Des dels anys setanta, Isidre Pallàs ha participat en desenes de projectes i de moviments socials de les comarques gironines. Okupa al Barri Vell, mànager de Sopa de Cabra, col·laborador de El Dimoni de Santa Eugènia, activista propalestí... La vida de Pallàs està plena de sorpreses i és un testimoni excepcional dels canvis que s'han produït en les últimes dècades. En aquest article, Pallàs explica com ha evolucionat la tradició de les barraques i recorda la tensió permanent entre el control institucional i la voluntat d'autogestió dels col·lectius que hi participen.\nLes Barraques a La Copa/ Carles Palacio\nSi una cosa s'ha conservat des de la nit del temps, aquesta nit que enfonsa les arrels en les camises blaves de la Falange i en les sotanes negres dels capellans, és el sorteig de les barraques de les Fires de Girona. S'ha fet sempre, des d'Ignasi de Ribot -l'alcalde del feixisme-, fins a l'alzinera Madrenas, passant per la Pagans i els sempiterns Nadal i Puigdemont. Aquest sorteig és el garant del control municipal sobre la vida associativa de la ciutat, el que possibilita, o no, el finançament dels col·lectius socials.\nAnys enrere, les barraques, escampades i aïllades, es muntaven entre les atraccions, les tómboles i les parades dels firaires. Els espais residuals de la Devesa que l'Ajuntament no havia pogut col·locar als firaires es destinaven a les entitats.\n"Llavors les barraques eren autoconstruïdes i autogestionades. Cada una fixava els seus propis preus i els horaris d'obertura i tancament"\nTot va començar als anys 70\nAmb l'eclosió democràtica, les festes majors van viure una revifalla. L'anhel de llibertat i diversió va transformar els programes i les comissions de festes a la majoria de pobles. Els veïns van sortir al carrer per apropiar-se de la festa. Els ajuntaments d'arreu van recolzar aquesta onada, reforçant els pressupostos i obrint la participació. A Girona també va ser així.\nVa ser llavors que es va muntar un envelat de pagament al mig de la plaça Catalunya. Només va durar dos anys. El xivarri al mig de la ciutat, ni que fos per festa major, era excessiu per la societat gironina. I l'envelat se'n va anar sota les vies del tren, en un aparcament prop del mercat del bestiar. Les barraques es van traslladar de la Devesa, al voltant de l'envelat. L'entrada a l'envelat era de pagament i només a altes hores de la nit s'obrien les portes i es podia entrar de franc. Cada any els joves reclamaven amb més força que l'entrada fos gratuïta. Hi havia allaus humanes que esfondraven les portes i la resistència dels porters. Tot plegat va durar dos o tres anys, fins que l'Ajuntament va renunciar a cobrar entrada.\nLlavors les barraques eren autoconstruïdes i autogestionades. Cada una fixava els seus propis preus i els horaris d'obertura i tancament. Compraven les begudes als distribuïdors que volien i triaven quina marca de cervesa, de vi o de refrescs venien i a quin preu ho feien. La varietat de productes era immensa, ja que depenia de la voluntat dels col·lectius. Però a més hi havia paradetes en les quals els precaris de l'època venien castanyes, pastissos o licors, sense cap problema. Hi havia un pacte no escrit que impedia a la policia accedir al recinte. Els problemes d'ordre públic també s'autogestionaven. Els més joves feien les primeres escaramusses amb la festa i l'alcohol, aprenien vivint.\n"Joan Pluma va imposar quotes als col·lectius per finançar els concerts. Es tractava, de fet, d'un lloguer encobert."\nAmb el canvi de segle, canvi de cicle\nPerò ja entrats els anys noranta, coincidint amb la remodelació de l'entrada a Girona des de Figueres, la construcció del pont de Fontajau i la variant de Sant Daniel, l'emplaçament de les barraques va canviar. Es van instal·lar a l'espai de la Copa, on abans hi havia el mercat de bestiar, i l'envelat es va convertir en un escenari de mida colossal.\nL'esperit lliure i autogestionat dels 80 va anar desapareixent de la mà de l'inefable regidor de cultura del moment, Joan Pluma, que amb la lleugeresa del seu nom va volar del PSC a Convergència. Ell va ser l'artífex del model actual. Va imposar quotes als col·lectius per finançar els concerts. Es tractava, de fet, d'un lloguer encobert. També va imposar les empreses distribuïdores, de manera que l'oferta es va reduir dràsticament. Va contractar vigilància privada i la policia va entrar per primera vegada al recinte de la festa. Els joves que fins llavors es buscaven la vida en parades pirata van desaparèixer i la festa va perdre el seu caràcter popular. Les multes per vendre alcohol a menors es van intensificar, criminalitzant les associacions. Tot això sense que els col·lectius poguessin decidir i ni tan sols influir en l'organització de la festa i en la programació dels concerts.\nPinxos i tapes a l'Ateneu Popular Salvadora Catà. Activitats prèvies a la Mosquejada/ Carles Palacio\n"Les Fires Alternatives mai han pogut fer ombra a la programació oficial, però sí que han estat un cigró a la sabata de l'Ajuntament i una llum en el desert cultural-alternatiu gironí"\nLes que no s'ho empassen\nL'any 2.000 un grapat d'associacions va qüestionar aquest model basat en els diners, l'alcohol i el control total per part de l'Ajuntament. Van intentar negociar amb el consistori, però aquest es va tancar en banda. Articles i notícies als diaris van topar amb el menyspreu i l'arrogància de l'administració Nadal. Diverses ONG i alguns col·lectius van abandonar les barraques, però no va passar res. Aquest conflicte és l'embrió de les Fires Populars, que ja fa 17 anys que duren. Malgrat que mai han pogut fer ombra a la programació oficial, sí que han estat un cigró a la sabata de l'Ajuntament i una llum en el desert cultural-alternatiu gironí. Enguany ha aparegut una nova proposta, La Mosquejada, una iniciativa independent que sorgeix de diversos espais okupats per reclamar unes fires participatives i autogestionades, fora del control institucional.\nLes barraques se segueixen sortejant. Sempre és important que alguns col·lectius es quedin fora per recordar-los qui mana, qui té la paella pel mànec, qui remena les cireres en aquesta ciutat que ha canviat les sotanes negres i les camises blaves pel colors de les cases del riu i els selfies dels turistes. Com al Gattopardo, ho han canviat tot perquè res no canviï. Manen les quatre famílies de sempre.


Nou itinerari paisatgístic a Subirats i el Penedès: El camí del riu - Ajuntament de Subirats\n02 abr. 2013 Nou itinerari paisatgístic a Subirats i el Penedès: El camí del riu\nPublicat: 02 abr. 2013, 19:25h a NOTÍCIES\tper\tAjuntament Subirats


Tina Vallès López – Institut Català de les Dones\nCorrectora, Escriptora, Filòloga, Traductora\nLiteratura (narrativa, poesia, traducció) / Literatura infantil i juvenil / Llenguatge\nCompartir "Tina Vallès López"\nEscriptora, traductora i correctora autònoma des del 1999. Treballa per a les principals editorials del país fent tasques de redacció, traducció, correcció i edició de textos. Especialitzada en literatura infantil i juvenil. Autora del recull de relats “L’aeroplà del Raval” (Labreu Edicions, 2006) i de la novel·la “Maic” (Baula, 2011). Publica algunes de les seves creacions literàries al seu bloc “Ganxet sota les pedres”.\nCorrectora / Escriptora / Filòloga / Traductora\nTelèfon 93 289 08 33 / 647 530 402


Comença la formació «Introducció a metodologies per a treballar la campanya Roba Neta en projectes educatius» a Quart de Poblet\n3 octubre, 2019|In Actualitat, Agenda|2 Minutes\nComença la formació "Introducció a metodologies per a treballar la campanya Roba Neta en projectes educatius" a Quart de Poblet\nL’Ajuntament de Quart de Poblet, a través de les àrees de Serveis Socials i Joventut, i al costat de la Fundació SETEM, ha organitzat el curs de formació «Quart netejant roba d’injustícies. Introducció a metodologies per a treballar la campanya Roba Neta en projectes educatius», l’objectiu dels quals és sensibilitzar a la ciutadania sobre la vulneració dels drets humans en la indústria tèxtil a través de la campanya Roba Neta.El curs, que compta amb una durada de 10 hores, està destinat a agents de joventut, proporcionant-los eines que els permetran dur a terme una labor de sensibilització en els cursos de 4t d’ESO i 1r de Batxillerat en els centres educatius del municipi.\nAquesta formació és gratuita, i en ella es tractaran aspectes com la vulneració dels drets humans, l’afectació mediambiental, el consumisme o els productes tòxics, tractant d’acostar a la ciutadania models alternatius de consum en l’àmbit de la indústria tèxtil que promoguen un món més just. Amb aquesta campanya es denuncia el consum massiu i compulsiu en una economia com la tèxtil, dominada per corporacions i grans capitals, per a potenciar l’aparició d’un nou perfil de persona consumidora, més conscient de la repercussió dels seus actes de consum, més informada i més activa.\nEl curs es realitzarà els dies 7, 8 i 15 d’octubre, de 17 a 20 hores, a Quart Jove, en coordinació amb les Cases de Joventut de Quart de Poblet, i la inscripció pot realitzar-se en https://*forms.*gle/2TL9*pYAFfazZxzay8.


Bibliografia d'estudis sobre el Tirant lo Blanc. B - Joanot Martorell i el Tirant lo Blanc\nBADIA, Lola (1979), «Desgreuge per Tirant», Quaderns Crema, 2, ps. 101-106.\nBADIA, Lola (1989), «De la Faula al Tirant passant, sobretot, pel Llibre de Fortuna e Prudència», dins Quaderns Crema. Deu anys: miscel·lània, Barcelona, Quaderns Crema, 1989, 17-57. [Reed. Tradició i modernitat als segles XIV i XV. Estudis de cultura literària i lectures d'Ausiàs March, València/Barcelona, Institut Universitari de Filologia Valenciana-Publicacions de l'Abadia de Montserrat («Biblioteca Sanchis Guarner», 25), ps. 93-128.]\nBADIA, Lola (1990), «Joanot Martorell al acecho de la mujer», La Vanguardia, suplement «Cultura y Arte», 20 de novembre, p. 5.\nBADIA, Lola (1991a), «El Plany dolorós de la reina Hècuba de Joan Roís de Corella. Restauracions i contextos», dins Miscel·lània Fuster, III, ps. 195-223.\nBADIA, Lola (1991b), «La tradició i la moral», Serra d'Or, 373, 1991, 56-59.\nBADIA, Lola (1991c), «Traduccions al català dels segles XIV-XV i innovació cultural i literaria», Estudi General, 11 (=Llengua i Literatura: de l'Edat Mitjana al Renaixement), ed. D'A. Rossich i M. Villallonga, Girona, ps. 31-50.\nBADIA, Lola (1993a): «Veritat i literatura en les cròniques medievals catalanes: Ramon Muntaner», en Tradició i modernitat als segles XIV i XV. Estudis de cultura literària i lectures d Ausiàs March, València, Barcelona, Publicacions de l'Abadia de Montserrat-Institut de Filologia Valenciana («Biblioteca Sanchis Guarner», 25), ps. 19-38.\nBADIA, Lola (1993b), Tradició i modernitat als segles XIV i XV. Estudis de cultura literària i lectures d'Ausiàs March, València/Barcelona, Institut Universitari de Filologia Valenciana-Publicacions de l'Abadia de Montserrat («Biblioteca Sanchis Guarner», 25), 1993.\nBADIA, Lola (1993c), «El Tirant en la tardor medieval catalana», Actes del Symposion 'Tirant lo Blanc', Barcelona, Quaderns Crema ('Assaig', 14), ps. 35-99.\nBADIA, Lola (1991c), «El Tirant, la tradició i la moral», Serra d'Or, 373, 1991, 56-59. [Reed. Tradició i modernitat als segles XIV i XV. Estudis de cultura literària i lectures d'Ausiàs March, València/Barcelona, Institut Universitari de Filologia Valenciana-Publicacions de l'Abadia de Montserrat («Biblioteca Sanchis Guarner», 25), ps. 128-138.]\nBADIA, Lola (1993e), «Literatura catalana i patronatge reial al segle XV: episodis d'un distanciament», Revista d'Història Moderna, 13, 2 (=Actes del Tercer Congrés d'Història Moderna a Catalunya: les Institucions Catalanes (segles XV-XVII), ps. 525-534.\nBADIA, Lola (1993-94), «Tot per a la dona però sens la dona. Notes sobre el punt de vista masculí al Tirant lo Blanc», Journal of Hispanic Research, 2, ps. 39-60.\nBADIA, Lola (2005), «'Llevadle a casa y leedle'. Ressenya de Novelas caballerescas del siglo XV. Historia de Jacob Xalabín, Curial y Güelfa, Tirante el Blanco, a cura d'Anton Espadaler, Glòria Sabaté, Lourdes Soriano», Insula. Revista de Letras y Ciencias Humanas, 708, ps. 4-6.\nBALAGUER PERIGÜELL, Emili (1991), «La medicina al Tirant», El Temps, 376, ps. 67-69.\nBAILE LÓPEZ, Eduard (2007) «Estudi paremiològic del Tirant lo Blanch», en Actas del XI Congreso Internacional de la Asociación Hispánica de Literatura Medieval (León, 20-24 de septiembre de 2005) (eds. A. López Castro - L. Cuesta Torre), Lleó, Universidad de León, vol. 1, ps. 277-285.\nBAILE LÓPEZ, Eduard (2009), Repertori d'aliments en el Tirant lo Blanc: «e dinaren-se ab molt gran plaer», Tirant, 12 (2009), pp. 5-31. Parnaseo. http://parnaseo.uv.es/Tirant/Butlleti.12/Art_1_Baile_Aliments.pdf\nBANDERA, Cesáreo (1974), «Cervantes frente a Don Quijote: violenta simetría entre la realidad y la ficción», Modern Language Notes, 89, ps. 159-72. [Reed. Mímesis conflictiva: ficción literaria y violenta en Cervantes y Calderón, Madrid, Gredos, 1975, ps. 39-48.]\nBARANDA, Nieves (1994): «El desencanto de la caballería», Actas del III Congreso de la Asociación Hispánica de Literatura Medieval (Salamanca, 3-6 octubre 1989), I, Salamanca, Dept. de Literatura Española e Hispanoamericana.\nBARBERÀ, Jean Marie (1990), «Oar ur goadeg digenvez», Afers, 10, València, ps. 301-12.\nBARBERÀ, Jean Marie (1995), «Joanot Martorell auteur du Tirant le Blanc», dins Patrimoine littéraire européen, 6: prémices de l'humanisme, 1400-1515 (Anthologie en langue française, sous la direction de Jean-Claude Polet), Brussel·les, De Boeck Université, ps. 385-401.\nBARBERÀ, Jean Marie (1995), «Joanot Martorell. Tirant le Blanc», dins Patrimoine littéraire européen, 6: prémices de l'humanisme, 1400-1515 (Anthologie en langue française, sous la direction de Jean-Claude Polet), Brussel·les, De Boeck Université, ps. 385-401.\nBARBERÀ, Jean Marie, ed. (1997a), Estudis crítics sobre «Tirant lo Blanc» i el seu context (Actes del Col·loqui International «Tirant lo Blanc»: «l'albor de la novel·la moderna europea». Ais de Provença, 21-22 d'octubre de 1994), Barcelona, Centre Aixois de Recherches Hispaniques-Institut Interuniversitari de Filologia Valenciana-Publicacions de l'Abadia de Montserrat. Veg. ressenya. Parnaseo. http://parnaseo.uv.es/Tirant/Res._Actes_Ais.html\nBARBERÀ, Jean Marie (1997b), «Présentation de Tirant lo Blanc», dins Estudis crítics sobre «Tirant lo Blanc» i el seu context (Actes del Col·loqui International «Tirant lo Blanc»: «l'albor de la novel·la moderna europea». Ais de Provença, 21-22 d'octubre de 1994), Barcelona, Centre Aixois de Recherches Hispaniques-Institut Interuniversitari de Filologia Valenciana-Publicacions de l'Abadia de Montserrat. ps. 11-28. [Tr. al català com a «Presentació de Tirant lo Blanc», Idem, ps. 29-42.\nBARBERÀ, Jean Marie (1997c), «L'anamorphose de la mort dans Tirant le Blanc», dins Estudis crítics sobre «Tirant lo Blanc» i el seu context (Actes del Col·loqui International «Tirant lo Blanc»: «l'albor de la novel·la moderna europea». Ais de Provença, 21-22 d'octubre de 1994), Barcelona, Centre Aixois de Recherches Hispaniques-Institut Interuniversitari de Filologia Valenciana-Publicacions de l'Abadia de Montserrat, ps. 261-84.\nBARBERÀ, Jean Marie (1997d), «La traduction française moderne de Tirant le Blanc: méthode et problèmes», Caplletra. Revista Internacional de Filologia, 23, ps. 153-81.\nBARBERÀ, Jean Marie (1997e), «Tirant le Blanc, points et contrepoints», TIRANT (Butlletí informatiu i bibliogràfic), 1, s. p. http://parnaseo.uv.es/Tirant/Art.Barbera.html\nBARBERÀ, Jean Marie, ed. (1997f), Joanot Martorell, Tirant le Blanc. Traduction et adaptation en français par le comte de Caylus (1737), París, Gallimard («Quarto»).\nBARBERÀ, Jean Marie (1997g), «Joanot Martorell et son temps», dins Joanot Martorell, Tirant le Blanc. Traduction et adaptation en français par le comte de Caylus (1737), París, Gallimard («Quarto»), ps. 567-602.\nBARBERÀ, Jean Marie (1998), «L'étranger dans le Tirant», en Christian Camps et Carlos Heusch (eds.), Etat, nation, identité culturelle régionale [Texte imprimé] : des origines à 1659: Languedoc-Roussillon-Catalogne, actes du colloque, 20-22 mars 1997, Montpellier: Université de Montpellier III, 1998.\nBARBERÀ, Jean-Marie (2000), «Les images du cavalier à Valence au XV siècles: d'Ausiàs March au Tirant de Martorell», en Ausiàs March (1400-1495). Premier poète en langue catalane, eds. Georges Martin- Marie Claire Zimmermann, Paris, Séminare d'études médiévales hispaniques de l'Université de Paris 13; Klincksieck, Annexes des Cahiers de linguistique hispanique médiévale, 14, ps. 27-40.\nBARBERÀ, Jean Marie (2006), La fonction narrative du naufrage dans Tirant le Blanc, Alacant, Biblioteca Virtual Joan Lluís Vives.\nBARGALLÓ VALLS, Josep (1991a), «Tirant: bibliografia per a un any», Serra d'Or, 379, ps. 58-61.\nBARGALLÓ VALLS, J. (1991b): «Un any de llibres», Lletra de canvi, 34, Barcelona, ps. 47-50.\nBASTARDAS, Carme (1980), «Notes sobre la versió catalana de l'Arbre des batailles d'Honoré Bonet», dins Estudis de Llengua i Literatura catalanes, I, ps. 187-196.\nBATES, Margaret (1953), «Cervantes' Criticism of Tirant lo Blanc», Hispanic Review, 21, ps. 142-44.\nBATES, Margaret (1967), «Cervantes and Martorell», Hispanic Review, 35, ps. 365-6.\nBATLLORI, Miquel (1989), «La cultura escrita», dins Història del País Valencià, Barcelona, Edicions 62, ps. 425-452.\nBELENGUER CEBRIÀ, E. (1972), València en la crisi del segle XV, Barcelona, Edicions 62.\nBELTRAN, Rafael (1983), 'Tirant lo Blanc': evolució i revolta de la narració de cavalleries, València, Institució Alfons el Magnànim ('Col·lecció Politècnica', 12). [Ressenya de C. Wittlin a Catalan Review, I, 1, juny 1986, ps. 359-60.] Veg. ressenya\nBELTRAN, Rafael (1988), «Paralelismos en los enamoramientos de Tirant lo Blanc y Calisto: los primeros síntomas del 'mal de amor'», Celestinesca, 12, 2, ps. 33-53.\nBELTRAN, Rafael (1989), «Eliseu (Tirant lo Blanc) a l'espill de Lucrecia (la Celestina): retrat de la donzella com a còmplice fidel de l'amor secret», dins Antoni Ferrando i Albert Hauf eds., Miscel·lània Joan Fuster: estudis de llengua i literatura, vol. I, Barcelona/València, Departament de Filologia Catalana (Univ. de València)-Publicacions de l'Abadia de Montserrat ('Biblioteca Abat Oliba', 78), ps. 95-124.\nBELTRAN, Rafael (1990a), «L'amor privat front al discurs públic de l'amor al Tirant», La Safor 1490-1990, un itinerari bibliogràfic, Gandia, Departament de Cultura, ps. 17-19.\nBELTRAN, Rafael (1990b), «Las bodas sordas en Tirant lo Blanc y la Celestina», Revista de Filología Española, LXX, ps. 91-117.\nBELTRAN, Rafael (1991a), «Llegir Tirant lo Blanc (I i II)», El Temps (col·leccionable El món del 'Tirant'), fascs. XXIV i XXV, València, Edicions del País Valencià, ps. 625-48.\nBELTRAN, Rafael (1991b), «Relaciones de complicidad ante el juego amoroso: Amadís, Tirant lo Blanc y la Celestina», dins Mª Eugenia Lacarra ed., Evolución narrativa e ideológica de la literatura caballeresca, Bilbao, Univ. del País Vasco.\nBELTRAN, Rafael (1993), «Tirant lo Blanc i la biografia cavalleresca», Actes del Symposion 'Tirant lo Blanc', Barcelona, Quaderns Crema ('Assaig', 14), ps. 101-32 (Veg. ressenya).\nBELTRAN, Rafael (1994), «La huella de Tirant lo Blanc en la Celestina», Actas del III Congreso de la Asociación Hispánica de Literatura Medieval (Salamanca 1989), vol. I, Salamanca, Biblioteca del Siglo XV-Departamento de Literatura Española e Hispanoamericana, ps. 169-79.\nBELTRAN, Rafael (1995), «Tres magas en el arte de la seducción: Trotaconventos, Plaerdemavida y Celestina», dins Elena Real Ramos ed., El arte de la seducción en el mundo románico medieval y renacentista, València, Universitat de València-Departament de Filologia Francesa i Italiana, ps. 29-38.\nBELTRAN, Rafael (1996), «Tirante el Blanco en el gran teatro de la caballería», en Voz y letra, VII/I, ps. 81-130.\nBELTRAN, Rafael (1997a), «Eliseu (Tirant lo Blanc) ante el espejo de Lucrecia (la Celestina): retrato de la doncella como cómplice fiel del amor secreto», dins Cinco siglos de «Celestina»: aportaciones interpretativas, ed. J. L. Canet i R. Beltrán, Valencia, Univ. de València, ps. 15-41.\nBELTRAN, Rafael (1997b), «La muerte de Tirant: elementos para una autopsia», dins Estudis crítics sobre «Tirant lo Blanc» i el seu context (Actes del Col·loqui International «Tirant lo Blanc»: «l'albor de la novel·la moderna europea». Ais de Provença, 21-22 d'octubre de 1994), a cura de Jean Marie Barberà, Barcelona, Centre Aixois de Recherches Hispaniques-Institut Interuniversitari de Filologia Valenciana-Publicacions de l'Abadia de Montserrat, ps. 75-93.\nBELTRAN, Rafael (1997c), «Urganda, Morgana y Sibila: el espectáculo de la nave profética en la literatura de caballerías», dins Macpherson, Ian i R. Penny, eds. The Medieval Mind. Hispanic Studies in Honour of Alan Deyermond, Londres, Tamesis, ps. 21-47.\nBELTRAN, Rafael, (1998), «El conjur d'Eliseu al Tirant lo Blanc: poesia i oralitat en la literatura culta», Actes del XI Col·loqui de l'Associació Internacional de Llengua i Literatura Catalanes Palma, setembre 1997, a cura de Joan Mas i Vives, Joan Miralles i Monserrat i Pere Rosselló Bover, Barcelona-Palma de Mallorca, Publicacions de l'Abadia de Montserrat-Universitat de les Illes Balears, ps. 461-78.\nBELTRÁN, Rafael (1999), «Comedy and Performance in Tirant lo Blanc», dins Terry, Arthur, ed. Tirant lo Blanc. New Approaches, Londres, Tamesis, ps. 15-28.\nBELTRAN, Rafael (2001a), «Aspera et inurbana verba: la ira de Melibea y Carmesina y la lección desoída de Andreas Capellanus», Studia in honorem Germán Orduna, eds. Leonardo Funes, José Luís Moure, Alcalá de Henares, Universidad, ps. 73-89.\nBELTRAN, Rafael (2001b), «Huellas de las oraciones de Los tres reyes de oriente y Las cuatro esquinas en Tirant lo Blanc», Lyra mínima oral. Los géneros breves de la literatura tradicional. Actas del Congreso Internacional (Alcalá de Henares, 1998), eds. Carlos Alvar, Cristina Castillo, Mariana Masera, José Manuel Pedrosa, Universidad de Alcalá, ps. 415-424. Parnaseo. http://parnaseo.uv.es/Tirant/beltran_huellas.htm\nBELTRAN, Rafael (2001c), «Simiente de cizaña: sobre la relación entre el episodio de la Viuda Reposada (Tirant lo Blanch) y el canto V del Orlando furioso»; Tirant, 4. Parnaseo. http://parnaseo.uv.es/Tirant/Butlleti.4/beltran_viuda.htm\nBELTRAN, Rafael (2002a), «Sobre el simbolismo profético de visiones y representaciones en libros de caballerías: de Curial e Güelfa y Tirant lo blanc a La Corónica de Adramón», Edad de Oro, XXI, ps. 481-498.\nBELTRAN, Rafael (2002b), «La princesa que no sabia l'endevinalla: models rondallístics a l'episodi de Felip i Ricomana al Tirant lo Blanc», Tirant, 5. Parnaseo. http://parnaseo.uv.es/Tirant/Butlleti.5/b.ricomana.htm\nBELTRAN, Rafael (2003a), «La Creación literaria de El Victorial», estudi introductori a Gutierre Díaz de Games, El Victorial, Salamanca: Ediciones Universidad de Salamanca, ps. 17-202.\nBELTRAN, Rafael (2003b), «Amor val» i «malva»: dues invencions poètiques i una proposta textual per a tirant lo blanc, cap. 119», Tirant, 6. Parnaseo. http://parnaseo.uv.es/Tirant/Butlleti.6/Invencions.poetiques.htm\nBELTRAN, Rafael (2004), «Tirant, la palabra en acción», Tirant, 7. Parnaseo. http://parnaseo.uv.es/Tirant/Butlleti.7/Art.Beltran.Palabraenaccion.htm\nBELTRAN, Rafael (2005), «Facecia, agudeza y transmutación en la figura del caballero: dos anécdotas sobre Julio César, desde Tirant lo Blanc hasta Don Quijote y el Arte de ingenio de Gracián», en Historicist Essays on Hispano-Medieval Narrative In Memory of Roger M. Walker (eds. B. Taylor - G. West), London, Maney Publishing for the Modern Humanities Research Association, ps. 53-71, Publ. of the Modern Humanities Research Association, 16.\nBELTRAN, Rafael (2006), «Tirant lo Blanc» de Joanot Martorell, 'Historia de la Literatura Universal', Madrid, Síntesis, [Ressenya de Rosanna Cantavella, TIRANT, 9 (2006)]\nBELTRAN, Rafael (2006), «La princesa que no sabia l'endevinalla: models rondallístics a l'episodi de Felip i Ricomana al Tirant lo Blanc », dins El cuento folclórico en la literatura y en la tradición oral, ed. R. Beltrán y M. Haro, 'Col·lecció Oberta', 126, València, Universitat de València, ps. 57-87.\nBELTRAN, Rafael (2006), «Tirant lo Blanc: novela realista y documental», TIRANT (Butlletí informatiu i bibliogràfic de literatura de cavalleries), 9 [revista electrónica] http://parnaseo.uv.es/Tirant/Butlleti.9/Art.Beltran_Novela.documental.htm\nBELTRAN, Rafael (2006), «Los orígenes del Grial en las leyendas artúricas: interpretaciones cristianas y visiones simbólicas», dins El Santo Cáliz entre la historia y el culto, Valencia, Generalitat Valenciana, Biblioteca Valenciana, ps. 87-136 [parla del Tirant, dins el context del tema del Graal, a les pp. 122-128.]\nBELTRAN, Rafael (2007), «Invenciones poéticas en Tirant lo Blanc y escritura emblemática en la cerámica de Alfonso el Magnánimo», dins De la literatura caballeresca al Quijote (Actas del Seminario Internacional celebrado en Albarracín del 30 de junio al 2 de julio de 2005), coord. Juan Manuel Cacho Blecua; eds. Ana C. Bueno Serrano, Patricia Esteban Erlés, K. Xiomara Luna Mariscal, Zaragoza, Prensas Universitarias (Serie Humanidades, 61), ps. 59-93.\nBELTRAN, Rafael (2007), «Modalidades de la palabra en acción: narradores internos, recitaciones, rezos y conjuros en Tirant lo Blanc», Tirant, 10. Parnaseo. http://parnaseo.uv.es/Tirant/Butlleti.10/Art.Beltran_Modalidades.htm\nBELTRAN, Rafael (2007), «Cuentos literarios, cuentos folclóricos y otros cuentos en Tirant lo Blanc», dins De los orígenes de la narrativa corta en Occidente, Lima, Tessel·la-Ginebra Magnolia, ps. 335-351.\nBELTRAN, Rafael (2007), ressenya a: Joanot MARTORELL, Tirant lo Blanc, ed. Jordi Galves, Barcelona, Edicions 62, 2005; en Tirant, 10.\nBELTRAN, Rafael (2008), «Galba, Martí Joan de», en Enciclopedia Cervantina, ed. Carlos Alvar, Madrid, Castalia-Centro de Estudios Cervantinos, 2008, vol. V, pp. 5085-86.\nBELTRAN, Rafael (2008), «'Conjúrote, fantasma': almas en pena y conjuros paródicos entre Tirant lo Blanc y Don Quijote», dins «Amadís de Gaula»: quinientos años después. Estudios en homenaje a Juan Manuel Cacho Blecua, Alcalá de Henares, Centro de Estudios Cervantinos, ps. 43-61.\nBELTRAN, Rafael (2009), «Los orígenes del Grial en las leyendas artúricas: interpretaciones cristianas y visiones simbólicas», Tirant, 11, pp. 19-54. http://parnaseo.uv.es/Tirant/Butlleti.11/Art.2_Beltran_Grial.pdf\nBELTRAN, Rafael (2009), «El tropiezo afortunado: historia y recepción de una anécdota clásica desde Tirant lo Blanc hasta Don Quijote», Destiempos, 23 ( = Dossier «Caballerías») (diciembre 2009-enero 2010), pp. 149-166. [És actualització, en versió electrònica, de l'article: «Agüeros y jaulas con grillos en la recepción de una anécdota clásica: el tropiezo de Escipión o Julio César desde Tirant lo Blanc hasta Don Quijote», dins La recepción de los clásicos / La recepció dels clàssics ( = Quaderns Filologia. Estudis Literaris, X), ed. R. Beltrán, P. Ribes i J. Sanchis, València, Universitat de València, 2005, pp. 103-116.]\nBELTRAN, Rafael i Josep IZQUIERDO (1996), «Bibliografia d'estudis sobre Tirant lo Blanc», Llengua & Literatura, 7, ps. 345-405. [Reproduïda a http://parnaseo.uv.es/]\nBELTRAN, Rafael i Josep IZQUIERDO (1997), «Tirant le Blanc: bibliographie essentielle», dins Estudis crítics sobre «Tirant lo Blanc» i el seu context (Actes del Col·loqui International «Tirant lo Blanc»: «l'albor de la novel·la moderna europea». Ais de Provença, 21-22 d'octubre de 1994), a cura de Jean Marie Barberà, Barcelona, Centre Aixois de Recherches Hispaniques-Institut Interuniversitari de Filologia Valenciana-Publicacions de l'Abadia de Montserrat, ps. 477-84.\nBELTRAN, Rafael i Josep IZQUIERDO, eds. (1997b-...), «Butlletí Tirant lo Blanc». http://parnaseo.uv.es/\nBELTRAN, Rafael, MORROS, Bienvenido i Susana REQUENA (2001), «fortuna del motiu de la declaració d'amor amb l'espill (tirant lo blanc, caps. 126-127): bibliografia i texts de referència» Tirant, 4. Parnaseo. http://parnaseo.uv.es/Tirant/Butlleti.4/espill.htm\nBELTRAN, Vicenç (1995), «Realismo, coloquialismo y erotismo en Tirant lo Blanc», dins Juan Paredes, Enrique Nogueras i Lourdes Sánchez eds., Estudios sobre el 'Tirant lo Blanc', Granada, Universidad de Granada ('Monográfica. Crítica literaria'), ps. 27-43.\nBENET I JORNET, Josep M. (1990), «L'experiència de dur Tirant al teatre», Cultura, 11 ('Tirant lo Blanc', cinc-cents anys), Barcelona, Departament de Cultura, ps. 39-41.\nBENSOUSSAN, Mathilde (1992), «Tirant lo Blanc, un roman moderne vieux de 500 ans», Arquivos do Centro Cultural Português, vol. XXXI, Lisboa-París, Fundação Calouste Gulbenkian, ps. 567-74.\nBENSOUSSAN, Mathilde (1997), «Tirant le Blanc au XVIIIè siècle: l'adaptation francaise du comte de Caylus», dins Estudis crítics sobre «Tirant lo Blanc» i el seu context (Actes del Col·loqui International «Tirant lo Blanc»: «l'albor de la novel·la moderna europea». Ais de Provença, 21-22 d'octubre de 1994), a cura de Jean Marie Barberà, Barcelona, Centre Aixois de Recherches Hispaniques-Institut Interuniversitari de Filologia Valenciana-Publicacions de l'Abadia de Montserrat, ps. 469-75.\nBERGER, Philippe (1981), «La lecture a Valence de 1474 à 1560. Evolution des comportaments en fonction des milieux sociaux», dins Livre et lecture en Espagne et en France sous l'Ancien Régime. Colloque de la Casa de Velázquez, Paris, ps. 97-110.\nBERGER, Philippe (1988-89), Libro y lectura en la Valencia del renacimiento, 2 vols., València, Edicions Alfons el Magnànim ('Estudios Universitarios', 19 i 20). [Ressenya de R. Beltrán a Llengua & Literatura, 3, 1988-89, ps. 540-43.]\nBERGER, Philippe (1989), «La crisi del català al País Valencià durant el segle XVI. Nou enfocament de la qüestió», Segon Congrés Internacional de la Llengua Catalana. Area 7. Història de la llengua, València, Institut de Filologia Valenciana, ps. 305-312.\nBERGER, Philippe (1990), «A propòs des romans de chevalerie a Valence», Bulletin Hispanique, 92, 1 ps. 83-99.\nBERNAL, Assumpció (1991), «La formació de l'heroi al Tirant: de l'actant al personatge. Una aproximació metodològico-didàctica», dins Antoni Ferrando i Albert Hauf eds., Miscel·lània Joan Fuster: estudis de llengua i literatura, vol. IV, València/Barcelona, Departament de Filologia Catalana (Univ. de València)-Associació Internacional de Llengua i Literatura Catalanes-Publicacions de l'Abadia de Montserrat ('Biblioteca Abat Oliba', 97), ps. 119-145.\nBEYSTERBELDT, Antony van (1981a), «El amor caballeresco del Amadís y el Tirante», Hispanic Review, 49, ps. 407-25.\nBEYSTERBELDT, Antony van (1981), «La transformación de la misión del caballero andante en el Esplandián y sus repercusiones en la concepción del amor cortés», Zeitschrift für Romanische Philologie, 97, ps. 352-69.\nBLASCO, Ricard (1990a), «El comerç valencià de llibres», dins La impremta valenciana, València, Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana, ps. 203-254. [Reproduït, dins el mateix volum, en castellà, ps. 42-56 de la «Versión española», i en anglès, ps. 42-56 de l'«English version».]\nBLASCO, Ricard (1990b), «Petits enigmes de la impremta valenciana», Saó, monogràfic 7, ps. 10-14.\nBLASCO, Ricard (1990c), «Síntesi histórica de la impremta valenciana», dins La impremta valenciana, València, Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana, ps. 51-102. [Reproduït, dins el mateix volum, en castellà, ps. 11-22 de la «Versión española», i en anglès, ps. 11-23 de 1 «English version».]\nBOEHNE, Patricia (1975), «Tirant and the New Dream», dins Dream and Fantasy in Fourteenth and Fifteenth Century Catalan Prose, Barcelona, Hispam, ps. 111-37.\nBOEHNE, Patricia (1989), The Renaissance Catalan Novel, Boston, Twayne ('Twayne's World Authors Series', 812), 1989, XII+154 ps. [Ressenyes de Manuel Durán a Catalan Review, V, 1, 1991, ps. 278-79 i Donna Rogers a Catalan Review, VII, 1, 1993, ps. 170-73.]\nBOEHNE, Patricia (1991), «Guy i Tirant: contagiositat de la malaltia d'amor», dins Jane White Albrecht, Janet Ann DeCesaris, Patricia V. Lunn i Josep Miquel Sobrer eds., Homenatge a Josep Roca Pons. Estudis de Llengua i Literatura, Barcelona, Publicacions de l'Abadia de Montserrat-Universitat d'Indiana ('Biblioteca Abat Oliba', 89), ps. 111-125.\nBOEHNE, Patricia (1993), «Lovesickness as Contagion: Guy and Tirant», dins Tirant lo Blanc: Text and Context. Proceedings of the Second Catalan Symposium (volume in memory of Pere Masdevall), ed. Josep M. Solà-Solé, Nova York-Berna, Peter Lang, ps. 1-5.\nBOHIGAS, Pere, ed. (1947), «Guillem de Varoic», dins Tractats de cavalleria, Barcelona, Barcino ('Els Nostres Clàssics', 57).\nBOHIGAS, Pere (1949): «Orígenes de los libros de caballerías», en Historia general de las literaturas hispánicas, III, Barcelona, ps. 521-541.\nBOHIGAS, Pere (1961), «La matière de Bretagne en Catalogne», Bulletin Bibliographique de la Societé Internationale Arthurienne, 13, ps. 81-98. [Reproduït dins Aportació a l'estudi de la literatura catalana, Barcelona, Publicacions de l'Abadia de Montserrat ('Biblioteca Abat Oliba', 23), ps. 277-294.]\nBOHIGAS, Pere i A. SOBERANAS, eds. (1976), Exposició commemorativa del V Centenari de la Impremta. El llibre incunable als Paisos Catalans, Barcelona, Diputació Provincial de Barcelona.\nBONILLA Y SAN MARTÍN, Adolfo (1908), «Las novelas catalanas de caballerías y Tirant lo Blanc», dins Primer Congrés International de la Llengua Catalana, Barcelona, Horta, ps. 577-83. Veg. ressenya Parnaseo Tirant. Bibliografia\nBONSOMS Y SICART, Isidro (1907), «La edición príncipe del Tirant lo Blanch: cotejo de los tres ejemplares impresos en Valencia en 1490, únicos conocidos hoy en día», Discursos leídos en la Real Academia de Buenas Letras de Barcelona en la recepción pública de D. Isidro Bonsoms y Sicart el día 9 de mayo de 1907, Barcelona, Tip. La Académica, ps. 9-63. Ressenya Parnaseo Tirant. Bibliografia\nBORRÀS BARBERÀ, Marc i Luis P. Martínez Sanmartín (1990), «Tirant lo Blanc: novel·la moderna? Mutació social i reacció ideològica a la fi de l'Edat Mitjana», Afers, 10, València, ps. 275-300.\nBOSCH, Rafael (1987), «Dos llenguatges i dos autors del Tirant», Daina, 2, ps. 23-34.\nBOSCH, Siegfried (1949-50), «Les fonts orientals del Tirant lo Blanc», Estudis Romànics, 2, ps. 1-50. Veg. ressenya Parnaseo. Tirant. Bibliografia\nBOSCH, Siegfried (1951- 52), «La 'batalla a ús e costum de França' en el Tirant lo Blanc», Estudis Romànics, 3, ps. 99-101. Veg. ressenya Parnaseo. Tirant. Bibliografia\n[BRITISH LIBRARY] (1908-1949), Catalogue of books printed in the XV century now in the British Museum, Londres.\nBROSSA I ALAVEDRA, Maria Assumpta (1990), Lematització semiautomatitzada i regularització gràfica de 'Tirant lo Blanch' (Semiautomatic Lemmatization and Graphic Regularization of 'Tirant lo Blanch'), Tesi doctoral, Universitat de Michigan, 1990.\nBROWNLEE, Marina S. (2000), «Romance at he crossroads: medieval Spanish paradigms and Cervantine revisions», The Cambridge Companion to Medieval Romance, ps. 253-266.\nBRUMMER, Rudolf (1962), «Die Episode von König Artus in Tirant lo Blanc», Estudis Romànics, 10, ps. 283-90.\nBUTINYÀ I JIMÉNEZ, Júlia (1990), «Una nova font del Tirant lo Blanc», Revista de Filología Románica, 7, ps. 191-96.\nBUTINYÀ I JIMÉNEZ, Júlia (1991-92), «Convivencia de lenguas en Curial e Güelfa y Tirant lo Blanc», Boletín de la Real Academia de Buenas Letras de Barcelona (Oriente y Occidente: testimonios de situaciones de convivencia de lenguas), LIII, ps. 333-46.\nBUTINYÀ I JIMÉNEZ, Júlia (1992a), «En torno a una posible intencionalidad política en el Tirant lo Blanc y en la Història de Jacob Xalabín», Epos, VIII, ps. 473-84.\nBUTINYÀ I JIMÉNEZ, Júlia (1992b), «Actitudes culturales ante el encuentro lingüístico en el Tirant lo Blanc y en el Curial e Güelfa», dins Oriente y Occidente: actitudes culturales ante el encuentro lingüístico, Barcelona, Real Academia de Buenas Letras de Barcelona, ps. 35-46.\nBUTINYÀ I JIMÉNEZ, Júlia (1997a), «La influència de Metge sobre Martorell: la sombra de Lo somni sobre el Tirant lo Blanc», en Actas del VI Congreso de la Asociación Hispánica de Literatura Medieval, Alcalà de Henares, Universidad de Alcalà de Henares, vol. I, ps. 381-391.\nBUTINYÀ I JIMÉNEZ, Júlia (1997b), «Sobre la font d'una font del Tirant lo Blanch i la modernitat de la novel·la», Caplletra. Revista Internacional de Filologia, 23, ps. 57-74.\nBUTINYÀ I JIMÉNEZ, Júlia (2002), «Barcelona, Nápoles y Valencia: tres momentos del Humanismo en la Corona de Aragón», Revista de Filología Románica, Annex III, ps. 91-107.\nBUTINYÀ I JIMÉNEZ, Júlia (2003), «Una nova font de Lo somni de Bernat Metge: Horaci», Professor Joaquim Molas. Memòria, Escriptura, Història, Barcelona, Universitat de Barcelona, 1, ps. 215-233.


ELS RESTAURANTS 5 ANYS TROTACAMINS. TRIMIÑO MORENO, Mª ÀNGELS. Libro en papel. 9788421862599 MULTIPAPEL Toledana Suministros de Papelería, S.L.\nVista previa: ELS RESTAURANTS 5 ANYS TROTACAMINS


Sortida del mes de maig | Club Newton\n← Superlluna de maig, Eta-Aquàrides i eclipse anular\nSortida del mes de juny →\nI per una bona observació, us recomanam que davalleu i imprimiu la El cel de_maig. En aquesta guia podeu veure la posició dels planetes visibles, les constel·lacions, els objectes de cel profund…tot el que cal per gaudir d’una nit astronòmica.\nRecordeu que tant Mart, Venus com Saturn són visibles durant aquest final de mes. Per veure de manera ràpida quines són les efemèrides d’aquest mes podeu clicar aquest enllaç, on veureu un vídeo de Youtube amb els principals esdeveniments de maig.\nSi algú vol venir i no sap on està la Torre dels Falcons de Porto Cristo, pot trobar un mapa aqui.\nCom a darrer punt, us recordem que la plantada de telescopis es realitzarà sempre i quant les condicions meteorològiques ho permetin.\nMoltes gràcies a tothom i fins dissabte!\n2 comentarios el “Sortida del mes de maig”\n20 de mayo de 2012 @ 21:34\nAquest dissabte,dia 19,després de un cel ennuvolat ,varem poder gaudir de una nit increïble.Donc ses gràcies a tots els membres del club Newton per poder compartir les meves primeres experiències de astronomia amb ells.\nFins a sa pròxima sortida.\n20 de mayo de 2012 @ 21:38\ni espera…que ahir varem tenir una nit dolenta en general. Ja veuràs més endavant. Gràcies a tu Pep!


Amor | Els enigmes en la poesia de Joana Raspall\nArxiu de la categoria: Amor\nLa campaneta d’or\nAquest poema és pausat, també té rimes. A part d’això té personificacions i comparacions. No té camp metàfora, només té dues estrofes, tot i que té bastant puntuació. El ritme que té és lent i no és gaire fluid. El … Continua llegint →\nPublicat dins de Amor, Consonant, Descriptiva, Lent, Objecte inanimat, Personificació\t| Deixa un comentari


Sexe i Tantra (en Catalán) - Alicia Gallotti\nSexe i Tantra (en Catalán)\nEls secrets més sensuals de l'erotisme oriental al teu abast\n18,76 $ 19,74 $\nEl Tantra ha fet del plaer sexual una veritable art que tots els éssers humans poden cultivar. En aquest llibre, l’especialista en sexualitat Alicia Gallotti recrea i adapta les tècniques sexuals d’Orient i les posa a l’abast de tothom.\nAmb explícites il•lustracions i amb un llenguatge clar i entenedor, l’autora desvetlla les claus per aconseguir una vida sexual més plena. Amb aquest llibre aprendràs a:\nAlliberar tota la teva potència sexual.\nControlar els orgasmes tàntrics.\nDescobrir les postures més estimulants.\nDominar les tècniques per controlar l’ejaculació precoç.\nFer els massatges eròtics més sensuals.\nUna obra imprescindible per aprendre a reconèixer i potenciar la pròpia energia sexual i obtenir el màxim plaer.\nAlicia Gallotti, es escritora y periodista, es una de las más reconocidas especialistas en sexualidad en España y Latinoamérica debido a sus numerosos éxitos editoriales.\nDEL MISMO AUTOR DE "Sexe i Tantra (en Catalán)"\n20,34 $ 19,32 $\nIntroduce aquí tu nombre y tu correo electrónico para recibir una notificación cuando Sexe i Tantra (en Catalán) vuelva a estar disponible.


El Consell de Govern s'ha reunit el 23 de març — Sala de Premsa - Universitat Politècnica de Catalunya (UPC)\nEsteu aquí: Inici > Més notícies > El Consell de Govern s'ha reunit el 23 de març\nEl Consell de Govern s'ha reunit el 23 de març\nEl Consell de Govern de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) s'ha reuneix en sessió ordinària el 23 de març, de 9.30 a 12.30 hores, a la Sala de Juntes del Rectorat, a Barcelona.\nDilluns, 23 de març, el Consell de Govern s'ha reunit en sessió ordinària, a la Sala de Juntes del Rectorat, a Barcelona, de 9.30 a 12.30 hores. L’ordre del dia de la sessió es pot consultar al web institucional, a l’apartat accessible a través del menú Inici› La UPC› La institució› Govern i representació› Consell de Govern.\nEn aquesta secció es troben el reglament, la relació de comissions i els membres que formen part d’aquest òrgan de govern, així un enllaç al Butlletí UPC (BUPC), en el qual es publicarà en breu els acords, els documents informatius i l'informe del rector de la sessió realitzada.


Autocares TOGSA | Enguera\nNUEVO SERVICIO BUS A PARTIR DEL 1 DE JUNIO DE 2018\nLínea Bicorp-Xàtiva (de septiembre a junio, de lunes a viernes laborables)\nSalida dirección Xàtiva y C.C. Plaza Mayor y Hospital Lluis Alcanyis.\nBicorp 7:30 (a demanda)\nQuesa 7:40 (a demanda)\nNavarrés 6:10(**) 8:00 9:45 15:30\nBolbaite 6:15(**) 8:05 9:50 15:35\nChella 6:20(**) 8:10 9:55 15:40\nAnna 6:20(**) 8:15 10:00 15:45\nEnguera 6:30(**) 8:25 10:15 15:45\n(**) ESTE SERVICIO NO LLEGA AL HOSPITAL\nNavarrés 12:45 19:00\nBolbaite 12:45 19:00\nChella 12:45 19:00\nAnna 12:45 19:00\nEnguera 12:45 19:00\nLa Generalitat consciente de que el derecho a la movilidad individual, por motivos de trabajo, de estudios, sociales, sanitarios o de cualquier otra índole no puede verse limitado, trabaja para ofrecer un servicio de transporte regular de viajeros por carretera que satisfaga las necesidades de aquellas personas que, de manera permanente o de forma esporádica, lo eligen voluntariamente como opción para desplazarse y, por supuesto, también para los que no disponen de ningún medio alternativo para trasladarse.\nCon esta premisa, conocedores de la intención de la empresa Tomás Granero, S.A. (TOGSA) de abandonar el servicio de transporte de viajeros en autobús en Enguera y resto de La Canal de Navarrés, desde la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, han alcanzado un acuerdo con la mercantil que garantice la continuidad del servicio, en tanto se licitan las nuevas concesiones de transporte de viajeros por carretera CV 111 La Ribera Alta-València y CV 112 Xàtiva Nord que cubrirán las relaciones de movilidad en este ámbito funcional. En este sentido, para cubrir los costes de explotación, la Conselleria realizara una aportación anual de casi 70.000 euros que garantice la sostenibilidad económica del servicio.\nLa conexión de los municipios de la Canal de Navarrés con Xàtiva, donde esta capital comarcal aumentará el número de expediciones de manera que puedan transbordar con el ferrocarril para llegar a la capital provincial. Asimismo, también proporcionará conexión directa de estos municipios con su hospital de referencia, el Hospital Público Lluis Alcanyis de Xàtiva, servicio que hasta la fecha no se prestaba a los vecinos de la comarca.


EL RETORN DE LA TELMA. BLABEY, AARON. Libro en papel. 9788448951832 Rata Corner


Quins són els beneficis de tenir una bona comunicació interna?\nmarç 17, 2020 /by Plataforma de Comunicació\nTags: comunicació corporativa, comunicació externa, comunicació interna, newsletter, pla de comunicació, Plataforma de Comunicació\nhttps://www.plataformadecomunicacio.com/wp-content/uploads/2020/03/photo-of-people-doing-fist-bump-3184430-scaled.jpg 1707 2560 Plataforma de Comunicació https://www.plataformadecomunicacio.com/wp-content/uploads/2019/02/Logo_plataforma.png Plataforma de Comunicació2020-03-17 15:02:412020-03-17 15:02:45Quins són els beneficis de tenir una bona comunicació interna a les empreses?\nAquest 8 de març reivindica la igualtat a la teva empresa Plataforma de Comunicació La Plataforma no s’atura!


El Patí Vilanova guanya al Rivas per 6 gols a 1\nLlorens Mateo Vilanova i la Geltrú 15-04-2018 01:52\nEl Calmar C.P. Vilanova ha golejat al Rivas Las Lagunas per 6 gols a 1 en el partit corresponent a la 21èna jornada de la Primera Nacional disputat al Pavelló de la Plaça de Les Casernes.\nVictòria balsàmica i justa, malgrat que el marcador és un xic exagerat pel diferencial de gols, davant un dels dos equips que perdran la categoria enguany, i que ha demostrat molt poca qualitat. Aclarim el que comentem de diferencial exagerat en el marcador perque en el primer temps han estat els madrilenys qui han fet que el porter J. Esteve hagi tingut més feina, això si a base de llançaments de lluny i que el partit s’ha trencat al minut 11 de la segona part. Abans la parròquia local no les tenia totes. A partir d’aquests moment tot ha estat més fàcil\nCom hem apuntat la primera part ha estat mogudeta amb intents dels visitants emprant llançament llunyans, mentre el Patí es mostrava com sempre poc efectiu en atac, fins que París ha obert la llauna al minut 19.\nLa segona part ha començat amb nervis generals ja que el Rivas estava a punt de disposar de falta directa acumulativa, però per sort pel Patí ha arribat el gol de Cuevas en el minut 8 i tot seguit la falta directa que Escary ha transformat amb un fort xut directe. El moment crític estava, en principi salvat, i la tranquilitat ha arribat amb un gran gol d’Aguilar al minut 11.\nAra si que el Rivas estava tocat de mort, i han arribat tres gols més del Patí amb boniques jugades trenades, aprofitant que els visitants han baixat la seva capacitat defensiva.\nMalgrat aquesta victòria, esperada pel Vilanova, la resta de resultats no han acompanyat ja que es manté viva la lluita per evitar la tercera plaça del descens.\nCALMAR C.P. VILANOVA.- Esteve, Gual, Garreta, Aguilar, Cuevas (cinc inicial) Gil, París, Garrido, Vilchez\nC.P. RIVAS LAS LAGUNAS.- Guasch, Iglesias, Sánchez, Roca, Carmona (cinc inicial) Escary, Barnelo\nARBITRES: Srs. A. Gorina i Pau Ribas. Sense problemes\nGOLS: 1a PART: 1-0 Paris (min 19); 2a PART: 2-0 Cuevas (min 8); 2-1 Escary de FDA (min 9); 3-1 Aguilar (min 11); 4-1 Cuevas (min 13); 5-1 Gual (min 19) ; 6-1 Paris (min 20).\nTARGETES. Blava a Carmona


Les Borges començarà la urbanització del carrer la Bassa a mitjans de setembre\nMaria Mercè Marçal - Que no mori la revolta\nlunes. 21.10.2019 |\nterritoris.cat 22:13 29/05/13\nAcord entre comerciants, veïns i Ajuntament per afectuar les obres apartir del dia 16, "per no perjudicar la campanya estiuenca de vendes"\ncarrer opinió començar mitjans setembre borges\nEls treballs duraran aproximadament un mes.\nLes millores, que segons el consistori són “molt necessàries” degut al mal estat en què es troba el carrer, consistiran en la col·locació d’un nou empedrat i la construcció de noves voreres. D’altra banda el dilluns va començar la segona fase d’urbanització de la N-240, uns treballs que obliguen a desviar el trànsit pel voltant del Terrall i que, una vegada finalitzin, proporcionaran un enllaç directe per als vianants entre el carrer la Bassa i el Parc del Terrall.\nMalgrat que la voluntat del consistori era efectuar les obres de l’antiga N-240 i del carrer la Bassa de manera conjunta per tal de minimitzar les molèsties als borgencs, finalment aquestes últimes es duran a terme passat l’estiu degut al consens al que han arribat Ajuntament, veïns i comerciants. D’aquesta manera els treballs, que previsiblement duraran un mes i mig, no interferiran en el desenvolupament de la campanya estiuenca de vendes, “un reclam dels comerciants que cal que tinguem en compte donades les dificultats econòmiques actuals”, apunta l’alcalde Enric Mir. No obstant, passada la primera quinzena de setembre s’iniciaran els treballs perquè segons el regidor d’Urbanisme, Francesc Mir, “el carrer està realment molt malmès. Aquestes millores tant necessàries, que a més ajudaran a embellir l’àrea comercial de la ciutat, seran el colofó a les obres que s’hauran dut a terme en aquesta zona tan cèntrica de la ciutat i que engloba el mateix carrer la Bassa i el pas cap al Terrall des d’aquest tram de la N-240”.\nEn aquest sentit i des del passat dilluns tenen lloc les obres de la segona fase de reforma de la carretera N-240, una actuació que comença a la zona de davant del Passeig del Terrall. Aquestes obres, que tenen un cost de 326.628,70 euros més IVA i estan finançades pel Ministerio de Fomento, consistiran en canviar el col·lector de sanejament, molt deteriorat, en la millora del paviment i de les voreres i en la reparació dels trams malmesos de clavegueram. També s’instal·larà un nou enllumenat, es col·locarà nou mobiliari urbà i es plantaran més arbres, a més de mantenir-se les places d’aparcament. La millora principal però consisteix en la creació d’un pas de vianants elevat que enllaçarà el final del carrer la Bassa amb el Terrall, de manera que serà un accés directe per als ciutadans i farà que els vehicles hagin de reduir la velocitat, per la qual cosa es guanyarà en seguretat. Aquestes obres també han comportat canvis en la circulació, ja que l’accés a la plaça Constitució s’ha de fer ara pel carrer Concepció Soler, al quedar tallada la ruta habitual a través de la N-240 i el carrer la Bassa.\nPel que fa a les parades del mercat dels dimarts, l’Ajuntament ha habilitat l’aparcament del final del carrer la Bassa per a que els paradistes hi puguin estacionar els vehicles amb l’objectiu de facilitar-los la tasca de carregar i descarregar el gènere. A més, s’ha canviat la ubicació d’una parada de fruites i verdures, que ara ocupa un espai a la Placeta del Terrall, ja que el camió que acompanya aquest comerç no pot arribar a la plaça degut a les seves grans dimensions. Segons el regidor de Promoció Econòmica, Jordi Ribalta, “aquesta mesura s’efectua per estalviar problemes als veïns, comerciants i paradistes a l’hora que un vehicle d’aquestes dimensions intenti passar per un lloc massa estret, com el carrer Concepció Soler. A més, també evitem que es pugui malmetre el sòl de la plaça, poc preparat per al pas de vehicles pesants”.\nESPORTS | 20/10/2019\nRicard Pastó i Eva Ribalta demostren el nivell atlètic a la Mitja de Mollerussa\nURGELL | 19/10/2019\nCap de setmana d’art, cinema, música i gastronomia al McTrepat de Tàrrega\nSOCIETAT | 19/10/2019\nLleida viu la manifestació més multitudinària de la història\nEl territori es mobilitza en suport a la vaga general en rebuig a la sentència de l'1-O\nGrups radicals s'enfronten a Mossos i manifestants pacífics a Lleida\nPLA D'URGELL | 19/10/2019\nDetecten un gran nombre de carpes mortes a l'Estany d'Ivars i Vila-sana\nPORTADAS | 16/10/2019\nLa Marxa per la Llibertat arrenca des de Tàrrega amb 2.000 persones\nPLA D'URGELL | 16/10/2019\nVila-sana destina més de 300.000 euros a inversions del romanent del 2017\nSOCIETAT | 16/10/2019\nVuit carreteres afectades per les Marxes per la Llibertat i altres protestes\nSOCIETAT | 17/10/2019\nUnió de Pagesos crida a l’aturada de país i convoca tractorades pel 18 d'octubre\nEl Ple de les Borges aprova el reglament de funcionament dels bucs d’assaig musical\nEmpleats de l'Ajuntament de les Borges anuncien mobilitzacions si condemnen als polítics\nLes Borges obre les portes del patrimoni local gratuïtament, aquest cap de setmana\nLes Garrigues presenta el seu cartell de Fires i Festes per la tardor-hivern\nPlaça Manuel Bertrand 2, 1A -25230 Mollerussa (Lleida) - 973 606 329 - [email protected]s.cat


Cupón descuento Airbnb Castell D Aro Black Friday -60€ OFF ☆ Cupón promocional Airbnb Castell D Aro en noviembre 2020 Black Friday España\nCupón promocional Airbnb Castell D Aro Black Friday ✓ noviembre 2020\nPromociones hasta 60€ OFF en Airbnb Castell D Aro Black Friday ✓ Cupón promocional Airbnb Castell D Aro Para ahorrar dinero, 30791 veces utilizado - Hecho con ❤ en Barcelona, Madrid, Valencia y Sevilla y Málaga. ☆ Actualizado 27 de noviembre 2020\nSi ya te gustaba nuestra revista Cuore, y disfrutabas de nuestras secciones, ahora vas a disfrutar mucho más con nuestra nueva sección de Código descuento Airbnb Castell D Aro, donde vas a poder encontrar todas las mejores ofertas Airbnb Castell D Aro para que puedas realizar tus compras online con el mayor ahorro posible.\nAhorrar con los códigos descuentos Airbnb Castell D Aro es muy sencillo, sólo tienes que localizar el cupón que mejor se adapta a lo que estás buscando, realizar tu compra normalmente desde nuestro enlace, y antes de finalizar el pedido aplicar el descuento.\nAdemás para que tengas el mayor abanico de opciones, hemos preparado una selección de códigos descuentos Airbnb Castell D Aro en miles de tiendas online, para que puedas encontrar lo que estabas buscando sea lo sea, desde productos de informática, telefonía, moda, accesorios, mobiliario, mascotas, experiencias y todo lo que puedas imaginarte aquí lo encontrarás con las mejores rebajas. Y lo mejor de todo es que a estos precios ya rebajado, además podrás sumarle el descuento especial con nuestros códigos descuento Airbnb Castell D Aro, para que el ahorro en tus compras sea aún mayor.\nY por si aún no te parece suficiente, también hemos buscado todas las ofertas de envío gratuito Airbnb Castell D Aro para que tus pedidos te lleguen allá donde tú quieras sin ningún coste.\nY todo ello, con la garantía Cuore de que todos las ofertas y chollos están verificadas y comprobadas el día 27 de Noviembre de 2020. Los más aclamados son aquellos cupones promocionales que además de aplicar un descuento extra en tu compra, también te dan la entrega gratis en Airbnb Castell D Aro.\nY además con la opción de suscribirte a nuestra newsletter de cupones promocionales Airbnb Castell D Aro para que no se te escape ni una sola oferta en Airbnb Castell D Aro.\n9534 veces utilizado\n7380 veces utilizado\nDesde Cuore te presentamos en exclusiva la nueva sección de códigos descuentos Airbnb Castell D Aro\nAquí vas a poder encontrar una amplísima selección de ofertas y promociones Airbnb Castell D Aro y además con la seguridad que siempre te ofrecemos en Cupones Cuore de que cada oferta ha sido verificada, comprobada y revisada el día 27 de Noviembre de 2020, para que no te encuentres con sorpresas no deseadas.\nAsí conseguirás que tus compras Airbnb Castell D Aro sean mucho más baratas, además de que como estarás realizando tus compras online, estarás ahorrando tiempo, puesto que podrás realizar todas tus compras desde tu casa, o desde donde prefieras.\nAdemás siempre con flexibilidad en las opciones de pago: pagos con tarjeta bancaria, crédito o débito, plataformas de pago como PayPal, incluso en muchos casos con la opción de financiar tus compras Airbnb Castell D Aro para que puedas pagarlas en cómodos plazos mensuales para que ni te enteres del gasto.\nCómo utilizar un código descuento Airbnb Castell D Aro\nCómo comprar Airbnb Castell D Aro a precios de chollo\nHoy día está claro que para comprar a los mejores precios en Airbnb Castell D Aro la mejor opción es siempre elegir las compras online. Y es que online generalmente vas a poder encontrar mejores precios que en las tiendas físicas por una razón muy sencilla: y es que al estar reduciendo sus coste, las tiendas online cuentan con márgenes mayores para poder ofrecer ofertas mucho más agresivas que las tiendas físicas, donde los márgenes son menores al tener unos costes más elevados.\nSi además, a estos precios ya rebajados le sumas la opción de que puedes sumar el ahorro de los códigos descuento Airbnb Castell D Aro especiales, puedes conseguir chollos de más de un 70% en tus compras Airbnb Castell D Aro.\nY por si aún te parece poco, también hemos localizado todos los códigos descuentos Airbnb Castell D Aro para que todas tus compras en estas fechas te lleguen a donde tú elijas sin ningún coste de envío.\n¡Así conseguirás que tus compras online de Airbnb Castell D Aro sean verdaderos chollos y convertirte en el Rey o la Reina de las compras Airbnb Castell D Aro!\nAhorra mucho más con un código descuento Airbnb Castell D Aro online\nCada año nos encontramos con que los precios en Airbnb Castell D Aro son cada vez más caros. Año tras año van subiendo los precios, subida que normalmente no va a acompañada por nuestros salarios, que suelen crecer muuuucho más lento.\nComo en Cuore somos conscientes de esta realidad hemos querido recopilar la mejor selección de cupones promocionales Airbnb Castell D Aro sean lo más baratas posible, y tu bolsillo no empiece a temblar nada más escuchar Airbnb Castell D Aro.\nAhorrar con un cupón Airbnb Castell D Aro es muy fácil, y para ello nosotros te ofrecemos múltiples opciones:\n¿Porqué usar un código descuento Airbnb Castell D Aro con código de cupón on-line?\nPues porque usando un código descuento Airbnb Castell D Aro con cupones de descuento online no sólo te beneficiarás de estar comprando tus productos y marcas favoritas con los mejores precios, sino que además a estos precios ya rebajados vas a poder aplicarle un descuento adicional gracias a los códigos promocionales que te ofrecemos, para que puedas ahorrar al máximo en tus compras de Airbnb Castell D Aro y termines gastando mucho menos y comprando mucho más.\n¿Comprar Airbnb Castell D Aro en internet es fiable y seguro?\nAdemás desde nuestro equipo, sólo seleccionamos tiendas que ofrecen Airbnb Castell D Aro garantizando la confidencialidad de los datos, con pasarelas de pago 100% seguras, y que ofrezcan variedad de opciones de pago: tarjetas de crédito o débito, plataformas como PayPal, etc.\n¿Es posible comprar con un cupón descuento Airbnb Castell D Aro con envío gratis?\nPor supuesto! Aunque tradicionalmente el envío de nuestras compras online ha tenido un coste que generalmente era compartido entre el comprador y la tienda, cada vez es más común encontrarnos con ofertas en las que puedes optar a recibir tu compra allá donde tu elijas sin coste alguno. De hecho, en Cuore tienes disponible una gran lista de cupones promocionales que te dan la entrega gratis en Airbnb Castell D Aro, un incentivo que ya no solo disfrutarán los nuevos usuarios de la tienda, sino que, además, los usuarios antiguos también van a disfrutar de esto, independientemente de si es tu primera compra o si de lo contrario estamos hablando de la segunda compra o más.\n¿Y si quiero estar siempre informad@ de los mejores códigos descuentos Airbnb Castell D Aro?\nPues muy sencillo, solo tienes que suscribirte a nuestra newsletter y nosotros te enviaremos todas las novedades, ofertas, promociones y los mejores chollos Airbnb Castell D Aro para que no se te escape ni una sóla ganga en Airbnb Castell D Aro.\nSi lo que estabas buscando es ahorrar, estás en el sitio adecuado, porque en Cuore vas a poder encontrar la mejor selección de ofertas, promociones y chollos Airbnb Castell D Aro para que tus compras de Airbnb Castell D Aro se conviertan en verdaderas ¡gangas! Además con la seguridad de que todos los chollos han sido revisados y verificados. Sin duda la mejor forma de conseguir un gran ahorro en tus compras Airbnb Castell D Aro para que puedas comprar más por menos.


Ref. P99V4 1,450,000 €\nRef. R1VP POA\nRef. P13A2P 295,000 €


Estudi alemany conclou que les pedreres del Garraf contaminen molt per sobre de la normativa europea | Diari de Vilanova\nEstudi alemany conclou que les pedreres del Garraf contaminen molt per sobre de la normativa europea\nS’han registrat al poble nombrosos casos de càncer de pulmó en dones, infarts en homes joves i problemes respiratoris greus en nens\nL'Associació de Veïns del poble amenaça amb iniciar mobilitzacions i portar la causa a instàncies judicials superiors en cas que no es limiti l'emissió de pols de les pedreres\nHèctor Ferrer-Vidal, Sitges | 09/10/2017 a les 13:00h\nArxivat a: Societat, Contaminació, pols, Construcció, OMS, Lafarge, Pedreres, Pilar Martínez\nZona residencial del Garraf afectada pels núvols de pols que s'aixequen des de les pedreres\nEls veïns del Garraf denuncien que en els darrers mesos s’ha produït un augment en la producció d’àrids provinent de les pedreres que rodegen el poble. En concret, preocupa l’acumulació de pols a l’aire i l’impacte negatiu que aquest fet provoca sobre la salut dels garrafencs. Des de l’any 2010 els veïns han enviat 414 denúncies a la Direcció General de Qualitat Ambiental i a l’Ajuntament de Sitges, però les empreses segueixen contaminant un municipi inclòs en el terme del Parc Natural del Garraf. El permís per explotació finalitza d’aquí a 12 anys.\nEl sector de la Construcció s’ha tornat a activar i això es nota en l’augment de producció a les pedreres. Un institut independent i homologat va registrar l'any 2011 que, en els dies de màxima activitat a les pedreres, s’estava arribant a valors de 425 µg/m3 de PM 10 (com a referència, en hora punta a la ronda de Dalt es pot arribar a valors pròxims als 90 µg/m3). El PM 10 és el material respirable en forma de partícula sòlida que està present a l’atmosfera de les nostres ciutats. La Lafarge és la que més pols produeix. A causa del vent, la pols baixa fins a la platja de les casetes del Garraf per una petita vall que connecta amb les pedreres. El molí de pedres es troba a només 280 metres de la primera casa, explica Pilar Martínez, Presidenta de l’Associació de Veïns del Garraf.\nEls veïns van celebrar una reunió el 26 de setembre amb el regidor de Medi Ambient de l’Ajuntament i el 29 amb la Generalitat. El col·lectiu va insistir en la denúncia pels elevats índexs de PM 10 i van demanar el compliment de la normativa pel que fa a neteja de camions, mesuradors homologats per controlar els nivells de concentració diàriament i que l’Ajuntament demani una revisió de la qualificació de l’aire tenint en compte la singularitat de l’entorn. La requalificació de la zona d’aire com a espai industrial obligaria a dur a terme controls més exhaustius, diu Pilar Martínez.\nDe fet, l’activitat a les pedreres fa que es superi àmpliament l’actual normativa espanyola i europea i també les directrius de l’OMS. S’han registrat al poble nombrosos casos de càncer de pulmó en dones, infarts en homes joves i problemes respiratoris greus en nens. Així mateix, les partícules de pols que cauen sobre les plantes provoquen una petita pel·lícula que redueix la capacitat de fotosíntesi. Les mateixes instal·lacions de Lafarge a països desenvolupats apliquen filtres i mesures necessàries per complir la normativa vigent, però deixen de banda països del tercer món com Índia, Equador i diversos indrets d’Espanya.\nA més, cal tenir present que per moltes mesures correctores que s’adoptin es produeixen condicions variables de l’activitat (increments de l’acció del vent, canvis de velocitat dels vehicles...), que fan que la contaminació sigui molt més elevada i es produeixin episodis freqüents de pics de contaminació. Segons la líder veïnal, l’impacte de les pedreres és major entre les set i les deu del matí: la pols que emeten durant tot el dia es queda impregnada a les parets de les instal·lacions. El problema és que quan engeguen la fàbrica al matí, les vibracions provoquen que la pols s’elevi i es formi una espècie de núvol que acaba arribant fins al poble.\nDes de fa unes setmanes els veïns han tingut accés a una aplicació en xarxa d’un grup d’universitats alemanyes (luftdaten.info), des d’on es poden realitzar controls de la qualitat de l’aire cada hora. Ja s’han anotat valors pròxims als 800 µg/m3 en diverses ocasions, molt per sobre del límit de 50 µg/m3 que marca la llei estatal 34/2007. Malgrat això, Pilar Martínez reconeix que les xerrades amb Generalitat, Ajuntament i empreses estan arribant a bon port. Però, per altra banda, també admet que en cas que no compleixin amb els plans de millora que s’han promès, l’Associació de Veïns plantejarà portar les reivindicacions a instàncies judicials superiors i iniciar les mobilitzacions veïnals pertinents.\nRecull de dades dels sensors. La línia vermella marca el límit de PM 10 estipulat per la UE.\nGreuge sanitari a la metròpoli\nSegons un estudi del CREAL, si l’àrea metropolitana de Barcelona amb una mitjana anual de PM 10 de 50 µg/m3 reduís la contaminació a 40 µg/m3, l’estàndard de la UE, es podrien rebaixar 1.200 morts a l’any i es podria augmentar l’esperança de vida en 5 mesos. Si la contaminació anual es rebaixés a l’estàndard proposat per l’OMS de 20 µg/m3 els beneficis es triplicarien. També es reduiria el nombre de casos d’asma, al·lèrgies, bronquitis, càncer de pulmó, infarts de miocardi, etc.\nVeïns del Garraf denuncien l'augment en la producció d'àrids provinents de les pedreres


Aquest món del teatre / - Traces : Catalan language and literature database\nHome > Traces. Catalogue > Aquest món del teatre /\nBibliographic citation -- Permanent link: https://traces.uab.cat/record/26165\nAquest món del teatre / X.F.\nNote: Teatre. Aquest món del teatre\nSubject: Representació ; Teatre català ; Traducció al català ; Teatre alemany ; 1971 ; 1970X\nMonterde, Pau ; Fuertes, Carles ; Plana i Fontana, Ignasi ; Amat, Andreu ; Fàbregas, Xavier (Adap.) ; Maicas, Carles (Dir.) ; Rodri, Josep (Dir.) ; Riu, Nicanor (Dir.) ; Martorell, Joanot ; Silvestre, Màrius (Dir.) ; Capmany, Maria Aurèlia (Adap.) ; Ricart, Carles ; Virgili, Josep M. ; Schnitzler, Arthur ; Romea : teatre ; Skunk : companyia ; Xaloc : companyia ; La Cassola : companyia ; Auditòrium Municipal de Tarragona\nWorks: Joanot Martorell. Tirant lo Blanc . Companyia: La Cassola, d'Alcoi. Direcció: Màrius Silvestre. Adaptació o dramatúrgia: Maria-Aurèlia Capmany. Tarragona, Auditòrium Municipal. 1971, 11 de juliol\nCarles Ricart, Josep M. Virgili. Divorci "on the rocks" . Barcelona, Teatre Romea. 1971, 1 juliol\nArthur Schnitzler. La cacatua verda . Companyia: Grup Skunk, de Terrassa. Direcció: Pau Monterde. Centelles. 1971, 3 de juliol\nBalades del clam i la fam (muntatge de Xavier Fàbregas sobre sainets de Carles Fuertes, Ignasi Plana i Andreu Amat). Companyia: Grup Xaloc, de Mataró . Direcció: Carles Maicas, Josep Rodri i Nicanor Riu. 1971, 10 de juliol\nPublished in: Serra d'Or. Barcelona, Any XIII, Núm. 143 (1971, Agost), p. 53


CiU canvia d’alcaldable a l’Hospitalet - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 24 de Juliol de 2014. 12:17h.\nCiU canvia d’alcaldable a l’Hospitalet\nJordi Monrós agafa el relleu de Meritxell Borràs després de 12 anys\nJordi Monrós, amb Meritxell Borràs\nJordi Monrós serà el candidat de CiU a l’alcaldia de l’Hospitalet després d’obtenir el 87’50% dels vots favorables de l’assemblea local. Per la seva banda, el nou president de CDC a la localitat serà Antoni Mondragón, que ha obtingut el 80,35% de vots a favor.\nD’aquesta manera, Monrós substitueix Meritxell Borràs, que després de 12 anys ha decidit no tornar a presentar-se com cap de llista, tot i que es mantindrà com a regidora fins al final de legislatura, quan es dedicarà de forma exclusiva a la seva responsabilitat com a diputada al Parlament.\n“Ajudaré molt més al nostre projecte polític a L’Hospitalet deixant pas a un nou lideratge, que doni noves energies i determinació a la nova etapa política que se’ns dubte afrontem”, ha assenyalat en aquest sentit Meritxell Borràs.\nPer la seva banda, Monrós ha agraït la confiança a la seva candidatura, especialment a Meritxell Borràs i a la resta del grup municipal i ha afirmat que “afronto aquesta nova etapa amb el convenciment que a la nostra ciutat li cal un canvi que vindrà de la mà de la solvència del nostre partit”.\nJordi Monrós comença l’any 1983 la seva militància política a la JNC al col·lectiu de l’Hospitalet. Des del 1996 és militant de CDC. Del 2000 al 2004 va ser el Secretari d’Organització de CDC a la ciutat i del 2004 al 2008 n'ha estat President Local.\nActualment, és regidor per CiU a l’Ajuntament, President Comarcal de CDC de l’Agrupació de l’Hospitalet-Cornellà. Des de l’abril de l’any 2002, data de la seva fundació, és el President del Comitè de Federació de CiU. És Conseller Nacional de CDC i membre fundador a l’any 2004 del nucli local a l’Hospitalet de la CAL (Coordinadora d’Associats per la Llengua Catalana).\nAda Colau vol que el PSC "desaparegui"\n#8 spanish, Madrid, 25/07/2014 - 13:26\nsi es la noieta del clan Borras que va a conseguir que CIu passes de segona força a quarta\n#7 Cando se xoga á pelota aquí?, Galiza, 24/07/2014 - 18:54\nYo quiero una foto como la que tienen ellos en la pared.\n#6 al mig del Carrilet, l´hospitalet, 24/07/2014 - 16:39\nMés val presentar al Monròs que no pas al Juan Castro o al Francesc Molina? O presentes un analfabet que té una categoria superior sense estudis o un coix.L´herència de la Borràs.Però com que en Monrós els tindrà comprats.....\n#5 Ericus, Bcn, 24/07/2014 - 15:07\n#4 Xavier Torres, L´Hospitalet de Llobregat, 24/07/2014 - 14:54\nFaríem bé de vigilar els etnicismes, benvolgut senyor #2,\na no ser que ja hàgim perdut tota la vergonya i ens vantem de ser uns racistes comme il faut, és a dir, com Le Pen. D'altra banda, l'actual alcaldessa, nascuda a l'Hospitalet, d'on creu vostè que és?\nDit això, sort al nou alcaldable.


Prana Yoga Center Moscow :: Institut Feldenkrais\nThe spacious, light and at the same time cozy halls of the Prana Yoga Center Moscow are one of our favorite locations in Moscow and home to our Feldenkrais professional training programs. It’s located on the 3rd floor of the shopping mal “Baby Store”.\nPossibles allotjaments que poden servir durant el curs o la formació. Si necessites més ajuda, posa’t en contacte amb nosaltres.\nLa informació proporcionada aquí pot no estar actualitzada. Si us plau contacta directament amb l'hotel en qüestió.\nTambé us animem a que ajudeu als vostres companys d'estudi, oferint espai si el teniu, o si sabeu de gent que ofereix habitacions privades. Gràcies!


Belfast Tools/Materials | Tools/Materials in Belfast, Belfast - backlist24\nBackpage Belfast | Belfast Tools/Materials | Tools/Materials in Belfast\nFind Escorts in Belfast at Backpage Belfast. The best site for genuine backpage Tools/Materials in Belfast. Post Belfast Tools/Materials ad on Backpage Belfast for free. Explore Backpage Belfast for endless exciting posting options.if you are looking for cityxguide Belfast Tools/Materials or adultsearch Belfast Tools/Materials or adult search Belfast Tools/Materials then backlist24 is the best site to visit


Cerca totes les ofertes d'hotels a Thurston Entrada:\nResidence Inn by Marriott Ann Arbor North...Habitacions per nit per només347 EUR 1 ComentarisHampton Inn Ann Arbor - North Hotel...Habitacions per nit per només363 EUR 3 ComentarisRed Roof Plus Ann Arbor - University of Michigan North Hotel...Habitacions per nit per només220 EUR Més zones a Ann Arbor (MI)\nMés de 1.150.000 propietats en tot el móns - cada dia n'afegim més Amb la confiança de més de 30.500.000 clients satisfets Garantia de preus més baixos 12 milions i més resenyes de clients d'Agoda Amb disponibilitat a més de 58.000 ciutats en tot el món Llocs històrics de Thurston Monuments i llocs històrics\nThurston és una de les destinacions més visitades de Ann Arbor (MI). Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Thurston està agraciat amb envoltatns plens de vida, bons restaurants, zones de compra i increibles atraccions. Assegurís de mirar a Agoda.com pels millors preus disponibles a Ann Arbor (MI). Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Trobi les més bones ofertes en hotels a Thurston emplenant les dates d'estada a la pestanya de recerca.\nHotels destacats a Thurston, Ann Arbor (MI)\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Hawthorn Suites by Wyndham Ann Arbor...\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Ann Arbor (MI), no busqui més enllà de Hampton...\nAl visitar Ann Arbor (MI), vosté es sentirà com a casa a Red Roof Plus Ann Arbor - University of...\nHotels a Thurston: Hampton Inn Ann Arbor - North Hotel\nLlocs d'interès a Thurston: Matthaei Botanical Gardens & Nichols ArboretumThe Petting Farm


Presents a l'acte central d’Esquerra i aixecant les lletres del lema\nLes JERC de Mollet hem estat presents a l’acte central de campanya d’ERC per a les eleccions al Parlament Europeu, tot aixecant amb companys d'altres pobles del Vallès Oriental la paraula "comencem" del lema del partit.\nAquest matí al pavelló de la Vall d'Hebrón ha tingut lloc l'acte central de campanya d'Esquerra per a les eleccions al Parlament Europeu.\nHem tingut la oportunitat de parlar amb el president Junqueras, amb el candidat Josep Maria Terricabras; amb qui ja vam poder estar dies abans a l’acte celebrat a Mollet, el diputat al Congrés Joan Tardà, la jove diputada al Parlament Marta Vilalta, la secretària general Marta Rovira i múltiples personalitats més.\nPels joves que hi érem presents i de ben segur per tots els assistents un dels moments més emotius de l’acte ha estat la presentació i l’entrada del Molt Honorable president Pasqual Maragall, acompanyant el seu germà Ernest.\nEl jovent creiem que cal reiniciar l'actual Europa, fer-ne una de nova més lliure, més justa i més democràtica.\nAixecant la paraula "comencem" amb el president Junqueras\nURL CURTA: http://www.jerc.cat/url/177021


SOLUCIÓ: AQUEST PC NO POT EXECUTAR L'ERROR DE WINDOWS 11 - SUAU\nSolució: aquest PC no pot executar l'error de Windows 11\nNo es pot instal·lar Windows 11 i obtenir aquest ordinador no pot executar un error de Windows 11? A continuació s’explica com habilitar TPM 2.0 i SecureBoot per solucionar l’error This PC Can’t Run Windows 11 a l’aplicació PC Health Check.\nMicrosoft va anunciar l’esperada actualització de Windows 10, el sistema operatiu d’ordinador més utilitzat a tot el món, fa un parell de setmanes (juny de 2021). Com era d’esperar, Windows 11 introduirà una gran quantitat de noves funcions, les aplicacions natives i la interfície d’usuari general rebrà una revisió del disseny visual, millores de jocs, compatibilitat amb aplicacions d’Android, ginys, etc. Elements com el menú Inici, el centre d’acció , i Microsoft Store també s'han renovat completament per a l'última versió de Windows. Els usuaris actuals de Windows 10 podran actualitzar a Windows 11 sense cap cost addicional a finals de 2021, quan la versió final estigui disponible per al públic.\nPassos per solucionar si l'ordinador no pot executar l'error de Windows 11\nRequisits del sistema per a Windows 11\nMètode 1: Com activar TPM 2.0 des de la BIOS\nMètode 2: activeu l'arrencada segura\nA més de detallar tots els canvis que comportarà Windows 11, Microsoft també va revelar els requisits mínims de maquinari per executar el nou sistema operatiu. Són els següents:\nUn modern processador de 64 bits amb una velocitat de rellotge d’1 Gigahertz (GHz) o superior i de 2 o més nuclis (aquí teniu una llista completa de Intel , AMD , i Processadors Qualcomm que podrà executar Windows 11.)\nAlmenys 4 gigabytes (GB) de RAM\nDispositiu d'emmagatzematge de 64 GB o superior (HDD o SSD, qualsevol d'ells funcionarà)\nUna pantalla amb una resolució mínima de 1280 x 720 i superior a 9 polzades (en diagonal)\nEl firmware del sistema ha de ser compatible amb UEFI i Secure Boot\nTrusted Platform Module (TPM) versió 2.0\nLa targeta gràfica ha de ser compatible amb DirectX 12 o posterior amb el controlador WDDM 2.0.\nPer facilitar les coses i permetre als usuaris comprovar si els seus sistemes actuals són compatibles amb Windows 11 amb un sol clic, Microsoft també va publicar el Aplicació PC Health Check . Tot i això, l'enllaç de baixada de l'aplicació ja no està en línia i els usuaris poden instal·lar el codi obert WhyNotWin11 eina.\nMolts usuaris que van poder posar-se en mans de l’aplicació Health Check han informat que han rebut un missatge emergent d’aquest PC que no pot executar Windows 11 en executar el control. El missatge emergent també proporciona més informació sobre per què no es pot executar Windows 11 en un sistema i els motius inclouen: el processador no és compatible, l’espai d’emmagatzematge és inferior a 64 GB, el TPM i l’arrencada segura no s’admeten / desactiven. Tot i que per resoldre els dos primers problemes caldrà canviar els components de maquinari, els problemes TPM i Secure Boot es poden resoldre amb força facilitat.\nUn mòdul de plataforma de confiança o TPM és un xip de seguretat (criptoprocessador) que proporciona funcions relacionades amb la seguretat basades en maquinari als moderns equips Windows emmagatzemant de forma segura claus de xifratge. Els xips TPM inclouen múltiples mecanismes de seguretat física que dificulten la modificació dels pirates informàtics, aplicacions malicioses i virus. Microsoft va exigir l’ús de TPM 2.0 (l’última versió dels xips TPM. L’anterior es deia TPM 1.2) per a tots els sistemes fabricats després del 2016. Per tant, si l’ordinador no és arcaic, és probable que el xip de seguretat s’hagi soldat prèviament a la placa base, però simplement estigui desactivat.\nA més, el requisit d’un TPM 2.0 per executar Windows 11 va sorprendre a la majoria d’usuaris. Anteriorment, Microsoft havia inclòs TPM 1.2 com a requisit de maquinari mínim, però més tard el va canviar a TPM 2.0.\nLa tecnologia de seguretat TPM es pot gestionar des del menú de la BIOS, però abans d’arrencar-hi, assegurem-nos que el vostre sistema estigui equipat amb un TPM compatible amb Windows 11. Fer això -\nLa instal·lació del controlador nvidia ha fallat a Windows 10 2019\n1. Feu clic amb el botó dret al botó del menú Inici i seleccioneu Correr des del menú d’usuari avançat.\n2. Escriviu tpm.msc al camp de text i feu clic al botó D'acord.\n3. Espereu pacientment fins que s'iniciï l'aplicació Gestió de TPM a l'ordinador local, comproveu Estat i la Versió d'especificació . Si la secció Estat reflecteix 'El TPM està a punt per utilitzar-se' i la versió és 2.0, és possible que l'aplicació Health 11 de Windows 11 sigui la culpable aquí. Els propis Microsoft han abordat aquest problema i han retirat l'aplicació. Més endavant es publicarà una versió millorada de l’aplicació Health Check.\nLlegiu també: Activeu o desactiveu l'inici de sessió segur a Windows 10\nTot i això, si l'estat indica que el TPM està desactivat o no es pot trobar, seguiu els passos següents per habilitar-lo:\n1. Com s'ha esmentat anteriorment, TPM només es pot habilitar des del menú BIOS / UEFI, així que comenceu tancant totes les finestres de l'aplicació actives i premeu Alt + F4 un cop estigueu a l’escriptori. Trieu Tancar des del menú de selecció i feu clic a D'acord.\n2. Ara reinicieu l'ordinador i premeu la tecla BIOS per entrar al menú. El Clau de la BIOS és únic per a cada fabricant i es pot trobar fent una cerca ràpida a Google o llegint el manual de l'usuari. Les claus de la BIOS més habituals són F1, F2, F10, F11 o Del.\n3. Un cop heu entrat al menú de la BIOS, cerqueu el fitxer Seguretat tabulador / pàgina i canvieu-hi mitjançant les tecles de fletxa del teclat. Per a alguns usuaris, l'opció de seguretat es troba a Configuració avançada.\n4. A continuació, localitzeu el fitxer Configuració de TPM . L'etiqueta exacta pot variar; per exemple, en alguns sistemes equipats amb Intel, pot ser PTT, Intel Trusted Platform Technology o simplement TPM Security i fTPM en màquines AMD.\n5. Establiu el Dispositiu TPM estat a Disponible i Estat TPM a Activat . (Assegureu-vos que no us enganxeu amb cap altra configuració relacionada amb TPM.)\n6. Desa la nova configuració de TPM i reinicieu l’ordinador. Torneu a executar la comprovació de Windows 11 per confirmar si podeu solucionar aquest PC que no pot executar l'error de Windows 11.\nL’arrencada segura, com el seu nom indica, és una característica de seguretat que només permet arrencar programes i sistemes operatius de confiança. El BIOS tradicionals o l'arrencada antiga carregaria el carregador d'arrencada sense realitzar cap comprovació, mentre que el modern UEFA La tecnologia d’arrencada emmagatzema els certificats oficials de Microsoft i ho comprova tot abans de carregar-lo. D’aquesta manera, s’evita que el programari maliciós s’emboliqui amb el procés d’arrencada i, per tant, es redueix la seguretat general. (Se sap que l'arrencada segura causa problemes en arrencar certes distribucions de Linux i altres programes incompatibles).\nPer comprovar si l’ordinador admet la tecnologia d’arrencada segura, escriviu msinfo32 al quadre Executa ordre (tecla del logotip de Windows + R) i premeu Intro.\nComproveu el Estat d'arrencada segur etiqueta.\nSi es llegeix 'No compatible', no podreu instal·lar Windows 11 (sense cap truc); en canvi, si es llegeix 'Desactivat', seguiu els passos següents.\n1. De manera similar a TPM, Secure Boot es pot habilitar des del menú BIOS / UEFI. Seguiu els passos 1 i 2 del mètode anterior fins a accediu al menú de la BIOS .\n2. Canvieu a Arrencada fitxa i activeu l'arrencada segura mitjançant les tecles de fletxa.\nPer a alguns, l'opció per habilitar l'arrencada segura es troba al menú Avançat o Seguretat. Un cop hàgiu activat l’arrencada segura, apareixerà un missatge de sol·licitud de confirmació. Trieu Accepta o Sí per continuar.\nNota: Si l'opció d'arrencada segura està atenuada, assegureu-vos que el mode d'arrencada estigui definit a UEFI i no a Legacy.\n3. Desa la modificació i la sortida. Ja no hauríeu de rebre el missatge d'error Aquest equip no pot executar Windows 11.\nMicrosoft està duplicant amb seguretat la seguretat amb el requisit de TPM 2.0 i Secure Boot per executar Windows 11. De totes maneres, no us preocupeu si l’ordinador actual no compleix els requisits mínims del sistema per al Windows 11, ja que segur que les solucions a problemes d’incompatibilitat esbrinar un cop alliberat la versió final per al sistema operatiu. Podeu estar segurs que cobrirem aquestes solucions sempre que estiguin disponibles, juntament amb diverses altres guies de Windows 11.\nbaixada de correcció del menú d’inici de Windows 10\nl'operació ha fallat amb l'error 0x00000002\nWindows 10 no pot ajustar la brillantor\nVPN connectat però no hi ha internet\nWindows no es pot connectar a la impressora. accés denegat


Ns Management | Viernes, 15 Mayo 2020 11:06\nSe habla de: Fase 1, Esport, Conseller,\nFoto: GVA cultura i esport\nEl conseller d'Educació, Cultura i Esport, Vicent Marzà, traslladarà aquesta setmana al ministre d'Esport, Manuel Rodríguez Uribes, i a la presidenta del Consell Superior d'Esports, Irene Lozano, una sèrie de propostes de millora pel que fa a les mesures de desescalada esportiva establides en la fase 1 relatives a la mobilitat i les restriccions de franges horàries.\nEl titular d'Esport de la Generalitat ha explicat que "és incongruent que hi haja activitats amb franja horària i mobilitat flexibilitzades i que això no tinga una traducció en la pràctica esportiva".\nRespecte a la mobilitat, i considerant l'alçament dels límits a la resta d'activitats econòmiques i socials que es permeten en fase 1, cal que les autoritats competents reconsideren les limitacions que encara es mantenen per a la realització d'activitat física: "És il·lògic que la població d'una mateixa zona sanitària en fase 1 es puga desplaçar entre municipis per a realitzar algunes activitats socials, però no per a practicar esport en aquesta altra localitat", ha remarcat Marzà.\nEn l'estadi de desescalada 1 es permeten els desplaçaments a zones rurals per a pernoctacions en allotjaments turístics, reunions socials de fins a 10 persones en espais marítims o la mobilitat per a realitzar activitat física mitjançant empreses, però es limita la mobilitat per a la pràctica de l'activitat física dels ciutadans i de les ciutadanes que volen practicar-la en espais a l'aire lliure, i sense fer ús de la prestació de serveis.\n"En les circumstàncies econòmiques i socials en què es troba la gent, pensem que és molt lògic que es fomente que les persones que estan en zones que han passat a la fase 1 puguen realitzar activitat física a l'aire lliure més enllà del seu terme municipal sense haver d'estar obligats a pagar uns serveis si no ho creuen necessari", ha comentat Marzà.\nRespecte a les franges horàries, s'estima que, una vegada regulades les activitats que tornen a una relativa normalitat en la fase 1, i considerant que la resta d'activitats no disposen de limitacions horàries, el manteniment de les franges horàries concretes per a l'exercici físic i el passeig fa que es produïsquen pics d'aglomeracions.\nAl respecte, Marzà ha comentat:\n"En altres casos, com, per exemple, anar a una terrassa d'una cafeteria, no hi ha horaris. Tothom estem d'acord en el fet que la pràctica esportiva és saludable i molt recomanable per a la salut física i mental. No obstant això, s'estan restringint els horaris per a eixir a fer exercici, la qual cosa provoca pics d'aglomeracions que es podrien evitar perfectament si es té flexibilitat horària com en altres activitats".\nPer això, la Conselleria d'Esport vol traslladar al Ministeri la necessitat de reconsiderar les limitacions d'horari i de mobilitat que es mantenen en la fase 1 exclusivament per a la pràctica d'activitat física a l'aire lliure i el passeig, ja que flexibilitzar-les ajudaria a evitar concentracions de persones en àrees urbanes molt delimitades i en horaris molt concrets.\nEl Consell aprova convenis amb onze federacions esportives valencianes per a la realització d'actuacions en centres de tecnificació\n« Grupo Nostresport organiza actividad de running para el LXI Congreso Nacional de la SEHH y XXXV Congreso Nacional de la SETH de Valencia La Fundación Rafa Nadal tendrá un local en Nazaret para atender a menores vulnerables »


78 m2 2 1 519.000 €\nApartament totalment reformat de 78m2 i llestos per entrar-hi a viure. Es troben en una finca cantonera a la part alta de l’Eixample Esquerra.\nL'habitatge té un confortable saló-menjador amb una cuina oberta equipada amb electrodomèstics de primera qualitat. El terra es de fusta, les finestres tenen doble vidre, aire condicionat per conducte, calefacció per radiadors i persianes elèctriques.\nA la zona de nit trobem dues habitacions dobles i un bany complet.\nEs tracta d’una oportunitat única per adquirir una propietat amb encant; envoltada de comerços, transports públics i zones verdes.\nSol·liciti més informació en rel·lació a Apartament per entrar-hi a viure a l’Eixample Esquerra\nNou 498.500 €\nEixample Dreta | BCNP2471\nАpartment to reform located in a wonderful estate of 1900, with a beautiful façade in elegant classical...\nEixample Esquerra | BCNP2418\nApartament totalment reformat de 74m2 i llestos per entrar-hi a viure. Es troba en una finca cantonera a la part alta...\nEixample Esquerra | BCNP1796\nApartament totalment reformat de 78m2 i llestos per entrar-hi a viure. Es troba en una finca cantonera a la part alta...\nNou 499.000 €


Homilía del 28.7.2019, Domingo 17 del Tiempo Ordinario (C): “Aprender a pedir” – Noticias\nHomilia\t 28 julio, 2019\nHomilía del 28.7.2019, Domingo 17 del Tiempo Ordinario (C): “Aprender a pedir”\nSanto evangelio según san Lucas 11,1-13\nPrevious: Hoja Parroquial 1174. Eucaristía del 21.7.2019, Domingo XVI del Tiempo Ordinario\nNext: Hoja Parroquial 1175. Eucaristía del 28.7.2019, Domingo XVII del Tiempo Ordinario


Diputació de Castelló | La Diputación favorece la conservación de los 198 arboles monumentales de la provincia\nLa Diputación favorece la conservación de los 198 arboles monumentales de la provincia\n16 de abril. La Diputación de Castellón se convertirá en el mejor aliado de medio centenar de municipios de la provincia a la hora de proteger y conservar los ejemplares de árboles monumentales y singulares de titularidad pública de su territorio, un total de 198 en toda la provincia, como un importante activo medioambiental pero también cultural.\nEn este sentido, Cases ha puesto como ejemplo los 58 ejemplares de 'Olea europaea' de La Jana, el municipio con más árboles monumentales catalogados de la provincia gracias a sus olivos milenarios. Junto a La Jana, los otros municipios que pueden solicitar la subvención son los siguientes: Aín, Albocàsser, Alcalà de Xivert, L'Alcora, Almedijar, Altura, Ares del Maestrat, Atzeneta del Maestrat, Bejís, Benafigos, Benassal, Benicarló, Benicàssim, Borriana, Borriol, Cabanes, Càlig, Canet lo Roig, Castellón de la Plana, Cortes de Arenoso, Culla, Forcall, Jérica, Lucena del Cid, Moncofa, Morella, Navas, Olocau del Rey, Onda, Peñíscola, Portell de Morella, Sant Jordi, Sant Mateu, Segorbe, Sueras, El Toro, Useres, Traiguera, Vall d'Alba, Vallibona, Vilafamés, Vilanova d'Alcolea, Vila-real, Villahermosa del Río, Vinaròs, Vistabella, Viver y Zucaina.


Vols a Moyale - Ofertes de vols barats a Moyale, Kenya amb VolsBarats.cat\nVols barats > Calendari d'ofertes > Vols barats a África > Vols barats a Kenya > Vols barats a Moyale\nTroba vols barats a Moyale fent servir el nostre motor de cerca. Reserva els teus vols a Moyale als millors preus a Vols Barats. Pots fer una cerca personalitzada per trobar els vols a Moyale que s'adaptin millor a les teves necessitats, o bé seleccionar una de les ofertes de vols a Moyale que hem seleccionat per a tu.\nCerca ofertes de Espanya a Moyale amb:\nKiwi Vols des de Espanya a Moyale Reserva\nKLM Vols des de Espanya a Moyale Reserva\nVols d'altres països a Moyale:\nPassagens aéreas Moyale\nBillige flybilletter Moyale\nGünstige Flüge Moyale\nVuelos Baratos Moyale\nVol pas cher Moyale\nVoli low cost Moyale\nGoedkope vliegtickets Moyale\nTanie loty Moyale\nVoos baratos Moyale\nHalvat Lennot Moyale\nBilliga Flygbiljetter Moyale


Ajuntament de Sant Andreu de Llavaneres - Escalfant motors per a les Olimpíades Populars 2016\nNotícies | PUBLICAT 13.06.2016\nAquest any sí, és any olímpic a Llavaneres. La vila celebra aquest any la novena edició dels jocs olímpics locals, que es van posar en marxa el 1984 i que se celebren cada quatre anys. L'1 de juliol es donarà el tret de sortida a les Olimpíades Populars 2016 amb la tradicional cerimònia inaugural i amb el Bigotis com a mascota. Com ja és un clàssic, la torxa olímpica arribarà per mar i servirà per encendre el peveter, al passeig de la Mare de Déu de Montserrat. Seran nou dies de competicions esportives obertes a tots els veïns, a partir de 3 anys. El 10 de juliol tindrà lloc la cerimònia de cloenda, amb una festa a la plaça de la Vila. Les inscripcions estan obertes del 3 al 17 de juny aquí. Tota la informació, en el programa de les Olimpíades.\nAmb l’objectiu de promoure l’esperit competitiu i com ha estat tradició fins ara, la vila de Sant Andreu de Llavaneres es dividirà en set barris:\nEn funció de les inscripcions i dels llocs de residència, la comissió olímpica elaborarà els equips i designarà les parelles.\nLa Regidoria d’Esports i la Comissió Olímpica informen dels esports que es practicaran:\nESPORTS PER EQUIPS\nESPORTS PER PARELLES\nJocs de cartes: botifarra\nVòlei platja (a partir de 16 anys)\nLluita (majors de 8 anys)\nLes Olimpíades Populars 2016 de Llavaneres es faran possible gràcies a la col·laboració de les entitats esportives i dels membres de la Comissió organitzadora. L’organització de les Olimpíades ofereix la possibilitat a les empreses i entitats que ho vulguin a patrocinar els jocs, amb aportacions econòmiques i/o material.\nSi esteu interesats en col·laborar-hi, us podeu adreçar a la Regidoria d’Esports per correu electrònic a llava.esports@ajllavaneres.cat o per telèfon, 93 702 36 00, de dilluns a divendres de 9 a 14 hores.


- L’Estatut quedaria fora de control si es nega el dret a opinar a la resta de C. Autònomes i es considera que és exclusivament una qüestió entre Catalunya i l’Estat com dues entitats diferents.\n- Sense la Constitució l’Estatut queda a l’aire, i la identitat autonòmica no és ni natural ni pròpia sinó que té el seu origen a la Constitució que en cap cas s’ha de reformar per adaptar-se al plantejament de l’Estatut.\n- El T. Constitucional va cometre un greu error a l’admetre la recusació del magistrat Pérez Tremps, però és inqüestionable que el Tribunal té l’última paraula per declarar el que és Dret vàlid i eficaç.\nAquest pensament inclou una elevadíssima dosi de por, d’incoherència i de prejudicis, incompatibles amb el rigor que se suposa en un catedràtic i pare de la Constitució, bregat durant molts anys en la dinàmica política. Si hi va haver permissivitat exagerada i manca de responsabilitat al Parlament espanyol a l’aprovar l’Estatut, val més deixar les claus als lleons de l’entrada i deixar que s’ho facin. Aquesta presumpció és una desqualificació inmoral del paper dels parlamentaris, de la que haurien de demanar comptes al professor. Si el T. Constitucional ha comès errors gravíssims (no només per la recusació de Pérez Tremps, sinó també per la trajectòria de divisions internes radicals segons el color polític, amb una renovació pendent de quatre magistrats, bloquejada pel PP i que si s’hagués produït quan tocava hauria evitat del tot la funció d’espasa de Damocles política en què sha convertit la ditxosa Sentència pendent) és que s’ha desqualificat completament per dictar aquesta Sentència. Hi ha magistrats al si del Constitucional que són conscients d’aquesta desqualificació i de la manca de legitimació que comporta. En aquestes circumstàncies és millor abstenir-se de qualsevol pronunciament pretesament jurídic, perquè inevitablement estaria viciat per l’enorme condicionant polític de fons. Una Sentència política no pot enfrontar-se al recorregut polític, escrupolosament constitucional, que ha fet l’Estatut des de la seva presentació al Parlament, passant pel filtre constitucional de la Comissió del Congrès i acabant amb el Referéndum d’aprovació del poble català.\nPerò on el professor divaga de manera més lamentable és en l’atribució d’un paper a la resta de Comunitats respecte de l’Estatut de Catalunya. On es pot trobar aquest paper que no sigui en la discussió ja acomplerta al Parlament espanyol? És que el Constitucional pot decidir buscant greuges i picant l’ullet amb murrieria cap a més enllà de l’Ebre ? I encara més desconcertants són les contraposicions Catalunya-Estat i Estatut-Constitució, donant a l’Estat i a la Constitució la funció de control sobre les altres realitats subordinades. És un disbarat definir la dinàmica inclusiva d’aquestes entitats en funció d’una jerarquia que desencadena subordinació d'una envers l'altra. L’Estatut forma part de la Constitució, n´és una peça fonamental, i cap de les peces de la Constitució es pot dir que hi estigui subordinada, sinó que el tot constitucional és indestriable de les seves parts. En cada part hi ha el tot constitucional. I el TC pot carregar-se la Constitució si es carrega l’Estatut. Als qui no som independentistes, i voldríem aprofundir en la dinàmica inclusiva, i no excloent ni de subordinació, entre Catalunya i Espanya, entre l’Estatut i la Constitució, aquests plantejaments ens desmoralitzen i ens deixen off-side. No hi haurà un lloc sota el sol de les Espanyes que no ocupin els subordinadors o els independentistes? No sé ja si es pot esperar alguna cosa positiva de plantejaments més realistes, com el de Javier Pérez Royo, que sosté que el TC no pot ser jutge de la constitucionalitat d’un Estatut d’Autonomia de l’article 151 de la CE, com ho és el català, perquè l’última paraula ja la va tenir el poble de Catalunya en el referéndum.\nAquest era un dels amigos, dels progressistes, dels que ens havien d'entendre... I sobre ens fan creure que únics dolents són els del PP.\nTens part de raó, Joan, però no convé perdre de vista que a l'atzucac actual ens hi han portat les maniobres del PP (recurs, bloqueig, recusacions, meses petitòries...), de les que sectors del PSOE s'han aprofitat per tirar sorra a l'optimisme vague de l'Espanya plural de Zapatero i al no menys ingenu federalisme asimètric d'en Maragall. Als federalistes ens falta actualitzar la doctrina i predicar-la sense complexos.