es recomana fer servir el cable ethernet si el dispositiu ho permet, o bé actualitzar la xarxa Wi-Fi a estàndards més moderns que permetin disposar d’una connexió més ràpida. En cas de no tenir la connexió a internet prop del televisor, es pot fer servir un extensor de xarxa per línia elèctrica (PLC), però cal validar quina velocitat té.\nFer servir el televisor com a suport, encara que la televisió a la carta es pot consumir des de qualsevol dispositiu. «Si teniu una Smart TV, assegureu-vos que pot accedir als proveïdors de televisió a la carta que vulgueu triar. En general, tots hi tenen accés, però és important comprovar-ho», afirma Pérez.\nConvertir el vostre televisor en una Smart TV utilitzant dispositius addicionals:\nConnectar-hi un ordinador. Es pot fer servir qualsevol ordinador que sigui capaç de reproduir el contingut d’aquestes plataformes, i és una bona manera de reciclar un ordinador una mica antic. Això sí, cal verificar que garanteixen la qualitat que es demana.\nConnectar-hi un Android TV. És un petit ordinador (sigui en format de llapis USB o caixa rectangular) que es connecta per HDMI al televisor i, per tant, permet fer tot allò que faria un mòbil o una tauleta amb Android. Si s’utilitza, cal verificar que la plataforma es pot veure en aquella versió d’Android i que el sistema no s’escalfa excessivament en reproduir continguts d’alta definició. Normalment és adequat disposar d’un teclat o un comandament a distància (si el sistema no en porta) de tipus Bluetooth, que facilitarà la interacció amb l’aparell.\nConnectar-hi un Chromecast. Hi ha la versió estàndard, que va per Wi-Fi, i la superior, que permet connexió per cable i vídeo 4K. Alguns televisors porten suport de Chromecast, i també algunes aplicacions Android optimitzades per a televisió (Android TV).\nUtilitzar DLNA. És un sistema relativament estàndard de reproducció en temps real que permet connectar el mòbil, la tauleta o l’ordinador a un televisor (que tingui Wi-Fi o cable de xarxa) o altres dispositius d’àudio i vídeo. La tecnologia DLNA permet reproduir al televisor els continguts que tenim al dispositiu d’origen. Això sí, només podem reproduir-hi allò que el televisor pot reproduir: si no permet veure arxius AVI, per més que el mòbil ho permeti, el televisor no ens els mostrarà.\nUtilitzar dispositius com les Raspberry Pi (RPi). Són plaques econòmiques (30-50 €) que són un miniordinador (ja força potent en les darreres versions) i us permeten tenir DLNA connectat al televisor. També hi ha un programari específic per a utilitzar-ho.\nVerificar els connectors que s’utilitzen. Actualment l’HDMI és el més comú, però s’ha de vigilar perquè hi ha diversos estàndards. Els HDMI 1.1 fins a 1.4 us haurien de garantir sense problemes una qualitat HD. Per a continguts 4K és aconsellable fer servir connectors HDMI 2.0.\nPer aquells que disposen de molt material audiovisual i volen visionar des de qualsevol lloc, per exemple, quan són de viatge, els experts proposen muntar un servidor propi de vídeo. «Es pot fer amb eines com Plex, per exemple, però heu de tenir una bona amplada de banda de pujada, i encarregar-vos del manteniment del servidor», alerten. — Núria Bigas Formatjé / UOC News\nCarles X. Cabós 3 de febrer de 2017 2 d'Agost de 2018 Comunicació, Destacat, HBO, Netflix, Tecnologia, televisió\nAnterior Entrada anterior: L’Oficina d’Habitatge del Priorat va tramitar favorablement una vuitantena d’ajuts per al lloguer durant el 2016\nSegüent Entrada següent: El turisme sostenible i la paradoxa del Priorat


InicioLa SelvaJuntsxCat guanya les eleccions del 14F a la comarca de la Selva\n14 febrer, 2021 Josep Lluís Vidal La Selva, Política, Portada, Societat 0\nImatge de l'inici de l'escrutini a Blanes. Foto: Aj. Blanes\nLa formació encapçalada per Laura Borràs ha estat la més votada a la comarca de la Selva en els comicis d’aquest 14 de febrer, una jornada electoral que s’ha desenvolupat amb normalitat i que ha estat marcada per la baixa participació i per la pandèmia del coronavirus.\nJuntsxCat ha estat la formació política guanyadora a la comarca de la Selva en els comicis al Parlament de Catalunya que han tingut lloc aquest diumenge 14 de febrer. S’ha imposat amb 16.933 vots, el 29,57% dels sufragis.\nLa segona força a la comarca ha estat ERC que ha obtingut 12.326 sufragis (21,52%). La tercera força a la comarca ha estat el PSC amb 10.473 vots (18,29%), la quarta la CUP amb 4.038 vots (7,05%) i la cinquena VOX, que irromp amb força a tot el país amb 3.968 vots a la Selva (6,93%). Els Comuns han estat la sisena força amb 2.992 vots (5,22%), C’s la setena amb 2.414 vots (4,22%), PdECAT la vuitena amb 1.531 vots (2,67%) i el PP la novena amb 1.190 vots (2,08%).\nLa participació ha estat baixa, del 50,68%. Això suposa gairebé un 30% menys respecte als comicis del 21 de desembre del 2017, quan la participació va ser superior al 80%. S’han registrat 539 vots en blanc i 1.033 vots nuls.\nLa jornada electoral a la comarca de la Selva ha transcorregut amb normalitat i s’han pogut constituir totes les meses a primera hora del matí.\nComencen les formacions dels membres de meses electorals a Blanes\n11 febrer, 2021 ACN Blanes, Portada, Societat 0\nA Blanes aquest dimarts han començat les sessions informatives entre les més de 350 persones escollides per sorteig per ser a una mesa electoral el 14-F. Damunt l’escenari del Teatre de Blanes s’ha recreat una […]\n15 gener, 2021 ACN Política, Portada 0


Los últimos 3.721 programas de Baleares Informativos\nNotícies Matí Balears - 09/10/19 Para descargar: Botón derecho y seleccionar la opción "Guardar enlace como..." o "Guardar destino como..." Completo 15:02 8% 09 oct 2019\nNotícies Matí Balears - 09/10/19 09 oct 2019 - Sant Llorenç recordarà avui les 13 persones mortes, farà ara un any, per la torrentada. - Els 670 treballadors de Thomas Cook ja tenen representants. - Polèmica per la retornada de l...


El Pacte de Progrés canvia de rei a la Diada\nEl programa d'enguany dóna més rellevància als fets d'armes de Jaume I que al 'Llibre de Franqueses' del seu fill\nJ.R. | 01 setembre 1998\nEl programa de la Diada de Mallorca d'enguany, que estableix un programa de festes que s'obrirà el dimecres dia 9 i acabarà el diumenge dia 13, concedeix un especial relleu al desembarcament de Santa Ponça del rei Jaume I, fundador dels Països Catalans, i deixa en un aparent segon terme el jurament del Llibre de Franqueses per part del seu fill i hereu Jaume II, el 12 de setembre de 1276.\nD'aquesta manera, el programa d'enguany es fa «sensible» a les crítiques que sofrí l'any passat la celebració de la primera Diada, sobretot per la data que escollien i aprovaren alguns partits del Pacte de Progrés en unió del PP i amb l'oposició frontal del PSM.\nEls nacionalistes del PSM volien que la Diada se celebràs el 31 de desembre, commemorant l'entrada de les tropes de Jaume I a Madina Mayurka el 1229. No obstant, PP, PSIB i EU s'hi oposaren al·legant que es tractava d'un fet d'armes que no s'havia de commemorar. Triaren, per tant, el «desconegut» 12 de setembre de 1276, quan Jaume II jurà el Llibre de Franqueses concedit el 1230 per son pare.\nAquesta elecció tenia un rerefons polític: Jaume I fou el fundador dels Països Catalans, mentre que el seu fill defensà al preu que fos la independència de Mallorca enfrontant-se al Consell de Cent de Barcelona. De fet, Jaume II s'alià amb el rei de França, que atacà el Principat en un temps en què la llengua catalana s'escampava per tota la Mediterrània. A més, a hores d'ara encara s'ignora si Jaume II acomplí o no el seu jurament.\nNo obstant això, enguany acaba el «desterrament» de Jaume I del programa de festes. El Pacte de Progrés ha fet la volta a la truita incorporant les festes de Calvià, que celebren el fet d'armes del Desembarcament, que es realitzà entre els dies 10 i 12 de setembre del 1229. Així, es manté formalment en el programa el 1276 però s'honora la gesta dels pares fundadors. Per tant, el primer acte serà el dia 9 davant la creu de Santa Ponça per celebrar el Desembarcament. A la vegada, un dels actes estrella del dia 12 serà també a la badia de Calvià, amb la «concentració de naus cristianes» i posterior combat i desfilada de cristians i sarraïns amb «batalla final», tot dins un ambient molt folklòric però que demostra que el Pacte de Progrés ha escoltat el PSM, que continua al marge de l'organització dels actes, i s'apropa cada vegada més al símbol de Jaume I, amb tota la càrrega d'unitat de la llengua que això comporta.\nAltres actes seran el dia 9 el lliurament del premi d'urbanisme i la celebració d'una festa multicultural al Parc de la Mar en presència de ball i cant mexicà, brasiler, africà, cubà i d'ambient llatí per integrar així totes les cultures que conviuen actualment a Mallorca. Aquesta proposta, que partí inicialment del PP, va ser acceptada pels altres partits pràcticament sense discussió, encara que al final no inclourà les exhibicions folklòriques andaluses que es preveien en un principi.\nA més, hi haurà concerts i ballades a Búger i a Sóller. L'acte central se celebrarà dia 12 al Teatre Principal, amb discursos i la interpretació de La Balanguera. També hi haurà festa a la plaça Major i actes a Muro, Búger, Costitx, Felanitx, Inca, Manacor, Santanyí, ses Salines, Colònia de Sant Jordi, Santa Eugènia, Sineu i Sóller.\nEl darrer dia de festes es tancarà amb regates de vela llatina al club nàutic de Cala Gamba i un concert de cloenda a Cura.


6 consells de maquillatge per a dissimular els símptomes del refredat - Diari de Girona\n6 consells de maquillatge per a dissimular els símptomes del refredat\n12·01·22 | 13:38\n6 consells de maquillatge per a dissimular els símptomes del refredat BC\nEn plena onada de fred, els refredats fan acte de presència en forma de secrecions nasals, llavis secs, ulls plorosos... Si et sents identificada i desitges dissimular els efectes dels símptomes del refredat, et recomanem que prenguis nota dels consells de la maquilladora Cristina Lobato, que ens proposa alguns consells per camuflar-los.\nNeteja, tonifica i hidrata! Tres passos bàsics en tota rutina beauty, però que cobren especial rellevància si estàs refredat o refredada. Insisteix en les zones del rostre que més pateixen: les aletes del nas, el llavi i el seu contorn, en definitiva, zones que tenen molta fricció per l'ús de mocadors i que acaben irritant-se i posant-se vermelloses. «Recomano aplicar en aquestes zones un bàlsam reparador», explica la maquilladora.\nCorrecció de color. Cobreix les imperfeccions i les zones enrogides per la congestió. Es pot aplicar un corrector verd en les zones que tenen més color vermell o optar per un corrector groc per un resultat més natural. Per corregir la ullera, Cristina Lobato recomana utilitzar un corrector que no sigui molt clar, ja que podria accentuar encara més la bossa.\nFes servir una base lleugera. Una vegada corregides les rojors, ulleres i imperfeccions, aplica la base de maquillatge. La millor opció és apostar per una base lleugera i amb poca cobertura per no sentir la pell massa pesada o recarregada.\nMirada a prova de llàgrimes. Aplica una prebase d'ombres per fixar el color i evitar que s'escorri amb el llagrimeig típic del refredat. Aposta per tons molt naturals, però si vols lluir color opta per tons freds. A més, dissimulen la inflamació de la parpella. La màscara de pestanyes sempre waterproof per si ploren els ulls.\nRubor natural. Evita l'ús del coloret si la pell està molt enrogida, ja que tindrem un rubor natural pel mateix refredat. En el cas que sí que vulguis fer servir coloret, descarta els tons rosats i aposta pels marrons.\nSella el maquillatge. Cristina Lobato comparteix el seu truc d'experta: «En aquest cas, i per aportar suculència, alleujament i frescor a la pell, substitueix la pols habitual, per una bruma segelladora».


Què fer? – UTXESA\nTerniu a la vostra disposició el Camí Natural eix vertebrador que us guiarà des del riu Segre i a través de Torres de Segre fins arribar a l’embassament d’Utxesa i al Punt d’Informació, per un recorregut pensat perquè es pugui fer a peu, en bici i/o en cotxe, sense obstacles que facilita l’arribada a tots els racons a les persones amb mobilitat reduïda i gaudir del valors naturals i culturals.\nEl tram del riu Segre és un lloc on es pot gaudir d’un gratificant paisatge natural a més de poder observar el paisatge que configura l’horta en un municipi agrícola com el de Torres de Segre. La zona del riu Segre presenta la típica vegetació de ribera formada per xops (Populus nigra), àlbers (Populus alba) i verns (Alnus glutinosa), entre d’altres espècies, i una gran diversitat de fauna, en especial ocells aquàtics com l’ànec collverd (Anas platyrhynchos), la polla d’aigua (Gallinula chloropus), el bernat pescaire (Ardea cinerea), el martinet blanc (Egretta garcetta), etc.\nA més dels aquàtics, un ocell molt fàcil de veure al riu és la cigonya blanca (Ciconia ciconia), amb més 100 parelles al municipi, originariament s’havia instalat la colònia al campanar de l’església del municipi, posteriorment s’ha anat escampant per tot el bosc de ribera, on troba bons emplaçaments pels seus nius i alimentació al riu.\nL’embassament d’Utxesa-Secà és un espai singular situat a l’extrem sud-occidental de la plana central catalana, que reuneix sistemes naturals de notable diversitat de flora i de fauna. La seva diversitat d’espècies d’aus va provocar que se’n declaressin 280 ha com a Reserva Natural de Fauna Salvatge.\nCom a espècies d’aus amb gran representativitat s’hi troben, entre d’altres, colònies reproductores d’ardeids i aus vinculades al canyissar, ara bé si es prou conegut aquest indret com a destí ornitològic es per la presencia de la més important població reproductora i zona d’hivernada de l’arpella (Circus aeruginosus), la major població reproductora de mallerenga de bigotis (Panurus biarmicus), per la presencia i reproducció de la boscarla mostatxuda (Acrocephalus melanopogon) i per un reduït nombre de parelles reproductores del repicatalons ibèric (Emberiza schoeniclus witherby), però que a la seva vagada es la mes important de Catalunya.\nA més de constituir de ser la més important zona humida de la Depressió Central, comprèn també relleus tubulars propers amb retalls significatius del paisatge àrid. Algunes espècies vegetals que es troben als tossals són la comunitat de brolles de romaní i maleïda perdiguera (Rosmarino officinalis-Linetum suffructicosi), on es pot destacar un endemisme ibèric, l’astràgal de Narbona (Astragalus turolensis), com també timonedes seques (Sideretum cavanillesii), espart bord (Lygeum spartum), sanadelles (Stipa offneri, Stipa parviflora), vegetació herbàcia predominada pel llistó (Brachypodium retusum), etc.\nAquest tipus de vegetació fa que s’hi trobin també espècies de requeriments subestèpics com el còlit ros (Oenanthe hispànica), el gaig blau (Coracias garrulus), la cogullada fosca (Gaderida theklae) o la calàndria (Melanocorypha calandra), entre d’altres.\nEsglésia Parroquial de Torres de Segre. La Parròquia de la Mare de Déu Assumpta de Torres de Segre és declarada bé cultural d’interès local. Aquesta església va ser construïda a mitjan segle XVIII (1749-1759) i respon a una tipologia d’edifici classicitzant, de planta basilical, transsepte i cúpula al creuer, amb elements barrocs, àmpliament difós a la Catalunya de Ponent.\nErmita de Carrassumada. L’ermita de Carrassumada es troba en un petit tossal a pocs quilòmetres del centre de Torres de Segre, anomenat tossal de Carrassumada, i és propietat del Bisbat de Lleida. Des del seu cim es poden observar molt bones vistes de la major part de la comarca del Segrià. Hi ha mostres evidents de població al tossal en època dels ibers, els primers pobladors del lloc. El nom del temple, però, és fruit de sis segles d’assentament de cultura àrab. Carrassumada, en àrab Kars’umm-adà, és un mot compost de Kars (palau o castell), Umm (mare) i Adà, nom propi de l’amo. Per tant, sembla que significa: Palau de la mare d’Adà. Probablement quan els cristians tornaren a ocupar la terra, pels volts del segle XII, dedicaren aquesta muntanyeta a Santa Maria amb una petita església al costat del palau, si no és que la mesquita passés a temple cristià.\nCadolles. Les cadolles són clots naturals que apareixen damunt d’un pla rocós on s’acumula l’aigua de pluja, formant un petit bassal. Les seves formes són majoritàriament circulars. En alguns indrets s’han picat per tal d’eixamplar-les i poder guardar més quantitat d’aigua.


Igualada, la capital del futbol adaptat - Special Olympics Catalunya\n32è Campionat de Catalunya de futbol sala a Igualada, organitzat per Special Olympics Catalunya i la Federació ACELL, va comptar amb 480 futbolistes amb discapacitat intel·lectual.\nL’Agrupació Barça Jugadors i una Selecció Special Olympics – ACELL van jugar un partit amistós molt disputat que va acabar en empat a cinc.\nEl Camp Municipal de futbol de Les Comes d’Igualada va rebre ahir als 480 jugadors i jugadores amb discapacitat intel·lectual en un magnífic Campionat de Catalunya de futbol sala, en la seva ja 32a edició. La Federació ACELL (Federació Catalana d’Esports per a persones amb discapacitat intel·lectual) i Special Olympics Catalunya amb la col·laboració de l’Ajuntament d’Igualada van organitzar el magnífic campionat.\nEn aquest dia de competició vam comptar amb la presència de 55 equips de 31 clubs de tot Catalunya i d’Andorra, una xifra rècord de participació. Una jornada que per a molts d’ells va començar molt d’hora i que no va acabar fins que van rebre el merescut trofeu. L’Imma futbolista de la Fundació Estela de Reus, que va participar en les proves adaptades juntament amb deu esportistes més, va rebre molt emocionada la seva medalla de guanyadora perquè la va voler dedicar al seu pare.\nEn tots els partits es va veure un gran nivell de joc amb molts detalls tècnics i es van viure amb molta intensitat i esportivitat per part de tots els equips. La competició es va organitzar segons l’edat i nivell de joc dels equips. Els clubs que van competir a la capital de l’Anoia van ser: C.E Ziga Zaga de Valls; Sant Tomàs-CAR Manlleu d’Osona; Centre Aral, Grandalla, Fundació Atendis de Sabadell; Rosella del Baix Llobregat; Rubricatus de El Prat; Tastidis de Sant Joan Despí; Fundació Sique de Badalona; Prodis de Terrassa; Aspasur de Cerdanyola; Baix Camp, Bellissens i Associació Alba de Reus; Club Alfa Tegar de Vilanova i la Geltrú; ACUDAM de Mollerussa; Fundació MAP de Ripoll; TEB, Ginesta, Fundació Cares, Torre Baró, Femarec, Terra Negra i Escola Esportiva ACELL de Barcelona; Asproseat de l’Hospitalet de Llobregat; Fundació Marpi, Ciutat de Mataró i FEM Esport del Maresme; Fundació Estela i SOLC de Tarragona i Special Olympics Andorra.\nLes autoritats presents van ser Maria Senserrich, diputada al Parlament de Catalunya, les regidores de l’Ajuntament d’Igualada, Rosa Maria Plassa i Carme Riera, i Oriol Marcé, subdirector d’Activitats Esportives del Consell Català de l’Esport de la Generalitat de Catalunya, Marina Gómez, vicepresidenta de la Federació ACELL, Víctor Fernández, tresorer Federació ACELL i Montse Vilà, directora de projectes de Special Olympics Catalunya.\nPARTIT AMISTÒS AGRUPACIÓ BARÇA JUGADORS\nUn acte paral·lel al Campionat de Catalunya va tenir lloc gràcies al conveni entre Special Olympics Catalunya i l’Agrupació Barça Jugadors. Una selecció de jugadors de Special Olympics Catalunya-ACELL va tenir l’oportunitat de jugar contra una selecció de jugadors de l’Agrupació Barça Jugadors. El partit va ser molt disputat i finalment va concloure amb un merescut resultat de 5-5. A més, l’Agrupació va cedir diferents objectes del Barça com un pòster signat per la primera plantilla del FCBarcelona, una pilota i una samarreta antiga que es van sortejar en una rifa solidària.\nEls jugadors convocats per part de l’Agrupació van ser: Sergi Pérez, Paco Gómez, Josep Ramírez Lico, Esteve Masferrer, Francesc Jorba, Anselmo Bujardón, Francisco Castaño, Enric Sala, Albert Márquez, Sergi Martínez, José Manuel Guijo, Marco Escobar i Fernando Navarro.\nMoltes felicitats a tots els equips i jugador@s pel gran campionat!\nMés imatges del Campionat de Catalunya a Igualada.\nCampionat Catalunya futbol salaCampionat de CatalunyaIgualada


Ben jugat! Jocs tradicionals. Biel Pubill: d’abril 2011\nTothom coneixem la frase popular no tenir sentit de l’orientació, però és demostrable que aplicant una sèrie de tècniques tots som capaços d’orientar-nos. Com tota tècnica es pot aprendre, ja sigui llegint, escoltant... o bé practicant sobre el propi terreny. Si es pot aprendre ens correspon als docents iniciar-la, si més no, almenys despertar interès i incitar l’alumnat al seu descobriment.\nÉs així com es presenta aquesta III Jornada de jocs que hem programat el grup de mestres i professors del Seminari d’Educació Física del Baix Ebre que tindrà lloc el proper dissabte 7 de maig a l’escola El Temple, de Tortosa.\nLa jornada que presentem ens facilitarà eines, continguts i habilitats per orientar-nos, i a més es donarà als assistents un dossier de 60 pàgines amb nombroses exemplificacions de jocs d’orientació que es poden aplicar a l’aula, al gimnàs, al pati, a l’entorn urbà i a l’entorn rural o natural.\nL’horari preveu la recepció dels assistents a les 9 del matí. A partir d’aquest moment es procedirà a la inauguració de la jornada, es farà la presentació dels materials elaborats i després d’una pausa tindrem tres hores per a jugar i posar a prova les nostres aptituds per a orientar-nos.\nEl curs va adreçat a docents de tots els nivells educatius, i serà reconegut amb un certificat de 5 hores de durada. Un cop finalitzada l'activitat, els certificats es podran obtenir des del lloc web Xtec. http://xtec.cat/formacio/certificacio/certificacio.htm\nLa inscripció és gratuïta a: http://xtec.cat/formacio/cercador/index.htm -cal anotar el codi 8003040021-període d’inscripció des del 6 d’abril fins al 5 de maig-.\nJornada organitzada conjuntament pel Departament d'Ensenyament, Secretaria General de l'Esport/Escola Catalana de l'Esport i l'Institut de Ciències de l’Educació de la Universitat Rovira i Virgili.\nLloc: Escola El Temple C/ Adrià d’Utrech 43500 Tortosa\nPublicat per Biel Pubill a 4/28/2011 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nPublicat per Biel Pubill a 4/24/2011 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nEl diumenge 10 d’abril l’associació cultural Lo Llaüt i la Cia. de Jocs l’Anònima vam participar a la 14a Festa des la Primavera de Can Deu. Aquesta festa l’organitza l’Espai Natura Unnim i en els darrers anys ha esdevingut un lloc de referència pels sabadellencs que esperen la jornada pel seu marcat caràcter festiu i familiar, en contacte amb l'aire lliure i pel fet que el públic pot participar de moltes activitats (tallers, exposicions, gimcanes, espectacles...).\nLes nostres entitats van ser convidades a participar-hi donat que el centre d'interès de la festa d’enguany es centrava en els jocs tradicionals. Per aquest motiu vam poder mostrar les exposicions Joc a joc, experiència educativa per a conèixer el patrimoni urbanístic d'un poble a través del joc tradicional, i El joc, entre la tradició i la modernitat –les característiques d’ambdues exposicions poden ser consultades a través d’aquest bloc-.\nJoc a joc de plaça a plaça\nA banda vam disposar de tres carpes de 3x3 metres on vam mostrar i van poder practicar diferents jocs d'arrel tradicional com ara el joc de la rana, el caça fardatxos o els jocs de tauler de l’alquerc i el molí de nou.\nA més vam tenir cura de dinamitzar els jocs tradicionals a l’era de la Masia de Can Deu. Aquí vam presentar el joc de la corrida del cabàs i les curses de sacs, els cèrcols, la catxapera, les ferradures i el joc de la trisella.\nJoc de la trisella a l'era de Can Deu\nTambé vam introduir dos jocs nous. Un és la coneguda cursa del cresol o llum de ganxo que practiquen els amics de Prat de Comte a la seva festa major d’estiu i a la festa de l’aiguardent.\nLa corrida del cresol\nL’altre joc presentat fou el del catxap. Es tracta d’una versió del joc de la catxapera però per a adults, donat que es necessita més força i punteria per fer passar la bola de fusta per l’embocadura del joc.\nEstem contents de com es va desenvolupar tot plegat donat que entre les 10 i les 14 h van passar, segons l’organització, més de 5.000 persones, la qual cosa vol dir que van poder conèixer i gaudir de jocs rurals tradicionals i, a més, gràcies a les exposicions van poder conèixer la procedència i vigència d’aquests jocs a la nostra població, Ascó.\nCorrides de sacs\nPublicat per Biel Pubill a 4/23/2011 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Caça fardatxo, Exposicions, Lo Llaüt, trisella\nRecentment ha aparegut un nou llibre de jocs; Cultura material i immaterial en el joc que recull les ponències, comunicacions i pòsters que es van presentar el maig de 2010 a les jornades Jocs en la història celebrades a Figueres.\nEl llibre, editat per Aeditors (2011), és el més gruixut de la col·lecció amb 256 pàgines i està estructurat en cinc àmbits o seccions:\nÀmbit 1: Cultura material\nEl proyecto educativo "Madera de ser", de José Àngel Hoyos i Fernando de la Torre\nJuegos y deportes tradicionales. Una forma de compartir, un lenguaje común en la Europa actual, de Fernando Maestro\nLa importància del joc i la jugueta en la configuració de la persona, de Joan Sans\nPoiesis lúdica y verbal. Crear juguetes y nombrarlos en vivo, de Daniel Descomps\nEls materials a la cultura lúdica mundial a partir de la iconografia filatèlica del segle XX, de Joan Ortí\nÀmbit 2: Cultura immaterial\nLa cultura immaterial en els jocs tradicionals, de Pere Lavega\nJocs i jugadors a la Barcelona baixmedieval, de Roger Benito\nProducció i reproducció cultural juvenil a través del joc i l'esport, de Raúl Hernández\nL'hoquei herba a Terrassa: fills de casa bona, creadors de nissagues esportives, de Lourdes Plans\nLes fórmules electives i les can´çons eliminatòries prèvies a l'acció lúdica com a elements de cultura immaterial en el joc, de Jaume Bantulà\nÀmbit 3: Cultura material i immaterial\nEstudi i recuperació de jocs tradicionals en el desenvolupament d'un territori. L'experiència de l'Ecomuseu de les Valls d'Àneu, de Jordi Abella\nJocs tradicionals que utilitzen la música, de M. Antònia Pujol Subirà\nJocs, diversions i joguines efimeres amb elements de la natura a la Ribera d'Ebre, de Biel Pubill\nAmb què i a què juguem?, de la ZER Els Ports-Algars\nLos grandes juegos de la humanidad, de Joan Ortí\nMe'n vaig de la bola! Proposta de construcció de jocs que funcionen amb boles, de Biel Pubill\nPer acabar es fa un recordatori a la memòria de Joan Sans Mercadal que a les darreres jornades de Figueres va participar amb l'entusiasme que el caracteritzava.\nPublicat per Biel Pubill a 4/16/2011 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Jocs i història, Publicacions\nEl passat dissabte 9 d'abril vam assistir a la 4 jornada Jocs en la història, organitzada per l'IRMU i el CPCPTC. En aquesta ocasió la temàtica es va centrar en els jocs i la interculturalitat, presentant-se interessants comunicacions i ponències que van tractar aspectes tan relacionats i alhora específics com ara l'ocupació de l'espai públic per part de diferents grups socials i culturals, el paper de les entitats i associacions culturals en la inclusió de grups nouvinguts a partir dels jocs -com exemple el fet casteller-, el joc com element inclusiu als patis escolars de Catalunya, o l'exemplificació de com un joc tan català com és el de les birles de sis es promociona a països tan llunyants com pot ser Guatemala o Costa Rica.\nEn el transcurs de la jornada es va presentar el llibre Els jocs en la història. Cultura material i immaterial en el joc, editat per Aeditors (2011), que recull les actas de les jornades celebrades el maig de l'any passat a Figueres.\nVaig poder assistir-hi en representació de Lo Llaüt tot presentant la comunicació El joc com a salconduit. Potencialitats del joc com a recurs per a la inclusió del nouvingut. Aquest article es publicarà properament en el llibre d'actas de la jornada.\nCertament la jornada va resultar del tot profitosa i val a dir que hi va tenir molt a veure la sensibilitat amb què l'ajuntament de Berga va acollir als assistents. A més cal destacar la bona feina realitzada pels amics de la Cia. jocs l'Anònima, al capdavant de la qual hi va ser Òscar Garcia, que va organitzar una divertida sesssió de jocs de tauler d'arreu del món.\nEtiquetes de comentaris: Cia jocs l'Anònima, Jocs i història, Jocs tradicionals, Lo Llaüt\nLa primera trobada de jocs tradicionals d'Anglesola tindrà lloc el dissabte 30 d'abril. Durant la jornada, que s'iniciarà a les 10:30, podreu participar en una tirada de birles i practicar el joc de la corrida del cabàs -que dinamitzarà l'associació cultural Lo Llaüt d'Ascó-. El plat fort de la jjornada serà, però, la competició de bòlit entre els equips de dones d'Anglesola i les de la localitat italiana de Verona.\nOrganitza la trobada l'associació Anem de bòlit!, d'Anglesola.\nPodeu veure el cartell de la jornada en aquest enllaç.\nPublicat per Biel Pubill a 4/15/2011 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Anglesola, Bòlit, Corrida del cabàs, Jocs tradicionals, Lo Llaüt\nAl bloc de l'amic i historiador Roger Benito hi trobareu diversos articles relacionats amb la història i els jocs, el darrer és Jocs i jugadors a la Barcelona Baixmedieval, que es va presentar a Figueres el maig de 2010, dins de les Jornades "Els jocs en la història: cultura material i immaterial" i que s'ha inclòs dins el llibre d'actes que es va presentar el dissabte passat a Berga.\nEtiquetes de comentaris: Jocs i història, Roger Benito


Ortega i Rigau recorren al Suprem contra la condemna “política” pel procés del 9-N | Redacció | barcelona | Política | El Punt Avui\nOrtega i Rigau recorren al Suprem contra la condemna “política” pel procés del 9-N Ortega i Rigau recorren al Suprem contra la condemna “política” pel procés del 9-N Ortega i Rigau recorren al Suprem contra la condemna “política” pel procés del 9-N Ortega i Rigau recorren al Suprem contra la condemna “política” pel procés del 9-N + Ortega i Rigau recorren al Suprem contra la condemna “política” pel procés del 9-N E-mail\nOrtega i Rigau recorren al Suprem contra la condemna “política” pel procés del 9-N\nEn el recurs a l'alt tribunal, l'exvicepresidenta i l'exconsellera, inhabilitades 21 i 18 mesos, consideren que les penes pretenen frenar l'independentisme\nLes exconselleres Irene Rigau i Joana Ortega, en un acte de suport del PDeCAT E. MAGRE.\nOrtega i Rigau recorren al Suprem contra la condemna “política” pel procés del 9-N Ortega i Rigau recorren al Suprem contra la condemna “política” pel procés del 9-N Ortega i Rigau recorren al Suprem contra la condemna “política” pel procés del 9-N Ortega i Rigau recorren al Suprem contra la condemna “política” pel procés del 9-N Ortega i Rigau recorren al Suprem contra la condemna “política” pel procés del 9-N E-mail\nLes defenses de l'exvicepresidenta Joana Ortega i de l'exconsellera d'Ensenyament Irene Rigau han al·legat davant del Tribunal Suprem que la condemna d'inhabilitació de més d'un any i mig que se'ls va imposar –21 i 18 mesos, respectivament– per haver organitzat el 9-N és “política i ideològica”. Segons fonts judicials consultades per Europa Press, els advocats de Mas tenen previst presentar, la setmana que ve, el seu recurs de cassació davant del Suprem i sumar-se així als d'Ortega i Rigau. Els recursos, presentats ahir davant del Suprem, recorden que hi ha nombrosos precedents d'alts càrrecs que no han complert mandats del Tribunal Constitucional i que no han estat mai investigats, i apunten a un “tracte discriminatori” envers “una ideologia política” com és l'independentisme. La defensa d'Ortega sol·licita una reducció de condemna i que se li permeti participar en eleccions municipals, mentre que la de Rigau reclama que no sigui inhabilitada per a càrrecs electes, com ara el de diputada al Parlament, que té en aquests moments.\nHoms denuncia Rajoy per desobeir\nL'exconseller de la Presidència i condemnat pel 9-N Francesc Homs ha presentat una denúncia contra el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, en què l'acusa de desobediència al Tribunal Constitucional i de possible prevaricació al·legant un canvi en la doctrina sobre aquest delicte arran de la seva condemna pel procés participatiu del 2014. En la denúncia que ahir va avançar ElNacional.cat Homs critica que Rajoy “s'ha negat de manera manifesta a acatar pronunciaments del TC” i que el mateix tribunal li ho ha retret més d'un cop davant la passivitat de la fiscalia. L'exdiputat al Congrés vol aprofitar la seva condemna com a excusa per iniciar una causa contra Rajoy, ja que, des del primer moment, va defensar que no era coherent que se l'acusés de desobeir el TC pel 9-N però que, en canvi, el govern espanyol no fos requerit per reiterats incompliments. El text també recorda que Rajoy defensa que la justícia és igual per a tothom “sigui qui sigui”.\nEl Punt Avui. Girona 29-04-2017, Pàgina 27\nEl Punt Avui. Nacional 29-04-2017, Pàgina 7\nEl Punt Avui. Camp i Ebre 29-04-2017, Pàgina 7\nEl Punt Avui. Lleida 29-04-2017, Pàgina 7\nEl Punt Avui. Maresme 29-04-2017, Pàgina 7\nEl Punt Avui. Catalunya Central 29-04-2017, Pàgina 7


Free Pablo Ferrari Vintage Movies. Pornstar Pablo Ferrari In Retro Clips. Page 1\nPablo Ferrari Tube


Pas endavant amb divergències per a la rehabilitació de l'Escola de Música de Valldoreix\nEntrada a l'Escola de Música de Valldoreix. FOTO: Artur Ribera.\nLa Junta de Veïns de l'EMD va aprovar una partida de 90.000 euros per a la redacció del projecte, però amb el desacord de l'oposició\nper Ferran Mitjà Soto Periodista 30 de gener de 2021\nLa remodelació i l'ampliació de l'Escola de Música de Valldoreix, que actualment requereix mòduls prefabricats, és una mica més a prop, després d'aprovar-se una modificació pressupostària de l'EMD per tal d'incloure una partida de 90.447,50 euros destinats a la redacció del projecte. També s'inclou una partida de 9.000 euros adreçada al concurs d'idees per a l'equipament.\nUn pas endavant, però, que va necessitar el vot diriment del president, Josep Puig, ja que la votació va acabar en empat, cosa que demostra la manca de consens i acord sobre la qüestió. L'equip de Govern hi va votar a favor (4), Ciutadans es va abstenir, i PSC (1), CUP-PC (1) i ERC-MES (2) hi van votar en contra.\nL'oposició exigeix un equipament polivalent i per a més entitats\nI és que el d'aquesta partida va ser el debat més tens del ple, ja que PSC, CUP-PC i ERC-MES van mostrar la seva oposició frontal a tirar-la endavant. Cal destacar que una de les coses que genera més dubtes a l'oposició és la manca de polivalència de l'equipament, i més tenint en compte que el preu total de la rehabilitació serà d'1,6 M, segons l'informe tècnic.\nLa vocal del PSC, Susanna Casta, va reconèixer d'entrada que "és normal que l'Escola de Música exigeixen aquesta millora", però va recordar que "els diners públics de Valldoreix s'han de destinar als habitants de la vila, i arribar a com més gent millor".\nEn aquest sentit, la vocal socialista va argumentar que "Valldoreix és una vila amb moltes associacions culturals". Per aquest motiu, considera que l'equipament de l'Escola de Música hauria d'obrir-se a altres entitats, i s'hauria de "fer un edifici de la Cultura a Valldoreix".\n"Comparteixo moltes d'aquestes inquietuds", va iniciar el vocal de la CUP-PC, Ferran Margineda, qui afegia que "un espai polivalent seria una millor opció de cara a invertir en equipaments en una vila que n'està mancada". Així mateix, Margineda va lamentar que "no s'ha consensuat com havia de ser el projecte".\nA més, va qüestionar els 1,6 M que s'hauran de destinar al projecte de l'Escola de Música, recordant que "ara mateix hi ha fronts oberts molt importants, com l'avinguda del Baixador, que requeriran també un esforç econòmic de l'EMD". Amb tot, Margineda va demanar deixar aquesta partida al congelador per trobar un punt d'acord entre les formacions abans d'aprovar-la. També ho va demanar el vocal d'ERC-MES, Lluc Cahís: "Com més polivalent sigui, més d'acord estarem".\nEn aquesta mateixa línia, Cahís es va sumar a les crítiques dels seus companys a l'oposició. "No podem hipotecar 1,6 M sense haver-hi una reunió prèvia". També va apuntar que "el Pla d'Equipaments és una reivindicació des de fa anys i és important fer-lo".\n"No s'exclou cap opció"\nLa vocal d'Economia de l'EMD, Elena Degollado, va recordar que la partida és encetar la fase de redacció del projecte, i que, de moment, "no s'exclou" la possible polivalència de l'equipament que demana l'oposició.


Pedro Sánchez i el llibre gros de "Pablete"\nCada dia, els mitjans de comunicació publiquen informacions que donen compten del nombre de persones que arriben en pasteres a les costes espanyoles, principalment a les andaluses. No totes aquestes persones que vénen amuntegades en aquest "transport" especulatiu i assassí els espais minúsculs dels quals estan pagats a preu d'or, aconsegueixen el seu objectiu d'arribar al seu destí. Una bona part d'ella, en altres casos tota, han deixat les seves vides en aquest intent desesperat d'aconseguir arribar a la terra promesa que per a ells representa la vella i freda Europa.\nPossiblement, les imatges que emeten els telenotícies, impactants per a uns, quotidianitat per altres, fan que, per desgràcia, la gent se les prengui com una rutina més. Està vacunada la societat contra la desgràcia humana? És més que probable atès que en la majoria dels casos l'únic que fan és una exclamació: pobrets, quina pena! Però aquest sentiment compassiu dura ben poc, la memòria és fràgil i les ganes de fer alguna cosa perquè això no pugui succeir s'han amagat a la mandra, la desídia i la indiferència.\nLa societat, hi ha excepcions, s'ha tornat insensible i les consciències ja no són el que eren.\nL'església en el seu conjunt, només de tant en tant, molt poc per cert, recorda la tragèdia del que està succeint amb aquestes persones que moren al mar. Els organismes públics diuen fer el que poden, però no sempre és suficient, vistos els resultats.\nAl juliol d'aquest any, 20.992 immigrants han arribat a Espanya en panteres, dels 55.000 que ho han fet a la resta d'Europa. No ens enganyem, a l'Europa que representa Espanya, Itàlia i Grècia, la resta, miren a una altra banda. D'aquesta xifra tan important, 1.500 s'han quedat al intentoy el mar els ha deixat pel camí. Els seus somnis només han estat realitat en aquest pas per les pasteres miserables i sense condicions. Les xifres són realment reveladores, però tan fredes que no són capaços de despertar la indiferència col·lectiva.\nMentre això succeeix, la UE segueix debatent la política d'immigració que ha d'aplicar i el compromís que han d'assumir els països membres. És un debat que dura ja massa anys sense que de moment hagin trobat una fórmula que s'adapti a la situació real.\nSón tres països: Grècia, Itàlia i Espanya, els que estan patint l'allau d'immigrants, mentre que la resta, els considerats països rics, adopten una postura com si el tema no anés amb ells, sinó d'aquests països. És l'Europa dels dos nivells, situació que s'ha de solucionar ja. En aquest tema prioritari haurien de posar el seu afany les autoritats comunitàries.\nEls que arriben en pasteres, no són mercaderies, tot i que així els tracten els especuladors, sinó persones que necessiten ser tractades com a tal.\nEl que se'ls estan fent aquestes persones és contribuir als seus morts que haurien de pesar sobre les seves consciències. Aturar també el mercat econòmic, tacat amb sang, dels desaprensius que trafiquen amb éssers humans hauria d'estar també en les seves prioritats.\nLa UE i els països que estan en ella, no poden ni han de ser aliens al que està passant. La societat ha de despertar i conscienciar d'aquest drama humà, sinó també està sent còmplice d'aquests assassinats.


Impresión a la carta - Reproducciones : FRAGONARD, Jean-Honoré, GOYA Y LUCIENTES, Francisco de, GRIS, Juan (José Victoriano González Pérez), JONGKIND, Johan Barthold, KENSETT, John Frederick, PASINI, Alberto, RUBENS, Peter Paul (taller de), RUISDAEL, Jacob Isaacksz van (y colaboradores?), RUYSDAEL, Salomon Jacobsz. van, El tío Paquete, Retrato de Asensio Julià and San Roque como patrón de la peste, Artista: FRAGONARD, Jean-Honoré, Artista: GOYA Y LUCIENTES, Francisco de, Artista: GRIS, Juan (José Victoriano González Pérez), Artista: JONGKIND, Johan Barthold, Artista: KENSETT, John Frederick, Artista: PASINI, Alberto, Artista: RUBENS, Peter Paul (taller de), Artista: RUISDAEL, Jacob Isaacksz van (y colaboradores?), Artista: RUYSDAEL, Salomon Jacobsz. van, Obra: El tío Paquete, Obra: Retrato de Asensio Julià, Obra: San Roque como patrón de la peste


Servidors dedicats individuals per a cada client\nServidors amb vàries versions de PHP per a garantir la funcionalitat de les vostres webs.\nServidors únics per a cada client, d'aquesta manera les teves dades estan ben protegides.\nDISCS ULTRA RÀPIDS\nLa tecnologia de discs NVMe, la més ràpida del mercat, et garanteix una resposta immediata.\nGNU/Linux Ubuntu LTS. Nosaltres ens ocupem del servidor. Oblidat d'administrar el sistema i de situacions delicades.\nAllotja tants dominis con vulguis en un mateix servidor VPS. La única limitació és l'espai en disc i tot i així el pots ampliar!\nGestiona els teus dominis, webs i correus mitjançant un Panel de gestió ben senzill. Sel·lecciona la versió de PHP que vols per a cada domini individualment.\nEscull el sistema de copies de seguretat que prefereixis d'entre la nostra oferta. Des de sistemes manuals a l'automatisme més complet per facilitar-te la vida.\nELS NOSTRES PLANS D'ALLOTJAMENT - HOSTING\nTransfer de dades il·limitat


Rabell diu que les imputacions pel 9-N «judicialitzen la política i ofeguen l'expressió ciutadana» | NacióDigital\nEl líder de Catalunya Sí que es Pot demana i exigeix “la retirada de les inculpacions que es puguin presentar contra el president Artur Mas, l’ex-vicepresidenta del govern Joana Ortega i la consellera d’educació Irene Rigau | Recorda, però, que s’oposarà a “qualsevol temptativa de manipular la indignació davant les inculpacions per condicionar el debat sobre la investidura de Mas"\nper Oriol Gracià , Parlament de Catalunya, 13 d'octubre de 2015 a les 14:58 |\nLluís Rabell en l'atenció als mitjans al Parlament de Catalunya | Oriol Gracià\nLluís Rabell, el líder de Catalunya Sí que es Pot, ha estat present aquest matí en la mobilització convocada davant la seu del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya en suport a la consellera Irene Rigau, que hi ha anat a declarar en el marc del judici per la celebració del 9-N. “Aquest procediment judicial és una acció antidemocràtica. Pensem que coarta la llibertat d'expressió de la ciutadania de Catalunya i posa en qüestió l'estat de dret, perquè judicialitza la política i ofega l’expressió ciutadana”, ha dit des del Parlament de Catalunya.\nPer tot plegat Rabell ha demanat i exigit “la retirada de les inculpacions que es puguin presentar contra el president Mas, contra l’exvicepresidenta del govern Joana Ortega i la consellera d’educació Irene Rigau”. "Aquest judici ens reafirma en el convenciment que només sortirem d'aquest conflicte entre Catalunya i l'Estat espanyol donant la veu a la ciutadania a través d'un referèndum, amb garanties i pactat”, ha afegit.\nFinalment, des de Catalunya Sí que es Pot han manifestat una clara oposició a “qualsevol temptativa de manipular la indignació davant les inculpacions per condicionar el debat sobre la investidura de Mas. “Ni callarem davant l’actuació antidemocràtica del Govern espanyol, ni oblidarem el balanç antisocial dels governs de Convergència Democràtica de Catalunya”, ha assegurat amb contundència Lluís Rabell.\nJudici al 9-N, Política, imputació Artur Mas, Catalunya Sí que es Pot, Lluís Rabell, 9-N, Irene Rigau


Escola | Escola Municipal de Música Pau Casals\nFantàstic el vostre treball durant aquests 30 anys!!\nQue això no pari!!!\nConxita Esteve Plans\nL’Escola Municipal de Música Pau Casals és un centre públic municipal creat l’any 1986, en conveni amb la Generalitat de Catalunya i subvencionat per la Diputació de Tarragona. Després d’haver estat molts anys ubicada al carrer Isidre Ribes, el curs 2009-2010 comença una nova etapa a la nova escola i auditori a la plaça Tívoli, lloc emblemàtic del Vendrell situat al centre històric.\nL’Escola té l’objectiu de garantir la formació i preparació tant de les persones que volen fer de la música un bé cultural com de les que busquin un perfil professionalitzador. Per això, tot i que està destinada a les edats més joves, compta amb diferents línies educatives, atenent a la diversitat de capacitats i interessos dels seus alumnes.\nEl nostre centre, que disposa d’unes instal.lacions de gran qualitat, ofereix un nou projecte educatiu que parteix de l’experiència de més de 30 anys i té com a plantejament primordial la pràctica vivencial de la música, incorporant les noves tendències pedagògiques que aporten una visió més global dels estudis musicals i potencien la seva dimensió social.\nL’Escola treballa, junt amb altres entitats, per la memòria del mestre Pau Casals, un dels músics catalans més universals de tots els temps, i vol fer del seu llegat artístic, social i pedagògic una pedra fonamental del seu projecte educatiu.\nL’Escola forma part del Patronat Municipal Auditori Pau Casals.\nPassatge del Tívoli núm. 3-7\nTel.: 977 66 33 06\nAdreça electrònica: escolamusica@elvendrell.net\nDe dilluns a divendres de 15 h a 21 h\nDilluns, dimarts, dimecres i divendres de 9:30 a 12:30h i de 15:30 a 17:30h\nDijous de 12:30 a 18:30h\nHorari de visites de direcció\nCal concertar cita prèvia a secretaria\nHorari de visites cap d’estudis\nHorari de visites professors