Cotxet Balios S Lux ONE BOX Deep Black · Mimus Family\nInici » Mimus shop » Passejar » Cotxets » Cotxets 3 peces » Cotxet Balios S Lux ONE BOX Deep Black\nCotxet Balios S Lux ONE BOX Deep Black\nNo deixis escapar aquesta magnífica promoció del Balios S Lux One Box de Cybex.\nAquest increïble kit inclou:\nXassís i Cadireta de passeig Balios S Lux\nCabàs Cot S\nCadireta de cotxe Aton B2 i-size\nAdaptadors per a la cadireta i el xassís.\nquantitat de Cotxet Balios S Lux ONE BOX Deep Black\nSKU: baliossluxonebox_negre Categories: Passejar, Cotxets, Cotxets 3 peces Etiqueta: balios Brand: Cybex\nCadira de passeig Balios S Lux:\nAmb un sol xassís podràs posar la cadira Balios S Lux o el Cabàs Cot S de manera ràpida i senzilla.\nAquest xassís permet plegar la cadireta amb una sola mà.\nEl respatller és inclinable fins a la posició horitzontal.\nDisposa d’una capota XXL i una finestra de malla transpirable amb una protecció UFP50+.\nEl mànec del xassís és extensible i es pot ajustar a l’alçada del portador del cotxet.\nDisposa d’una àmplia cistella a la part inferior del cotxet on es poden guardar fins a 5 kg de càrrega.\nCompta amb suspensions a les 4 rodes per fer del viatge un trajecte suau i còmode.\n• Des del naixement fins als 22 kg (4 anys aprox.)\n• Dimensions: 790-900 x 605 x 1010-1100 mm\n• Pes: 11,7 kg\nDurant els primers mesos del nadó, el Cabàs Cot S és el bressol perfecte per sortir a passejar.\nLa nansa de transport del Cot S està col·locada al llarg de la capota per transportar-la i col·locar-la més fàcilment sobre el xassís del cotxet.\nEl cabàs Cot S està equipat amb un matalàs d’escuma suau i agradable que permet la correcta posició tombada del nadó, mentre que la capota amb la finestra de malla inserida ofereix una seguretat i protecció UPF50+ contra els raigs del sol.\nAmb un teixit de folre interior que és tan càlid i còmode com el cotó, el nostre Cot CYBEX Gold no només és ampli, sinó que també ofereix un lloc còmode i protegit perquè el nadó dormi migdiades durant el dia.\nDes del naixement fins als 6 mesos (aprox.)\nPes: màx 9 kg\nRedueix les forces davant d’impactes laterals. Combina l’estructura d’absorbir energia per reduir les forces fins a un 25% aprox. en comparació amb la mateixa cadira sense el LSP integrat\nGràcies a la capota de mida XXL, protegiràs el teu petit davant dels raigs del sol\nEl reposacaps s’ajusta en 11 posicions diferents per poder adaptar-se al creixement del teu fill. Serà molt intuïtiu gràcies a la guia de l’arnès integrat\nTé un pes de 3,8 kg de manera que podràs transportar-lo sense cap tipus d’esforç\nPots col·locar-lo al xassís del Balios S Lux sense esforç\nCompta amb un reductor per a nadons que garanteix el descans i posició ergonòmica del teu nadó fins que arribi als 60 cm.\nDes del naixement fins als 24 mesos aprox.\nMides: 45 – 87 cm\nPes: Màx. 13 kg\nEdat: des del naixement fins als 24 mesos aprox.\nPorta xumet Forest Floor blue\nFunkybox To Go Blanca estrelletes\n10.90€ Afegeix a la cistella\nPorta xumet Dark grey\nBossa tèrmica blau marí


Pati Obert - Escola Llebetx\n26/06/2022 de 11 h a 21 h\nCamí de Sant Gervasi, s/n\nActualment hi participen les escoles: Ginesta, Llebetx, Canigó, l'Arjau i Ítaca i es compta amb la col·laboració de l'Associació de Veïns del Tacó, l'AMPA de l'escola Llebetx, l'AMPA de l'escola Canigó i l'Associació de Veïns del Barri de Mar i l'AMPA de l'escola Ítaca, respectivament, que s'encarreguen del bon funcionament i bon ús de les instal·lacions.\nAmb el PATI OBERT es dóna resposta a la demanda ciutadana de disposar de més zones lúdiques, de joc i esportives, i s'aconsegueix que disminueixin els actes vandàlics associats a un ús inapropiat de l'espai.\nEscola Llebetx: Diumenges d'11 a 21 h\nEscola Ginesta: Dissabtes i diumenges de 16 a 20 h i al juliol de 17 a 21 hores.\nEscola Canigó: Diumenges de 10 a 20 h\nEscola Arjau: Divendres de 18:30 a 21 hores (de març a setembre, excepte al juliol i agost de 2022, que estarà tancat), dissabtes i diumenges d'11 a 21 h\nEscola Ítaca: Diumenges de 10 a 20 h\nA l'agost tancat, no hi ha aquest servei.\nNo es permet l'entrada d'animals.\nNo es pot fumar en tot el recinte.\nNo es poden consumir begudes alcohòliques.\nNo embruteu l'espai i feu servir les papereres.\nNo es pot fer ús de cap vehicle a motor.\nMascareta obligatòria per a infants + 6 anys\nRespecteu la distància de seguretat (1,5 m)\nRenteu les mans dels infants abans i després de jugar al pati\nNo compartiu les joguines\nEls elements de joc s'han d'utilitzar individualment, excepte membres d'una mateixa unitat familiar\nDiumenges d'11 a 21 h\nObertura a partir del 8 d'octubre de 2021.\nSi coincideixen en cap de setmana, els següents dies festius, el Pati Obert romandrà tancat:\n1 de gener (2022)\n6 de gener (2022)\nDissabte de Carnaval (26-02-2022)\nDiumenge de Carnaval (27-02-2022)\nEl mes de juliol no hi haurà servei de "Pati Obert" a l'ESCOLA L'ARJAU, per obres previstes a l'estiu.\nA l'agost tancat, no hi ha servei de "Pati Obert", en cap escola.\nEnllaç informació web d'Educació de l'IMET, PATI OBERT\nRSS dels actes\nConsulta tots els actes relacionats amb:\nEducació, Activitats en família, Activitats esportives


CNMV - Índexs de referència\nReglament Delegat (UE) 2020/1818 de la Comissió de 17 de juliol de 2020 pel qual es complementa el Reglament (UE) 2016/1011 de Parlament Europeu i de Consell pel que fa als estàndards mínims aplicables als índexs de referència de transició climàtica de la UE i els índexs de referència de la UE harmonitzats amb l'Acord de París.\nReglament Delegat (UE) 2020/1817 de la Comissió de 17 de juliol de 2020 pel qual es complementa el Reglament (UE) 2016/1011 de Parlament Europeu i de Consell pel que fa a el contingut mínim de l'explicació de la manera en què la metodologia dels índexs de referència reflecteix els factors ambientals, socials i de governança.\nReglamente Delegat (UE) 2020/1816 de la Comissió de 17 de juliol de 2020 pel qual es complementa el Reglament (UE) 2016/1011 de Parlament Europeu i de Consell pel que fa a l'explicació inclosa en la declaració sobre el índex de referència de la manera en què cada índex de referència elaborat i publicat reflecteix els factors ambientals, socials i de governança.\nReglament d'Execució (UE) 2019/482 de la Comissió, de 22 de març de 2019, pel qual es modifica el Reglament d'Execució (UE) 2016/1368, pel qual s'estableix una llista dels índexs de referència crucials utilitzats en els mercats financers, de conformitat amb el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell.\nReglament Delegat 2018/1646 de la Comissió, de 13 de juliol de 2018, pel qual es completa el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell, en allò referent a les normes tècniques de regulació sobre la informació que s'ha de facilitar en la sol·licitud d'autorització i en la sol·licitud d'inscripció registral.\nReglament Delegat 2018/1645 de la Comissió, de 13 de juliol de 2018, pel qual es completa el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell en allò referent a les normes tècniques de regulació relatives a la forma i el contingut de la sol·licitud de reconeixement davant l'autoritat competent de l'estat membre de referència i de la informació presentada en la notificació a l'Autoritat Europea de Valors i Mercats.\nReglament Delegat 2018/1644 de la Comissió, de 13 de juliol de 2018, pel qual es completa el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell en allò referent a les normes tècniques de regulació que determinen el contingut mínim dels convenis de cooperació amb les autoritats competents de tercers països els marcs jurídics i les pràctiques de supervisió dels quals hagin estat reconeguts com a equivalents.\nReglament Delegat 2018/1643 de la Comissió, de 13 de juliol de 2018, pel qual es completa el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell, en allò referent a les normes tècniques de regulació destinades a especificar el contingut de la declaració sobre l'índex de referència que ha de publicar l'administrador d'un índex de referència, i els casos en què es requereixen actualitzacions.\nReglament Delegat 2018/1642 de la Comissió, de 13 de juliol de 2018, pel qual es completa el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell, en allò referent a les normes tècniques de regulació que precisen els criteris que les autoritats competents han de tenir en compte a l'hora d'avaluar si els administradors d'índexs de referència significatius han d'aplicar determinats requisits\nReglament Delegat 2018/1641 de la Comissió, de 13 de juliol de 2018, pel qual es completa el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell, en allò referent a les normes tècniques de regulació que especifiquen la informació que han de facilitar els administradors d'índexs de referència crucials o significatius sobre la metodologia utilitzada per determinar l'índex, la revisió interna i aprovació de la metodologia i els procediments per realitzar-hi canvis substancials.\nReglament Delegat 2018/1640 de la Comissió, de 13 de juliol de 2018, pel qual es completa el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell en allò referent a les normes tècniques de regulació destinades a especificar els requisits de governança i de control aplicables als contribuïdors supervisats.\nReglament Delegat 2018/639 de la Comissió, de 13 de juliol de 2018, pel qual es completa el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell, en allò referent a les normes tècniques de regulació destinades a especificar els elements del codi de conducta que han d'elaborar els administradors d'índexs de referència que es basen en dades de càlcul aportades per contribuïdors.\nReglament Delegat 2018/1638 de la Comissió, de 13 de juliol de 2018, pel qual es completa el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell en allò referent a les normes tècniques de regulació destinades a especificar la manera de garantir que les dades de càlcul siguin adequades i verificables, així com els procediments interns de vigilància i verificació dels contribuïdors, de l'establiment dels quals s'hauran d'assegurar els administradors d'índexs de referència crucials o significatius quan les dades de càlcul els aporti una funció operativa.\nReglament Delegat 2018/1637 de la Comissió, de 13 de juliol de 2018, pel qual es completa el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell en allò referent a les normes tècniques de regulació sobre els procediments i les característiques de la funció de vigilància.\nReglament d'Execució (UE) 2018/1557 de la Comissió, de 17 d'octubre de 2018, pel qual es modifica el Reglament d'Execució (UE) 2016/1368, pel qual s'estableix una llista dels índexs de referència crucials utilitzats en els mercats financers, de conformitat amb el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell.\nReglament d'Execució (UE) 2018/1106 de la Comissió, de 8 d'agost de 2018, pel qual s'estableixen normes tècniques d'execució relatives a les plantilles per a la declaració de compliment que han de fer pública i conservar els administradors d'índexs de referència significatius i no significatius, de conformitat amb el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell.\nReglament d'Execució (UE) 2018/1105 de la Comissió, de 8 d'agost de 2018, pel qual s'estableixen normes tècniques d'execució en allò referent als procediments i formularis per al subministrament d'informació per les autoritats competents a l'Autoritat Europea de Valors i Mercats d'acord amb el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell.\nReglament Delegat (UE) 2018/67 de la Comissió, de 3 d'octubre de 2017, pel qual es completa el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell en allò referent a l'establiment de les condicions per avaluar les conseqüències del cessament o la modificació d'índexs de referència ja existents.\nReglament Delegat (UE) 2018/66 de la Comissió, de 29 de setembre de 2017, pel qual es completa el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell, a fi d'especificar com s'ha de calcular l'import nominal dels instruments financers diferents dels derivats, l'import nocional dels derivats i el valor net dels actius dels fons d'inversió.\nReglament Delegat (UE) 2018/65 de la Comissió, de 29 de setembre de 2017, pel qual es completa el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell a fi d'especificar determinats elements tècnics de les definicions establertes en l'article 3, apartat 1, d'aquest Reglament.\nReglament Delegat (UE) 2018/64 de la Comissió, de 29 de setembre de 2017, pel qual es completa el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell, en allò referent a especificar com s'han d'aplicar els criteris de l'article 20, apartat 1, lletra c), incís iii), per avaluar si determinats esdeveniments tindrien conseqüències significatives i adverses per a la integritat del mercat, l'estabilitat financera, els consumidors, l'economia real o el finançament de les llars i les empreses en un o diversos estats membres.\nReglament d'Execució (UE) 2017/2446 de la Comissió, de 19 de desembre de 2017, pel qual es modifica el Reglament d'Execució (UE) 2016/1368, pel qual s'estableix una llista dels índexs de referència crucials utilitzats en els mercats financers, de conformitat amb el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell.\nReglament d'Execució (UE) 2017/1147 de la Comissió, de 28 de juny de 2017, pel qual es modifica el Reglament d'Execució (UE) 2016/1368, pel qual s'estableix una llista dels índexs de referència crucials utilitzats en els mercats financers, de conformitat amb el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell.\nReglament d'Execució (UE) 2016/1368 de la Comissió, d'11 d'agost de 2016, pel qual s'estableix una llista dels índexs de referència crucials utilitzats en els mercats financers, de conformitat amb el Reglament (UE) 2016/1011 del Parlament Europeu i del Consell.


“Volem trencar la barrera que diu que la cançó d’autor no és per a tots els públics” | L'Informador\n“Volem trencar la barrera que diu que la cançó d’autor no és per a tots els públics”\nPublicat a 11 de maig de 2019 el 7:00. Escrit per Juan Antonio Cloquell\nEl mite de la cançó d’autor i pare de múltiples himnes, Paco Ibáñez, va omplir dissabte passat el Gran Teatre de Xàtiva en el seu concert al Festival Música i Lletra (MiL). Aquest cap de setmana, el darrer del MiL, actuaran els referents del folk valencià, Miquel Gil i Mara Aranda, en un doble concert, hui, en el que tots dos presenten disc. Ahir tenia lloc la nit més roquera amb la cantautora degana de la cançó basca Anari, i la revelació valenciana d’enguany, el premiat cantautor de la Safor, Carles Pastor. El MiL va començar divendres passat amb la festa de presentació amb el cantautor per a xiquets i grans Dani Miquel. També es va celebrar la final del MiL Descobreix en el que el duo valencià format per Laura Esparza i Carlos Esteban i la seua cançó “Ones” va guanyar. Hem parlat amb Feliu Ventura, director tècnic del festival.\nEl darrer va ser un cap de setmana replet d’actes al MiL. Quin és el balanç?\nA nivell artístic estem molt contents tot i que vam tindre problemes per la pluja i vam traslladar el certamen MiL Descobreix al hall del Gran Teatre. Al final, el que semblava un problema greu es va convertir en un bon començament de festa, amb la participació de molts xiquets i xiquetes al concert de Dani Miquel i a la posterior votació del certamen. Els concerts de la nit van ser d’una gran qualitat amb Roger Mas i Clara Peya, que porta un discurs artístic molt impactant. A més, per primera vegada al festival vam fer un intermedi entre les actuacions per oferir la consumició gratuïta patrocinada per La Socarrada, oferint un espai de distensió molt positiu.\nUn cap de setmana que es va completar amb l’èxit de Paco Ibáñez.\nVa ser una actuació de dues hores amb un ple absolut al Gran Teatre. Era la seua primera vegada a Xàtiva i va ser el resum perfecte del que va ser el cap de setmana.\nA destacar, també, la presència dels més menuts en la vesprada de divendres.\nVolem trencar la barrera que diu que la cançó d’autor no és per a tots els públics i ho vam demostrar ja que els més menuts van gaudir de les cançons i, amb un molt bon criteri, van atorgar el seu propi guanyador.\nPel que fa al propi MiL Descobreix, quina ha estat l’acceptació?\nVa ser un certamen amb una qualitat artística molt bona, amb gent de València i, fins i tot, de Màlaga. Laura Esparza i Carlos Esteban van ser els guanyadors amb la seua proposta anomenada “Ones”.\nPodem dir que el festival ja s’ha convertit en tot un referent de la cançó d’autor?\nPense que sí. Anem poc a poc i cal una miqueta més. Açò no és immediat ni ràpid i el públic anirà creixent, convertint-nos en un festival de referència a tot el país.\nAquest dissabte conclou el festival amb Mara Aranda i Miquel Gil. Per què recomanes als nostres lectors a gaudir d’aquests concerts?\nSón dos presentacions de disc amb unes propostes que conjuguen la música més d’arrel dintres de la cançó d’autor. És la nit més folk, sobretot amb el concert de Miquel Gil que és tot un referent de la nostra música.\n(Imatge de Juan Miguel Morales).


Crida electoral de Crida Comunista – Crida Comunista\n22 Abril, 2019 22 Abril, 2019 crida comunista\nCrida electoral de Crida Comunista\nNosaltres, comunistes, considerem que l’únic canvi real per als explotats i oprimits és la revolució i consisteix en un derrocament radical de la classe dominant, que en les condicions actuals és la gran burgesia financera i monopolista.\nPer tant, els principals problemes del poble no es resoldran en unes eleccions celebrades en el marc de les institucions d’aquesta gran burgesia, dins del seu Estat basat en la negació del dret a la lliure determinació dels pobles i amb les seves regles del joc.\nAquest tipus d’eleccions només permeten una participació periòdica, precedida d’una campanya desequilibrada on els grans partits, finançats pels poderosos i amb el suport dels grans mitjans de comunicació juguen amb avantatge i marquen el debat. A més, la llei electoral és descaradament desproporcionada.\nSabem, però, que molta gent vol anar a les urnes per “expressar-se”. En aquestes condicions, l’abstenció dels sectors més conscients i combatius, equivaldria a apartar-se dels reptes de l’actual conjuntura política i no ajudaria a reforçar la consciència revolucionària.\nAfirmem que cal afrontar de manera activa i conscient les eleccions, en tots i cadascun dels àmbits (generals, europees i municipals), i convidem la gent a que es faci sentir a les urnes rebutjant les polítiques reaccionàries dels grans partits del règim i donant suport a aquelles opcions favorables a l’alliberament de classe i nacional que defensin els plantejaments més radicals en cada cas.\nSense negar el retrocés que comportaria una majoria parlamentària de les tres forces més reaccionaries (Vox, PP, Cs), ens oposem a simplificar el debat com si tot quedés reduït a “dretes i esquerres”. Seria un error que les classes treballadores votessin les llistes del PSOE-PSC. El vot de censura que va portar Pedro Sánchez al Govern va apartar el PP, després d’una colla d’anys calamitosos, especialment per als mes pobres, i marcats per les polítiques repressives i centralistes. Però Pedro Sánchez no representa una fiable alternativa democràtica i rupturista. Vol fer creure que votant ho arreglarem tot, quan nosaltres, en canvi, volem que cada vegada hi hagi més gent conscient de la impossibilitat de materialitzar qualsevol “canvi” profund a través de les institucions burgeses. No podem oblidar que les polítiques del PSOE han estat i són pro imperialistes, pro burgeses, pro centralistes, pro monàrquiques i reaccionàries en molts terrenys. De tot plegat, en els darrers decennis, n’hem tingut reiterats exemples. Per altra banda, com molts ja han fet notar, el PSOE contempla el dilema d’aliar-se amb Cs per aixafar-ho tot. Fins i tot, en el cas bastant improbable que fes govern amb Unidas Podemos, caldria estar atents als excessos de la seva gestió governamental i plantar-li cara a traves de la lluita.\nEn Comú Podem presenta un programa amb reivindicacions democràtiques i socials sentides i enarborades pels sectors més actius del poble treballador i al voltant de les quals organitzem les principals batalles actuals: millors serveis públics; manteniment i millora del sistema de pensions; retirada de la reforma laboral per restablir la força vinculant del convenis col·lectius, garantir la causalitat en la contractació, eliminar l’acomiadament lliure i ampliar els drets sindicals; modificació del sistema fiscal en benefici de les rendes salarials i gravant, per contra, les rendes del capital; política pública d’habitatge i regulació dels lloguers; reconeixement del dret a la lliure determinació; etc. Son demandes que compartim i previsiblement estaran en el centre de les futures mobilitzacions, tot i que en trobem a faltar d’altres, com per exemple l’oposició al pagament del deute de l’Estat. Ens preocupa, en canvi, que En Comú Podem alimenti somnis electorals dient que la seva participació en el govern garantirà que tot això prosperi. Com és habitual en les propostes de tipus socialdemòcrata, en Comú Podem, igual que fa el PSOE, en lloc de posar sobre la taula la impossibilitat de materialitzar qualsevol “canvi” profund a través de les institucions burgeses i d’oferir-se com a vincle per organitzar les futures lluites, vessa falses il·lusions entre la població, legitimant el sistema. Si Unidas Podemos fa govern de la mà del PSOE, més enllà de quines siguin les seves intencions, serà esclau de l’oligarquia, com ho ha estat Syriza a Grècia. És impossible revertir del tot les actuals polítiques oligàrquiques sense modificar el sistema de relacions socials i conquerir la sobirania nacional en tots i cadascun dels àmbits. Això no evita, certament, que lluitant puguem assolir alguna millora puntual, però dependrà de la capacitat d’organització i mobilització de la gent.\nLes eleccions es faran mentre avança el judici dels presos per el referèndum de l’1 d’Octubre. El judici, per una banda, vol atemorir, desmobilitzar i abatre el nostre poble i desballestar les seves organitzacions. Per l’altra, vol enfortir l’autoritat de l’Estat monàrquic espanyol per prolongar el règim del 78.\nAlgunes persones que ara són jutjades es presenten de candidates. Aquest es un aspecte que des del nostre punt de vista caldrà tenir present, en especial en les eleccions al Parlament Europeu.\nEn les darreres eleccions al Parlament de Catalunya vam donar suport a la CUP i ho farem de nou, en molts pobles i ciutats, en les eleccions municipals. En fer balanç d’aquelles eleccions autonòmiques, assenyalàvem dues mancances de la CUP: 1/ la baixa capacitat d’organitzar i atreure els treballadors de la indústria i els serveis i 2/ els frens a l’hora d’eixamplar la base de la candidatura . Afegíem que era possible reduir aquests dèficits incorporant sectors provinents de Procés Constituent i Podem Catalunya, entre d’altres.\nDes d’aleshores, hem assistit a distintes vagues generals i a grans mobilitzacions, mentre es produïen fugides des de l’àmbit dels comuns, a causa de la seva manca de compromís en la lluita d’alliberament nacional. Res d’això ha estat aprofitat per una CUP incapaç de convertir-se en el pal de paller per forjar candidatures combatives en tots els àmbits electorals, a excepció del municipal.\nLa candidatura del Front Republicà ha estat un intent precipitat per pal·liar aquests dèficits. Nosaltres parlàvem, ja feia mesos, d’aixecar un GRAN FRONT REPUBLICÀ, DEMOCRÀTIC I PATRIÒTIC. Proposàvem una organització àmplia i inclusiva, capaç de teixir aliances; no un Front republicà esquifit com el que al final s’ha construït. Però aquesta és la realitat amb la que ara ens trobem i ja no la podem modificar fins després de la contesa electoral.\nCridem a participar activament en les futures eleccions al Parlament Espanyol, al Parlament europeu i en les municipals.\nSuggerim votar les candidatures partidàries de l’alliberament de classe i nacional que qüestionin el règim del 78 de la manera més radical en cadascuna de les conteses.\n• Entenem aquestes eleccions com un moment particular d’una llarga lluita del nostre combat revolucionari per el poder republicà, democràtic i popular.\nEntrada anterior El feixisme dels nostres dies\nEntrada següent Primer de Maig, ajuntem-nos i alcem-nos!


DIARI D'UN GAT ASSASSÍ - EL RETORN. FINE, ANNE. Libro en papel. 9788418733499 Librería +Bernat ,Magatzem de Cultura de Barcelona


Doble títol per a la llançadora de javelina Níria Pascual - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nDoble títol per a la llançadora de javelina Níria Pascual\nredacció 03.08.2019 | 23:42\nDos ors per a Níria Pascual arxiu particular\nDos ors per a Níria Pascual\nLa llançadora de javelina anoienca Níria Pascual va assolir el títol de campiona d'Espanya de seleccions autonòmiques formant part de Catalunya en el certamen disputat a Pamplona. D'aquesta manera, tancava una quinzena molt bona, ja que havia accedit a la cita estatal després d'haver quedat campiona de Catalunya de l'especialitat.\nAixí, en el campionat català, Pascual va vèncer amb un llançament de 47,81 metres amb el qual va dominar tota la prova. A Pamplona, va ser quarta, amb un tir de 46,81 que va permetre-li donar 13 punts valuosos a l'equip català,que es va acabar imposant a les formacions de Madrid i de Castella i Lleó.\nRuiz de la Prada fa el salt a l'hoteleria .\n«El repte a mitjà termini és assolir el campionat».\n«Podríem ser els primers a entrar a la final del mundial».


Art. No.: 30-2000233W1


Els estudiants d'enginyeria sortiran igual de preparats tot i el confinament - Ona Bages\nInici Bages Els estudiants d’enginyeria sortiran igual de preparats tot i el confinament\nEls estudiants d’enginyeria sortiran igual de preparats tot i el confinament\nImatge d'arxiu de l'EPSEM. - FOTO: ACN\nEls estudiants d’enginyeria no sortiran de la universitat menys preparats a causa del confinament. Així ho afirma el professor d’Enginyeria Mecànica de l’EPSEM, Esteve Peña. Creu que davant l’estat d’emergència sanitària, els alumnes compensen no poder anar al campus amb aprendre mecanismes per suplir-ho.\nUna de les parts claus dels estudis d’enginyeria mecànica i d’automoció a la Politècnica de Manresa són les pràctiques. Amb l’estat d’alarma, els alumnes les han de fer des de casa fent tots els passos previs a la seva execució física.\nEl professor de l’EPSEM, Esteve Peña\nEl fet que els alumnes busquin les eines per poder fer tots els processos pel seu compte els dona una competència que els estudiants que hagin fet les pràcitques a l’escola d’enginyeria no tenen. Això fa que, fins i tot, en alguns casos puguin sortir més preparats que altres anys.\nPel seu compte, Peña descarta fer examens als joves i per avaluar-los els farà desenvolupar articles publicats en revistes de prestigi sobre enginyeria.


ENS DIVERTIM I APRENEM: Conferència de fruites i verdures!!\nConferència de fruites i verdures!!\nDijous passat va ser la conferència de la Cintia, li tocava les fruites i les verdures. Amb la seva mare ens van explicar quines fruites i verdures es podien menjar segons l'estació de l'any, i totes les vitamines que ens aporten al nostra cos, i després vam fer un joc molt divertit.\nBenvolgudes famílies de les Maduixes i les Carbas...\nTransports i Pirates\nTomàquets i Maduixes a P5!\nZebres i Pops a P5!\nL'Oriol ens convida a esmorzar.\nTardes en família: La mama de l'Asier ens visita\nDivendres passat dia 11 de maig vam celebrar la di...\nA P5 arriba una serp!!\nAniversari de la Lucía\nSant Ponç 2012\nMalabaristes a P4\nConferència dels Cavalls\nColònies P4 i P5- Avui dimarts\nBon dia a tots i totes Els Pirates de Can Ribas ja...\nTardes en família: La mama i el germà de l'Hugo en...\nPRIMER DIA A CAN RIBAS\nColònies P4 i P5\nAquest passat dimecres dia 2 de maig, els alumnes ...\nLa Caputxeta Vermella i .... .... i l'Aneguet Llei...\nAvui és l'aniversari del Xavi Zuferri


5" Blue Celestite Crystal Geode - Madagascar For Sale (#70831) - FossilEra.com\n5.5" Blue Celestite Crystal Geode - Madagascar\n4.4" Sky Blue Celestite Crystal Geode - Madagascar\n5" Blue Celestite Crystal Geode - Madagascar\nThis is a 5" wide geode filled with sky blue Celestite crystals from Madagascar. The majority of the crystals within the geode have beautiful transparency and color. Comes with an acrylic display stand.\n4.1" Crystal Filled Celestite "Egg" Geode - Large Crystals!\n4.3" Crystal Filled Celestite "Egg" Geode - Madagascar


GREAT PLACE TO GHOST HUNT!!!!! - Trans-Allegheny Lunatic Asylum, Weston Traveller Reviews - TripAdvisor\nGREAT PLACE TO GHOST HUNT!!!!! - Trans-Allegheny Lunatic Asylum\n“GREAT PLACE TO GHOST HUNT!!!!!”\n4,207 - 4,211 of 4,306 reviews


The Shred Alert and gear for it :: Team Fortress 2 Általános témák\n2013. febr. 23., 13:23\n2013. febr. 23., 13:29\n2013. febr. 23., 13:32\nApophis eredeti hozzászólása:\n2013. febr. 23., 13:34\n2013. febr. 23., 13:35\nMy Thoughts... eredeti hozzászólása:\nLegutóbb szerkesztette: [101st SPC] Wowie; 2013. febr. 23., 13:36\n2013. febr. 23., 13:44\nKözzétéve: 2013. febr. 23., 13:23


Escola Municipal de Música de Berga: Es signa el conveni per al Conservatori de Música dels Pirineus\nEs signa el conveni per al Conservatori de Música dels Pirineus\nPuigcerdà ha acollit aquest divendres la signatura del conveni que regula la relació entre el mateix municipi, el de Berga i La Seu d’Urgell en la posada en marxa del Conservatori de Música dels Pirineus en què les tres ciutats seran les responsables del nou centre educatiu musical.\nLa signatura s’ha fet amb la presència dels tres alcaldes i les direccions de les escoles municipals de música de les tres ciutats. Segons els mateixos implicats, aquest conveni és una peça clau per tal que el Departament d’Ensenyament aprovi la segona fase del projecte ja que articula com funcionarà un centre que tindrà tres seus en tres ciutats diferents.\nUna vegada superada aquesta fase, la Generalitat de Catalunya signarà un nou conveni amb l’Ajuntament de Berga, que serà el titular del nou centre, per permetre l’obertura del centre el curs 2014-2015.


Entrevistes inèdites i exclusives a Enrique Vila-Matas, realitzades per la periodista cultural Anna Mª Iglesia. Un referent imprescindible per a tots els lectors d'un dels escriptors més importants en llengua castellana.\nEl naixement de l'art contemporani s'explica com una investigació detectivesca. El cos del delicte: l'obra Élevage de poussière (1920). Els principals sospitosos: Marcel Duchamp i Man Ray. El mòbil: convertir l'artista-mèdium en artista-Mides.\nSeguint els passos de Sebald a través de les seves obres, en paral·lel a episodis clau de la història d'Europa, Cristian Crusat s'endinsa al cor del vell continent per trobar-se ni més ni menys que amb Cronos devorant els seus fills.\nAquesta introducció als diaris íntims de 10 escriptores com Idea Vilariño, Alejandra Pizarnik o Susan Sontag revela la gran distància entre el jo privat i el jo social de les dones.\nEl flâneur s'ha convertit en una icona cultural, però ¿i les flâneuses? Aquest estudi crític revisa la història de les dones «passejants» amb mirada contemporània i recull els drets a què van obrir pas, encara no del tot consolidats avui.\nEstudi del simbolisme de la imatge de l'ull en les diferents cultures i religions. L'ull en la mitologia, del poeta i crític d'art Juan Eduardo Cirlot (Barcelona 1916-1973) és el germen del seu posterior Diccionari de símbols.


1196. Testament de Dalmau de Delfià, que pren per marmessors el seu senyor Ramon de Rabós. Biblioteca de Catalunya - (Ampliar)\nSegells municipals de Rabós. Publicats a "Geografia general de Catalunya", Joaquim Botet i Sisó, 1908-1918 - (Ampliar)\nLa fil·loxera de la vinya. "Revue horticole", 1895. Bibliothèque de la Société nationale d'horticulture de France - (Ampliar)\nFelip II (1527-1598). Viquipèdia - (Ampliar)\nFaçana de Sant Julià de Rabós. Viquipèdia - (Ampliar)\nCreu i vista de Rabós d' Empordà. 1918. Josep Salvany i Blanch. Biblioteca de Catalunya - (Ampliar)\nDolmen de Comes Llobes de Pils. Viquipèdia - (Ampliar)\nCasa de la cantonada de la plaça. Viquipèdia - (Ampliar)\nDolmen de Dofines. Viquipèdia - (Ampliar)\nAbsis amb merlets de Sant Julià de Rabós. Viquipèdia - (Ampliar)\nCarrer de l'església de Rabós. Viquipèdia - (Ampliar)\nL'Orlina des del Pont de Rabós. Viquipèdia - (Ampliar)\nEsglésia de Sant Julià de Rabós. Viquipèdia - (Ampliar)\nActes municipals de l'Ajuntament de Rabós. 1845. Generalitat de Catalunya - (Ampliar)\nÀngel Serrat Gibert, tastavins de Rabós. 1989. Miquel Ruiz. CRDI - Ajuntament de Girona - (Ampliar)\nHistòria. L’origen del nom de la població alguns autors l'atribueixen a la proliferació d’un animal salvatgí, com altres llocs anomenats la Rabosa o el Raboser. En canvi, el nom "Orlina", el riu que passa per Rabós, prové d’or. Segons el tractat de geografia de Catalunya escrit pel jesuita Pere Gil (1551-1622), s’explica que dels tres rius de Catalunya dels quals s’extreia or eren el Segre, el Tordera i l’Orlina.\nEsglésia de Sant Julià de Rabós. Segle XIV. Viquipèdia - (Ampliar)\nLa primera referència textual que esmenta Rabós és un document del 935 sobre la consagració de la segona església coneguda de Sant Quirze de Colera. En precisar el territori dominat pel monestir s’hi fa constar que un dels límits era el camí que menava a Delfià i Rabós (“strata qui pergit ad Dalfianos sive Rabidoso”). L’any 1072 s’enregistrava la donació feta per Berenguer Reinart de Quermançó al bisbe Berenguer d’un mas a Vilanova o a qualsevol altre lloc on té béns, amb motiu d’haver estat admès a la canònica de la Seu el seu fill Dalmau. El bisbe promet concedir-li, a la mort de Berenguer Reinart, l’església de "Rabidonis", en feu de la Seu gironina.\nL’any 1127 consta l’existència d’un cavaller anomenat Ramon Ademar de Rabós, que tenia drets sobre l’església de Sant Esteve de Pedret. Ramon de Rabós, potser descendent de l’anterior, prestà homenatge al bisbe Guillem, l’any 1229, per la meitat del delme de la parròquia de Vilajuïga que tenia en feu de l’Església de Girona.\n02/08/1402. Venda atorgada per Miquel Genís, àlies Coma, de Rabós, a favor de Ponç Illes, del mateix lloc, d’una peça de terra. Se salva el dret per mitja vessana de Pere de Pradell i per l’altra, de l’ofici de l’infermeria del monestir de Sant Quirze de Colera. Fons Ajuntament de Girona - (Ampliar)\nEl 1242 el noble Ramon d’Empúries, fill del comte Hug V d'Empúries i de Sibil·la de Palau, vescomtessa de Bas, va vendre, en franc i lliure alou, al monestir de Sant Quirze de Colera i en el seu nom al seu abat Bernat, la vila de Rabós. Amb aquest fet el monestir no sols aconseguia la senyoria alodial, sinó que tingué la facultat d’exercir jurisdicció temporal a la vila i terme de Rabós i d’aquesta forma esdevingué castell termenat. L’any 1263 el comte Ponç Hug d’Empúries confirmava els béns que tenia el monestir i prometia defensar-los en cas de guerra.\nEl 1362, en una relació de les esglésies de la diòcesi de Girona, hi apareix la de Sant Julià de Rabós. El delme dels fruits de l’església de Sant Julià, que era dividit en tres parts, pertanyia als abats de Sant Quirze de Colera, com a senyors directes del terme i parròquia. Almenys des del segle XVI l’abat percebia una d’aquestes parts; una altra la rebia el sagristà de Rabós i la tercera era per al benifet anomenat "dels Tres Reis" fundat a la parròquia de Sant Pere de Figueres.\nEl 1592, a petició del rei Felip II, el papa Climent VIII ordenà la incorporació de la comunitat de Sant Quirze de Colera al monestir de Sant Pere de Besalú. L’any 1835 amb la desamortització dels béns eclesiàstics, les propietats de l’antic monestir passaren a mans de particulars. El 1879 va ser el primer poble de la comarca que va rebre la plaga de la fil·loxera, que acabà arressant totes les vinyes. Abans de l’arribada d’aquest insecte, el 1860, el poble arribava als 550 habitants i després de morir-se les vinyes, algunes no foren replantades i emigraren molts veïns. Des d'aquells moment, la població ha anat mimvant, arribant a 178 l'any 2019.\nSant Romà de Delfià. Viquipèdia - (Ampliar)\nDelfià. L'entitat de població de Delfià comprèn diverses masies al sector sud del terme de Rabós. El 2005 hi havia 18 habitants. El centre, on hi ha l’església de Sant Romà, és a 3 km del cap de municipi. Una bona part del territori són vinyes; també hi ha cereals i farratge, i espais coberts de garrigues, que segurament no es tornaren a conrear després de la fil·loxera.\nL’església de Sant Romà de Delfià, entre l’Orlina i la carretera de Rabós a Garriguella, documentada al segle XII, és sufragània de la parròquia de Santa Eulàlia de Noves, de Garriguella. Cap el 1691 ja no consta en el llistat de parròquies. Per la seva estructura, podria ser una construcció del segle XI, segurament de la segona meitat. Tot i que el primer esment del lloc de Delfià és documentat en l'acta de consagració de Sant Quirze de Colera l'any 935, no es troba una referència directa de l'església de Delfià fins a les Rationes decimarun dels anys 1279 i 1280, i que figura posteriorment com a parroquial en els nomenclàtors de la diòcesi del segle XIV.\nEsglésia de Sant Romà de Delfià. Segle XI. 1989. Joan Segur. CRDI - Ajuntament de Girona - (Ampliar)\nÉs un temple de petites dimensions d'una sola nau amb absis semicircular capçat a llevant. La nau està coberta per una volta rebaixada de maó pla, de construcció tardana, mentre que l'absis presenta una volta de quart d'esfera. Aquest últim està obert a la nau mitjançant un doble arc de mig punt en gradació, amb les impostes motllurades. L'antic espai del presbiteri correspon a la sagristia actual. Els murs laterals de la nau presenten bancs d'obra correguts. La porta d'accés està ubicada al mur de migdia, i formada per dos arcs de mig punt adovellats en gradació, sense cap element decoratiu interessant. Damunt seu hi ha una finestra d'arc de punt rodó i doble esbiaix. La façana està rematada per una cornisa motllurada. El frontis presenta una única finestra de grans dimensions, de doble biaix i arcs de mig punt adovellats. A la part superior s'aixeca el campanar d'espadanya, format per dos arcs de mig punt rematats per una teulada a dues aigües. La construcció està bastida amb pedres desbastades i carreus, disposats en filades regulars i lligats amb morter de calç. L'interior està totalment cobert de calç.\nSitjar. El lloc de Sitjar, avui despoblat, és poc més d’un km al nord-oest del poble de Rabós, aigua amunt de l’Orlina. Havia estat un veïnat de masies disperses. Hi ha el pas de Sitjar, a l’Orlina, pel qual passava l’antic camí que, pel coll dels Belitres, menava als passos de la serra de l’Albera. Al Mas de Sitjar va néixer, al segle XI, Pere Rigald, que va ser el primer abat i fundador del monestir de Santa Maria de Vilabertran.\nVista de Rabós - (Ampliar)\nMonuments megalítics. Al terme municipal de Rabós es coneixen alguns megàlits, dels quals els més importants són el dolmen de les Comes Llobes dels Pils, el del Solar d’en Gibert, el de Coma de Felis, el de Dofines i el menhir anomenat la Pedra Dreta del Mas Roqué.\nEl dolmen del Solar d'en Gibert, també anomenat de la Devesa d'en Torrent, es pot datar entre el 3200 i 2700 aC. Consta d'un sepulcre de corredor amb cambra trapezoïdal curta, feta de lloses de pissarra, amb passadís de paret seca. Es poden veure restes del mur que tancava el sepulcre. La cambra, que amida 2 metres de llarg per 1,25 metres d'amplada i 1,82 d'alçada, es troba enfonsada al pendent de la muntanya. S'hi pot veure un túmul circular de pedres.\nEl de Comes Llobes dels Pils, que es troba seguint un camí que parteix del monestir de Sant Quirze i puja fins el coll de Plaja, el mas Pils i els passos fronterers, és un sepulcre de corredor de cambra pentagonal feta de lloses de pissarra, de les quals en manté dretes set i la coberta, i corredor de paret seca que es data entre 3200-3000 aC. Va ser identificat per Josep Antoni de Nouvilas el segle XIX, més tard Joaquim Botet i Sisó també en va donar notícia i el 1934 excavat amb uns bons resultats. El 1997 va ser objecte d'una restauració.\nVista del municipi de Rabós. 1989. Joan Segur. CRDI - Ajuntament de Girona - (Ampliar)\nEl Dolmen de Dofines està situat al coll del mateix nom, a certa distància del nucli urbà. Per arribar-hi, cal prendre la carretera que mena a Sant Quirze de Colera i a l'alçada del mas Mallol, enfilant per la carretera que mena a dalt la carena. Per l'entorn on es troba, es pot extrapolar que es tracta d'un sepulcre de corredor amb passadís estret. La seva cambra mesura 2,00 metres de llarg, per 1,20 d'amplada i 1,00 metres d'al&ccedilo;ada conservada.\nEl menhir del Mas Roqué, també conegut com la "Pedra dreta", és un monument megalític que data del 3000 aC. Està ubicat al costat de la carretera que porta del poble al monestir romànic de Sant Quirze de Colera, a uns 2 km del primer, poc després del trencant del camí que mena a Vilamaniscle. Rep aquest nom per la proximitat d'un mas homònim. És de pissarra, té dues bases, atès que està situat en una feixa i mesura 3,60 m d'alt. Al capdamunt s'hi havia col·locat una creu per cristianitzar aquest monument. Diu la llegenda que a causa de la seva profunditat si s'hi col·loca l'orella es pot sentir el mar.\n08/11/1031. Venda que fan Esperandéu i la seva esposa Tresgòncia a Rigau d'un alou situat al comtat de Peralada, al terme de Rabós (Rabedoso), indrets de Riera i Vall-llobera. Biblioteca de Catalunya - (Ampliar)\nSant Julià de Rabós. L'any 1072, en la dotació de Berenguer Reinart de Quermançó al seu fill Dalmau, esmentada abans, es fa referència a l'església de "Rabidonis". En les Rationes decimarum dels anys 1279 i 1280 apareix anomenada l'ecclesia de Rabidonibus i Rabedonibus, respectivament. A finals del segle XIII, en un document de compra per part de l'abat Berenguer de Vilatenim, apareix nomenada com Parrochia Sti Juliani de Rabadonibus. L'any 1362 apareix al "Llibre verd" de la seu de Girona.\nÉs una església d'una sola nau amb absis de planta semicircular. La nau presenta volta apuntada mentre que l'absis és cobert amb una volta de quart d'esfera. L'arc triomfal és format per un doble plec de mig punt en gradació amb la nau. Els murs laterals, de força gruix i rematats per una cornisa motllurada, presenten quatre capelles encastades i cobertes amb volta de mig punt, que no sobrepassen el gruix de l'estructura cap a l'exterior. Les dues capelles de la zona presbiteral presenten cornises de cavet, mentre que les de la nau estan arrebossades i pintades i varen ser afegides amb posterioritat. Al sud hi ha la sagristia, a la que s'accedeix a través d'una volta de mig punt que perfora el gruix del mur. Als peus del temple hi ha el cor, sostingut per un gran arc rebaixat bastit amb carreus desbastats, que es recolza als murs de la nau. El temple presenta quatre finestres d'arc de mig punt per il·luminar l'interior, tres són de doble esqueixada i l'altra d'un sol biaix, totes de mida gran.\nFesta major de Delfià, a Rabós. 1983. Igor Grabulosa. CRDI - Ajuntament de Girona - (Ampliar)\nLa façana principal, orientada a ponent, presenta un portal d'accés format per dos arcs de mig punt en gradació i timpà llis ubicat damunt una llinda gravada amb la inscripció "1313, ANNO DOMINI M CC XIII" i la representació esquemàtica de l'Anyell de Déu flanquejat per dos lleons rampants. Damunt la porta hi ha una finestra força gran, de doble esqueixada i arcs de mig punt. La façana està rematada amb un campanar d'espadanya format per tres pilastres cobertes amb dos arcs de mig punt. Tant damunt del campanar com de la resta del temple s'aixeca una gran obra de fortificació construïda a finals del segle XIV. El campanar està rematat per una corsera sostinguda per vuit falsos arquets triangulars damunt cartel·les.\nMés tardanament, damunt la fortificació s'aixecà un altre campanar d'espadanya d'un sol ull, arrebossat i pintat. La resta de la fortificació està força degradada, tot i que es conserva millor a la part de tramuntana i a l'absis, on el gran mur bastit damunt seu li dóna aparença de torre defensiva. Encara manté algun merlet rectangular, amb una petita espitllera al centre. El temple presenta els murs laterals bastits amb pedra desbastada disposada irregularment i lligada amb abundant morter de calç. La façana principal, en canvi, presenta un parament de carreus ben escairats, disposats formant filades regulars. L'interior del temple presenta tots els paraments de pedra vistos, exceptuant les dues capelles laterals i la volta de la nau principal, arrebossades i pintades de blanc.\nEvolució demogràfica de Rabós. Les dades dels anys 1497-1553 s'han estimat en base als focs: 1497, 11 focs; 1515, no hi ha dades; 1553, 19 focs. Les dades del període 1717-1981, corresponen a població de fet; a partir de 1990, població de dret. Dades recents extretes d'Idescat. - (Ampliar)\n"Poblats, Dolmens i menhirs. Els grups megalítics de l'Albera, serra de Rodes i cap de Creus", Josep Tarús i Galter. 2002. Diputació de Girona.\n"El dolmen de Coma de Felis (Rabós d'Empordà)". J. Tarús, J. Castells i altres. 1982. Cypsela núm. 4.\n"Dolmens de Comes Llobes de Pils i de Solar d'en Gibert". J. Tarús, J. Castells i altres. 1983. Generalitat de Catalunya. ISBN 84-5009-305-6.\n"Rabós d'Empordà". E. Serna, R.M. Moret. 2006. Quaderns de Revista de Girona. ISBN: 84-95187-92-2.\nEscut de Rabós.\nSituació del municipi de Rabós dins la comarca de l'Alt Empordà\nEsglésia de Sant Julià de Rabós d'Empordà. 1989. Joan Segur. CRDI - Ajuntament de Girona - (Ampliar)\nEl papa Climent VIII (1536-1605). Viquipèdia. - (Ampliar)\nPlanta i alçats del Dolmen de Coma de Felis. Font: "El Dolmen de la Coma de Felis", op. cit. - (Ampliar)\nDolmen del Solar d'en Gibert. Viquipèdia - (Ampliar)\nDenes d'or. Neolític final 3500-2200 aC. Dolmen del Solar d'en Gibert. Museu d'Arqueologia de Catalunya - Girona - (Ampliar)\nMenhir de Mas Roqué. Viquipèdia - (Ampliar)\n11/04/1176. Testament de Flandina, que pren per marmessors el seu marit, Joan de Sitjar i Gaubert, sacerdot de Rabós (entre altres); [...] disposa almoines per a Sant Julià de Rabós. Biblioteca de Catalunya - (Ampliar)\nCarrer del Pont de Rabós. Viquipèdia - (Ampliar)\nVista interior de l'església de Sant Julià de Rabós. 1918. Josep Salvany i Blanch. Viquipèdia - (Ampliar)\nCarrer Costa d'en Vinyes de Rabós. Viquipèdia - (Ampliar)\nCampanar de Sant Julià de Rabós. Viquipèdia - (Ampliar)\nActes municipals de l'Ajuntament de Rabós. 1880. Generalitat de Catalunya - (Ampliar)\n42º 22' 43" N\n3º 01' 43" E


Foment reclama que es mesuri el volum empresarial si es fa un recompte per la representativitat - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nFoment reclama que es mesuri el volum empresarial si es fa un recompte per la representativitat\nLa principal patronal catalana, Foment del Treball, va insistir ahir a reclamar que si cal arribar a un recompte per mesurar la representativitat de les patronals catalanes es tingui en compte el volum de facturació de cada companyia i el seu nombre de treballadors.\nEn un comunicat, Foment va deixar clar que manté la disposició al diàleg, però va reivindicar de nou que el recompte, en cas d'haver-se de fer, tingui en compte també factors com les exportacions i les importacions associades a cada companyia, així com la seva capacitat per generar ocupació al territori on estan implantades. Foment sosté que els criteris establerts en el decret aprovat pel Govern el 2015 «impedeixen determinar de forma correcta i ajustada a la realitat empresarial la quota de representativitat de sengles organitzacions empresarials».\nLa patronal que presideix Josep Sánchez Llibre fa aquestes consideracions en relació amb el conflicte que manté amb Pimec sobre la representativitat patronal, i després que l'organització liderada per Josep González rebutgés l'oferta d'elevar la seva representació del 25 al 35%, en veure-ho insuficient.


Buscando el norte: Na es això, companys, no es això. ""\nNo es eso, compañeros, no es eso.\nPara quien no lo sepa, el "Ball de Vells" es una tradición vallenca, recuperada hace unos años. En ella un grupo de actores hace una actuación satírica sobre los hechos más destacados de la ciudad en el último año. El Grupo del Teatro Principal se encarga de ponerla en escena. Transgresores y ácidos en la critica, (para mi gusto un tanto excesivas las alusiones al sexo. No soy un cicatero, pero si tenemos en cuenta que se dirige a un público familiar, creo que el excesivo recurso a este tema, para conseguir la sonrisa fácil, puede ser un tanto gratuito).\nLa parodia, como no puede ser de otra manera, gira siempre en torno a la gestión pública del municipio. Los políticos de la "Casa de la Vila" el capellán, personajes de la vida pública de la ciudad en general, son blanco de la sátira. Sana costumbre la de reírse de nosotros mismos.\nPero, y aquí viene el verdadero motivo de este escrito, el que suscribe piensa que la vida pública de los políticos acaba allá donde acaban los actos en los que actúan como tal. Su vida privada es suya. Cada uno de nosotros tiene su círculo de amistades, su pareja, su familia y su forma personal de emplear el tiempo libre, en lo que más les apetezca. Y quienes se dedican a la política también.\nRuanes, casco antiguo, Museo Casteller, ubicación de los nuevos centros docentes, Nit de Premis, presupuestos municipales, catalogación de edificios a preservar, centro logístico de Baiona... Muchos temas sobre los que satirizar, lo otro, lo de rebuscar en la vida familiar de los personajes públicos; me parece, como poco, nada elegante. Ese no creo que sea el sentido histórico de los versos satíricos del "Ball de Vells". Para hacer mera critica "rosa" ya tenemos esos programas televisivos, que tanto criticamos, pero que comienzo a dudar que no nos gusten. El GTP tiene gente, lo suficientemente inteligente, para no tener que echar mano de estos recursos.\nSuerte que nadie de los aludidos leerá esto. Seguro que si lo leyesen me crucificarían.\nQue nadie piense que mis afinidades, por cuestiones personales o políticas, con los criticados, me ha inducido a realizar este escrito, antes al contrario, es con quienes hicieron la critica con quienes he mantenido siempre mas relación, y afinidades\nPublicado por fermin en 22:12\nestic d'acord, tot i que de vegades hi ha gent que en públic ténen una actitut moral (que sovint volen imposar als altres) i en privat fan el contrari. No ho dic pel cas que comentes perquè jo no hi era i no ho vaig escoltar. Però soc dels que penso que, quan accedeixes a un lloc públic (polític) has de ser honrat, honest i conseqüent, i allò que facis en privat ha de ser congruent amb allò que exigeixes en públic. Ja sé que la realitat és la que és i és molt difícil, però uns mínims han de ser exigibles. Per altra banda, tens raó quan dius que la forma de fer la crítica ha de ser intel·ligent i no caure en vulgaritats que poden banalitzar el missatge que vols donar.\nEl que passa Joan, es que en el cas que ens ocupa, del que es parlava es de si aquest sur amb aquest, que si l'altre ho ha deixat amb el altre i coses així. I company, crec que no es això.\nDesprés de llegir el teu comentari sobre el Ball de Vells de Valls m’agradaria puntualitzar alguns aspectes del teu escrit:\n1) No és cert que el motiu principal de la representació sigui “hace(r) una actuación satírica sobre los hechos más destacados de la ciudad en el último año”. El Ball de Vells és un ball popular d'argument senzill i planer, i de llenguatge còmic, barroer, ple d'al•lusions eròtiques, gests obcens i paraules mal sonants (d’aquí les continues “alusiones al sexo”). Tracta de les batusses còmiques que sostenen una colla de matrimonis, malavinguts per raó de la diferència d'edat en cadascuna de les parelles. Els marits figuren ser vells xarucs, mentre que les dones són encara joves i eixerides. A les parelles els aconsellen al Senyor Rector, el Batlle i l’Agutzil (en el cas del Ball de Vells de Valls d’enguany, una monja, dues alcaldesses i una mossa d’esquadra). Aquestes autoritats queden en evidència a l'utilitzar mètodes corruptes i autoritàris per a solucionar les disputes (únic moment en que s’aprofita per satiritzar al voltant de la “gestión pública del municipio”).\n2) El Ball de Vells, per motius evidents, no “se dirige a un público familiar”. Entenc, però, que a prioiri ningú pot saber la naturalesa de l’espectacle (encara que sent el quart any que es representa, la majoria de gent ja ho sap). Caldria, doncs fer més explícit que es tracta d’un espectacle dirigit a públic adult per evitar malentesos i/o situacions incòmodes (una simple nota al programa de festes seria suficient).\n3) Puc compartir amb tu l’opinió (i la crítica) sobre el fet de que alguns versos estiguéssin relacionats amb la vida privada dels personatges públics. Però també cal dir que del teu escrit es desprèn que tota l’estona (com en “esos programas telivisivos”) es parlava de la seva vida privada i això, simplement, no és cert; si mal no recordo, tan sols un parell de versos feien referència a la vida privada de la Sra. Batalla i la Sra. Segú. Quedar-se amb l’anècdota d’un parell de versos també “me parece, como poco, nada elegante”.\n4) Per últim la frase més suculent de l’escrit: “Suerte que nadie de los aludidos leerá esto. Seguro que si lo leyesen me crucificarían”. Simplement et dic que no et dediquis a fer prediccions perque no les encertes i espero que per tu discrepar no signifiqui crucificar… oi que no?\nRes més… ah sí! Els que representen el Ball de Vells formen part del Grup del Teatre Principal i no del Grupo del Teatro Principal com, erròniament, esmentaves en el teu escrit.\nAnònim, no vull fer mes prediccions, no sigui que m'equivoqui, dic això perquè no se si tornaràs a passar per aquí, espero i desitjo que si.\nDel teu comentari es desprèn una certa crispació. Be, jo accepto les teves apreciacions, pot se si que després de quatre anys lla podem saber de quin pal va El Ball de Vells. Accepto el error comes en quan a la temàtica de la representació. Potser, o no tan potser, he pecat de poca documentació a l'hora de explicar de que anava aquesta tradició.\nBàsicament la meva critica anava dirigida al fet de barrejar la vida personal de personatges públics han aquest afers i amb això en dones la raó, no dic en cap moment que tos els vesos annexin amb aquesta direcció.\nLo de Grup..., Grupo..., no ho capto.\nSi tornes per aquí no cal que ho facis de forma anònima, con be veus, jo no ho faig. Si en coneixes, i sospito que si, saps de sobra que encaixo ve la critica, i mes quan cometo un error.\nNo es tracta de crispació sinó de discrepar que no es ben bé el mateix.\nEn termes generals, estem d'acord en la majoria de temes; només volia puntualitzar la naturalesa del Ball de Vells i fer avinent que les referències personals en el Ball de Vells de Valls d'enguany eren, segons la meva opinió, mínimes.\nContinuaré escrivint (quan ho cregui oportú) de forma anònima ja que és una opció que contempla el teu blog en el desplegable "Comentar como".\nSigui com tu vulguis.\nAquest lloc sempre acceptarà la critica i la discrepància\n27 de julio de 2008, 16:14\nHas vist el Ball de Vells d'enguany? Que t'han semblat? Esperem la teva crítica.\nSi no ho ha vist, recorda que per Sant Joan es torna a representar.


Holiday home in Ljungbyholm Brändebo Suècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHoliday home in LjungbyholmBrändebo, Brändebo, Suècia - Veure al mapaHoliday home in LjungbyholmVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióAl visitar Brändebo, vosté es sentirà com a casa a Holiday home in Ljungbyholm, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Holiday home in Ljungbyholm, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aparcament de cotxes són només algunes de les comoditats que fan que Holiday home in Ljungbyholm sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Holiday home in Ljungbyholm.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxes Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióneveraTV satèl•lit/cableempolles d'aigua de cortesiaplat de dutxa Idiomes ParlatsSuec Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més\nAllotjaments a Brändebo


RON BACARDI BLANCO DE 750 MLS 750 ML. – SuperAki\nRON BACARDI BLANCO DE 750 MLS 750 ML.\nAhorrar $ 48.50\n$ 149.50 $ 198


Tàrrega identifica amb codis QR dinàmics una vintena d'espais del Parc de Sant Eloi per donar informació al visitant\nPublicat el Dimecres, 17 Febrer 2016 14:00 Escrit per Redacció\nSistema de l'empresa targarina Dispromèdia i el fotògraf Jaume Solé que permet variar els continguts de l'enllaç sense inhabilitar el codi\nEl Parc de Sant Eloi, la principal zona verda urbana de Tàrrega, ha incorporat des d'aquesta setmana una xarxa de codis QR en 22 espais d'interès com monuments, places, fonts, la popular ermita i altres punts de la serra. Fent ús de qualsevol aplicació gratuïta de captura en mòbils o tauletes, els visitants obtenen informació instantània sobre aquests elements des d'una plataforma web del sistema QRView. En aquest cas, es tracta de codis QR dinàmics, els quals permeten actualitzar la informació al web sense que l'enllaç quedi inhabilitat. La iniciativa és fruit del fotògraf Jaume Solé i l'empresa targarina Dispromèdia, que han desenvolupat el projecte amb el vistiplau de l'Associació dels Amics de l'Arbre, entitat gestora del parc municipal, i l'Ajuntament de Tàrrega.\nEls codis QR físics, amb bany d'alumini\nEls codis QR físics instal·lats arreu del Parc de Sant Eloi han estat realitzats per Josep Castellana, mestre de forja targarí. Són suports metàl·lics perennes, als quals s'ha aplicat un bany d'alumini a prova de bretolades. Tot plegat assegura el caràcter permanent d'aquesta nova prestació multimèdia. El Parc de Sant Eloi, un dels emblemes de Tàrrega, aposta així per les noves tecnologies a l'hora de divulgar el seu patrimoni entre els visitants. Els 22 codis QR col·locats fins ara suposen la primera fase del projecte, el qual continuarà properament fins assolir la cinquantena d'espais senyalitzats. Val a dir que el sistema QRView també s'ha desenvolupat anteriorment en làpides del cementiri de Tàrrega.\nEnriquir la visita ampliant el coneixement del patrimoni\nS'ofereix així un nou al·licient a l'hora de visitar el Parc de Sant Eloi, espai públic amb més de cent anys d'història i que alberga gran riquesa natural i monumental. A més d'acollir una setantena de varietat d'arbres, la serra també exhibeix 'i preserva- nombroses restes arquitectòniques d'antigues construccions rurals de la comarca. Tanmateix, s'hi han erigit monuments, places i fonts en record d'efemèrides i persones que han deixat empremta en la història de Tàrrega. És per això que es considera el Parc de Sant Eloi com 'un museu a l'aire lliure'\nFotografies: L'alcaldessa Rosa Maria Perelló; el regidor de Medi Ambient, Josep Castelló; i el president dels Amics de l'Arbre, Jaume Aligué; han presentat avui aquesta nova eina amb el fotògraf Jaume Solé i portaveus de Dispromèdia


El tràfic del Port de Tarragona creix un 20% fins al novembre respecte a l'any anterior\nPublicat 20/12/2021 13:18CET\nEl tràfic del Port de Tarragona ha crescut un 20% fins al novembre respecte a l'any anterior, amb 28,8 milions de tones, i amb un conjunt de 2,5 de tones en escales de vaixells als molls tarragonins només el penúltim mes de l'any.\nSegons un comunicat de la infraestructura portuària d'aquest dilluns, les dades acumulades fins al novembre "col·loquen els tràfics en una situació molt semblant a la viscuda el 2018".\nEls líquids a granel han liderat el tràfic amb 1,7 milions de tones mogudes i un creixement del 23,4% respecte a l'any 2020, seguits de la càrrega general, amb un augment del 47,6%.\nPer mercaderies, els productes energètics encapçalen el creixement amb 1,7 tones mogudes i un augment del 32,3% respecte al 2020, mentre que els productes per a la construcció van créixer un 106% al novembre, amb 145.600 tones.\nEl mes de novembre "va suposar el tercer millor període de l'any en escales de vaixells al Port de Tarragona" amb un conjunt de 227 escales a molls tarragonins, per darrere dels mesos de setembre i octubre.


Nyoquis d'espinacs amb cansalada fumada i pinyons | Recepta de cuina de Yolanda grau - RECEPTES.CAT\nJoana M Garcés Riera\nUna bossa de brots tendres d'espinacs (125 grs.)\nFarina (175 grs. o una tassa i una miqueta més)\nCansalada fumada tallada a quadrets (1 tarrina)\nNata per cuinar (1 tetrabrik petit)\nTúrmix i complement de varilles -si en tenim- per tal de barrejar bé la massa de pasta.\nPrimer de tot, posem aigua a bullir, i quan estigui a punt, afegim els brots d'espinacs per escaldar-los -45 seg.-\nSeguidament, els passem a un bol a on el tindrem plè d'aigua amb glaçons -l'aigua ha d'estar freda per tal de conservar el color verd viu dels espinacs-\nEls escorrem bé i els passem pel túrmix\nQuan tinguem una textura similar al d'una pasta, els passem a un bol i afegim la clara d'ou, salem una mica i barrejem.\nA continuació, afegim la farina -una tassa i una miqueta més- de mica en mica i anem barrejan-t'ho tot bé.\nQuan tingui la consistència d'una massa, la deixem reposar durant 10 min.\nAmb la mateixa aigua a on abans hem escaldat els espinacs, la posarem de nou a bullir per coure la pasta fresca.\nDe mentres, podrem aprofitar per sofregir la ceba tallada petita, la salem, i quan estigui daurada incorporarem la cansalada fumada. Ho dorarem tot bé i a continuació afegim la nata, i salpebrem. Posarem un xorret de conyac i remenarem de tant en tant.\nMentres acabem de fer aquesta salsa, escamparem una mica de farina pel marbre, posarem la masa de pasta d'espinacs i la tallarem longitudinalment, intentant fer unes tires allargades amb les mans. Tallarem cada tira en bocins no massa grans i, quan tinguem la pasta tallada, la podrem ficar a l'olla d'aigua bullent. Quan surin, els deixem bullir durant 2-3 min.\nQuan la pasta estigui cuita, l'afegirem a la salsa que ja tenim feta i ho barrejarem bé durant 3-4 min.\nA part en una paella petita, posarem un grapat de pinyons, fins que estiguin torrats. Els afegim a la paella amb la pasta i la salsa, barrejem una miqueta més i ja es podrà servir.\nUna altra recepta del nostre amic Arguiñano, que trobo que últimament fa receptes força interessants, i crec que val la pena provar-les a casa. Jo li he posat el toc del conyac, però això és opcional.\nÉs un plat que atipa bastant -jo l'he fet plat únic-\nTambé podeu tallar la pasta, xafant-la prèviament -deixant-la plana- i tallar-la a quadradets. Potser d'aquesta manera quedarà més fina i no tindrem aquesta sensació d'atipament.\nEspinacs barrejats amb la clara d'ou\nMassa feta d'espinacs\nPasta crúa tallada en nyoquis\nSofregit de ceba i cansalada\nEtiquetes: Pasta fresca Afegir etiqueta\nEnllaça aquesta recepta: Receptes.cat/recepta649\nAixò és una elaboració molt interesant, he de provar aquests Nyoquis d'espinacs amb tota seguretat ...


Número del document CLT/1924/2017\nNúmero de control 17215064\nRESOLUCIÓ CLT/1924/2017, d'1 d'agost, de convocatòria per a la concessió de subvencions, en règim de concurrència competitiva, per al desenvolupament de projectes audiovisuals (ref. BDNS 358032).\nVista la Resolució CLT/1554/2015, d'1 de juliol, per la qual es dona publicitat a l'Acord del Consell d'Administració de l'Institut Català de les Empreses Culturals, pel qual s'aproven les bases específiques que han de regir la concessió de subvencions per al desenvolupament de projectes audiovisuals, modificades per la Resolució CLT/1588/2016, de 22 de juny, i per la Resolució CLT/1833/2017, de 24 de juliol;\nD'acord amb el que estableixen l'article 92.4 del Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovat mitjançant el Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, i l'article 6.3.a) de la Llei 20/2000, de 29 de desembre, de creació de l'Institut Català de les Indústries Culturals,\na) Les bases generals reguladores dels procediments per a la concessió d'ajuts en règim de concurrència, publicades mitjançant la Resolució CLT/2818/2015, de 26 de novembre (DOGC núm. 7014, de 9.12.2015), modificades per la Resolució CLT/1816/2016, de 21 de juliol (DOGC núm. 7170, de 26.7.2016).\nb) Les bases específiques de l'annex de l'Acord del Consell d'Administració de l'ICEC de 27 de maig de 2015, publicat mitjançant la Resolució CLT/1554/2015, d'1 de juliol (DOGC núm. 6911, de 13.7.2015), modificades per la Resolució CLT/1588/2016, de 22 de juny (DOGC núm. 7151, de 29.6.2016), i per la Resolució CLT/1833/2017, de 24 de juliol (DOGC núm. 7422, de 28.7.2017).\n—3 Les sol·licituds de subvencions i d'altres tràmits associats al procediment de concessió, justificació, modificació i revocació d'aquestes subvencions s'han d'efectuar i trametre per mitjans telemàtics, d'acord amb l'Ordre CLT/4/2013, de 2 de gener, per la qual s'aprova la tramitació telemàtica obligatòria dels procediments de concessió, justificació, modificació i revocació d'ajuts de concurrència pública (DOGC núm. 6297 de 21.1.2013), a través del portal gencat.cat: Informació, tràmits i serveis de la Generalitat de Catalunya (http://web.gencat.cat/ca/tramits). Des de la finestreta única de subvencions del Departament de Cultura (http://cultura.gencat.cat/subvencions) es pot accedir a la plataforma esmentada.\n—4 La dotació màxima de les subvencions previstes en aquesta convocatòria és de 850.000,00 euros, distribuïda en les anualitats següents: un import màxim de 765.000,00 euros amb càrrec a la partida 470.0001 del pressupost de l'Institut Català de les Empreses Culturals per a l'any 2017 i un import màxim de 85.000,00 euros amb càrrec al pressupost de l'any 2018. La dotació màxima es podrà ampliar depenent de les sol·licituds rebudes i de la disponibilitat pressupostària.\n—5 El període per a la presentació de sol·licituds és del 4 al 27 de setembre de 2017, ambdós inclosos.\n—6 L'òrgan instructor és l'Àrea de l'Audiovisual de l'Institut Català de les Empreses Culturals. La persona titular de la direcció de l'Institut elabora la proposta de resolució provisional, d'acord amb l'informe de la comissió de valoració corresponent, si escau, i l'eleva a la persona titular de la Presidència del Consell d'Administració de l'Institut Català de les Empreses Culturals.\nEn la publicació de la resolució o l'acord resolutori ha de constar que aquest no exhaureix la via administrativa i que es pot interposar recurs d'alçada davant la persona titular del Departament de Cultura en el termini d'un mes.


Book of Rodoreda, Mercè 9788484370482\nBenet i Jornet, Josep M., (adapt.)\nISBN: 8484370488 ISBN-13: 9788484370482\nOther Clients who bought La plaça del Diamant. , also bought:


(1.3/A) Atenció al client | ACRA - Associació Catalana de Recursos Assistencials\n(1.3/A) Atenció al client\nExpedient PT20170023. Convocatòria de formació transversal 2017-2018 subvencionada a través del Consorci per la Formació Contínua, SEPE Servicio Público de Empleo Estatal. Estan exclosos d'aquesta subvenció els treballadors de l'Administració Pública.\n5, 9, 11, 15, 18 i 23 d'octubre\nAnnex 1_Atenció al Client\n- Adquirir els coneixements, habilitats i destreses que permetin, a través de la comunicació, oferir una qualitat de servei i atenció al client.\n- Conèixer el procés de comunicació.\n- Adquirir destreses en el llenguatge no verbal i la comunicació oral.\n- Conèixer la tipologia de la comunicació escrita.\n- Desenvolupar pautes de conducta: l'escolta i les preguntes i una actitud positiva cap als clients.\n2.3. Tècniques d’ expressió oral\nPer formalitzar la inscripció al curs és imprescindible la següent documentació:\n- Annex d'inscripció complimentat,\n- Copia del DNI,\n- Copia de la capçalera de l'última nòmina (o document de demandant d'ocupació en el cas d'aturats -DARDO-)\nEs pot enviar al correu formacio2@acra.cat o portar-la a les nostres oficines al c/Calàbria, 236-240 de dilluns a dijous de 15:30 a 17:30 o divendres de 11:00 a 13:00\nLa data límit per a l’admissió de la documentació és el 03/10/2018 (sempre i quan hi quedin places disponibles) i no s’acceptaran sol·licituds que no es presentin amb la documentació pertinent.\nC/Calàbria, 236-240 (local 1)\nConsultor i formador empresarial especialitza en Gerència Empresarial Comercial i gestió d'equips humans. Executive MBA, Master en Project Management per EAE, expert en Supply Chain Management i Executive Coach.


Sofi pot ajudar a estalviar diners | CAT.centerar.org\nFelicitats: Vostè està prosperant en una cursa que ha entrenat molt i dur per. L'única pega: Els pagaments de préstecs estudiant graduat de l'escola costen més cada mes que l'arrendament d'un Audi.\nFer que sigui més fàcil per a tu amb Sofi.\nL'entitat de referència en línia estalvia als seus clients $ 14.000 de mitjana per al refinançament d'ambdós préstecs estudiantils federals i privats. I es pot començar nowby omplir un formulari en línia ràpida per trobar el seu ritme (només es triga uns 10 minuts).\nSofi no té taxes de sol·licitud o comissions d'obertura. A més de les baixes taxes d'interès (fixa les taxes d'3,50% a 7,24% TAE * amb el pagament automàtic), hi ha un munt d'extres que no ofereixen les institucions tradicionals, inclosa la protecció per desocupació ** i serveis de carrera (ja que mai se sap).\nTrobar nous ratewith un parell de pulsacions de tecles i remodelar el seu futur financer avui.\n* Les taxes fixes de 3,50% TAE (amb pagament automàtic) a 7,49% (sense pagament automàtic) en funció de termini del préstec seleccionat, el seu crèdit i altres factors. Vegeu els exemples APR i termes. Els residents de Nevada no són elegibles per a un préstec de refinançament en aquest moment, i préstecs a tipus variable no s'ofereixen a Ohio i Tennessee. Pocs sol·licitants qualifiquen per a la taxa més baixa. Per qualificar per a la taxa més baixa, ha de tenir un crèdit excel · lent i complir amb altres condicions. La seva taxa real estarà dins del rang de les taxes esmentades anteriorment i dependrà del termini que triï, incloent la puntuació de crèdit, l'ús del crèdit i de la història, anys d'experiència, ingressos i altres factors. Per al préstec de taxa variable Sofi, l'índex LIBOR a 1 mes s'ajustarà mensualment i es tornarà a amortitzar el pagament del préstec i pot canviar mensualment. APR per a préstecs a tipus variable poden augmentar després del seu naixement si l'índex LIBOR s'incrementa. El Sofi 0,25% de reducció de la taxa d'interès pagament automàtic que requereix estar d'acord per fer de principal i interessos mensuals per una deducció mensual automàtica des d'un compte de xecs o d'estalvis. El benefici discontinuará i perdre durant períodes en què no es paga per deducció automàtica d'un compte d'estalvis o de xecs.\n** Si vostè perd el seu treball per causes alienes a la seva compte, vostè pot demanar la protecció per desocupació. Sofi suspendrà els seus pagaments mensuals del préstec Sofi i proporcionar ajuda per aconseguir feina durant el seu període d'indulgència. L'interès se seguirà acumulant i serà afegit al seu saldo de capital al final de cada període d'indulgència. Els beneficis s'ofereixen en increments de tres mesos, i un límit de 12 mesos, en total, durant la vida del préstec. Per ser elegible per a aquesta assistència ha de proporcionar proves que ha sol·licitat i són elegibles per compensació per desocupació, i s'ha de treballar activament amb el nostre departament de serveis de cursa a buscar una nova feina. Si el préstec és co-signat la protecció per desocupació s'aplica quan tant el prestatari i el fiador perden la feina i complir amb les condicions.


Estrenen a Canet un cinema amb films per veure estirat - La Clau\nECONOMIA, CULTURA, TECNOLOGIES\nEl “Clap Ciné" promet ser el més confortable de Catalunya del Nord\nDimarts, 16 d'abril de 2019. 15:04h\nEl Clap Ciné de Canet, Catalunya del Nord © Clap Ciné\nAquest divendres, 19 d'abril, l'Ajuntament de Canet estrenarà tres cinemes agrupats al seu « Pujol de l'oci », a l'entrada de la vila pel costat de Perpinyà. Aqueix espai dissenyat per l'empresa Clap Ciné pot rebre els cinèfils estirats.\nDesprés de la clausura dels cinemes de poble als anys 1980, seguit per llur reemplaçament pels multicines als afores de les ciutats, Canet vol canviar la tendència. Aquest divendres 19 d'abril, la ciutat obre al seu « Pujol de l’oci » un espai amb tres sales, les obres del qual es van acabar al mes de març. Aquest nou lloc de projecció, que rebrà una quarta sala el 2020, és el més confortable de Catalunya del Nord. Amb 299 butaques són 188 per al seu gran vestíbul, està equipat amb tecnologia làser digital 4K, amb so Dolby Atmos. La seva àmplia habitació submergeix l'espectador en un bany de so amb 40 altaveus. Amb preus assequibles, oferirà una programació comercial, d’art i assaig i pel·lícules històriques proposades per l'associació Canétoiles.\nButaques i gandules, amb preus populars\nAquest nou cinema és un compromís de campanya del batlle de Canet, Bernard Dupont, a les eleccions municipals de 2014. Dissenyat per l’empresa Clap Ciné, compta amb unes anomenades butaques "club gran confort", així com gandules al primer rengle, per rebre els amants del 7e art en posició estirada. Aquest complex, que té també dos restaurants, s’afegeix al Clap Ciné Leucate, que es va inaugurar al Llenguadoc l’any 2011.


Convenio de colaboración entre la Generalitat, a traves de la Cosellería de Sanidad Universal y Salud Pública, y el Ayuntamiento de Alicante, para la prestación de asistencia sanitaria ambulatoria (Consultorio Auxiliar del Garbinet, Albufereta, etc) | Ayuntamiento de Alicante\nConvenio de colaboración entre la Generalitat, a traves de la Cosellería de Sanidad Universal y Salud Pública, y el Ayuntamiento de Alicante, para la prestación de asistencia sanitaria ambulatoria (Consultorio Auxiliar del Garbinet, Albufereta, etc)\nDña. Carmen Monzón Giménez, Consellera de Sanidad Universal y Salud Pública y D. Gabriel Echávarri Fernández, Excmo. Sr. Alcalde del Ayuntamiento de Alicante\nConvenio de colaboración entre la Generalitat, a traves de la Consellería de Sanidad Universal y Salud Pública, y el Ayuntamiento de Alicante, para la prestación de asistencia sanitaria ambulatoria (Consultorio Auxiliar del Garbinet, Albufereta, Playa de San Juan y Vistahermosa)


Art. 227. Relazione peritale.


Català i valencià - Ignasi Mora\nManel Arcos fa una història molt oral, tot i que amb una substanciosa bibliografia, sobre el fenomen del bandolerisme del segle XIX al País València. Aquest període l'han estudiat pocs i poc, i ens l'han venut per la via romàntica espanyola, ¡faltaria més! Arcos escriu els seus llibres, se'ls edita ell mateix, procura fer-ne presentacions arreu i se'ls ven en mercats ambulants.\nDissabte passat, a la mateixa petita vall on visc (uns 600 habitants), entre l'historiador Vicent Puig i aquest autor presentaren "El robatori de Benimassot". El darrer diumenge de febrer del 1874, una colla de trenta-quatre bandolers va irrompre en l'església de Benimassot –missa de sis de la matinada– per a consumar un robatori als més rics del poble... Manel Arcos (Oliva, 1965) és un apassionat explicant-se, la qual cosa atrapa l'atenció dels assistents a la presentació. I, a més a més, és un professional de la comunicació: llicenciat en Comunicació Audiovisual, redactor o guionista de Ràdio 4, RNE, Canal 9...\nLa cultura humil i en la llengua del país fa el seu camí sense comptar amb la col·laboració dels polítics actuals, d'esquena a nosaltres, els valencians. I l'hem de traure a la llum del dia, escampar el silenci que l'envolta, i demostrar així que la cultura de base valenciana existeix i la seua llengua és el català o valencià. Només cal esperar un canvi polític de debò, que tinga una alternativa al provincianisme més lamentable del PP. Aleshores totes aquestes iniciatives culturals que resisteixen amb una fermesa contundent i sense les queixes d'altres moments, esdevindran un fonament del nou temps de la cultura.\nCatalà o valencià, que l'Acadèmia Valenciana de la Llengua, per rotunda majoria, accepta en el seu diccionari que es tracta de la mateixa llengua. No ha guanyat ningú en l'absurda baralla sobre la unitat de la llengua, s'hi ha imposat la raó. I s'imposarà la raó en les files del PP i en els xiquets que empastifen parets. Els que estimaven la llengua pròpia dels valencians, ja ho sabien que el català i el valencià eren la mateixa llengua. I els que se sentien castellans i castellanistes, no repararan en raons lingüístiques, prou que tenen en compartir la catàstrofe econòmica. Tanmateix, estem iniciant un temps nou...


“La guerra no s’explica amb un fotograma, 90 línies o un minut de crònica” - Diari de Terrassa\nGervasio Sánchez a l'Arxiu Comarcal del Vallès Occidental, a Terrassa / Alberto Tallón\nCol·leccionar segells de capitals des de petit el va portar a descobrir la seva passió: viatjar, i què millor que amb el periodisme. El seu primer contacte amb la guerra va coincidir amb la carrera universitària, quan un viatge a Turquia enmig del cop d’Estat de 1980 va hipnotitzar-lo. Des de llavors, amb una càmera a la mà i aprenent sobre el terreny, Gervasio Sánchez ha viatjat arreu del món vivint la guerra en imatges. La seva passió l’ha portat a rebre nombrosos premis. El més recent és el IX Premi de Periodisme «Càtedra Manu Leguineche» per cobrir la pandèmia a Aragó, primera vegada que s’ha endinsat dins del periodisme local. Divendres va visitar l’Arxiu Comarcal de Terrassa per oferir la conferència “Maldita la guerra”, en una activitat organitzada per Xafa’t (Xarxa fotogràfica de Terrassa) dins del festival Emotiva.\nD’on va néixer la seva passió per la fotografia, i per què en blanc i negre? Va ser un procés evolutiu. Mai havia pensat portar la fotografia a nivell professional, només volia documentar el que veia. Vaig ser el meu propi mestre, i vaig cometre molts errors fins que vaig trobar-me amb els millors fotògrafs del món. A vegades, no em calia portar la càmera, només observant-los ja aprenia lliçons de vida.Gilles Peress, fotoperiodista francès, va ser la meva revelació i un abans i un després per la meva carrera. Vaig coincidir amb ell a Perú i va ser molt crític amb les meves fotografies. Em va dir dues coses claus: que havia de buscar la meva manera d’explicar les coses; i que fes les fotos en blanc i negre.\nCom explica la guerra a través d’imatges? La guerra no es pot explicar. Ningú veu la guerra igual, cadascú té la seva singularitat i la veu d’una manera. He parlat amb gent que ha viscut la mateixa guerra i me l’han explicat de manera completament diferent. La guerra no és un fotograma, no són noranta línies o 5.000 caràcters. No és una crònica d’un minut a la televisió ni a la ràdio. Són 24 hores de cada dia, mes, any i dècada. Fixa’t en Afganistan: país en guerra des de fa 41 anys, amb una mitjana de vida de 47 anys. Costa parlar amb algú que encara recordi el seu país en pau. Per què la gent dona suport als talibans? Perque imposaran la pau i l’ordre, encara que sigui un règim atroç. Els afganesos ho prefereixen abans que seguir amb més anys de guerra. No t’explicaran la guerra de la mateixa manera que te la podria explicar jo.\nCom es viu una guerra, i com decideix què capturar i què no? Les guerres sempre són horribles. He viscut moments molt durs i celebro que estic viu, quan amics no van tenir tanta sort. Mai m’he volgut quedar amb la part negativa de la guerra. Prefereixo capturar els moments després de l’horror i els bombardejos, fotografiar la felicitat després d’un tractat de pau. Vull veure com reneix la vida.\nCreus que les guerres han evolucionat, i també la manera d’explicar-les? Hi ha una evolució positiva pel que fa als sistemes de transmissió. La cobertura que vaig fer dels Balcans, on vaig passar-me mesos, hagués estat molt millor si l’hagués pogut narrar en directe. Ara és més fàcil cobrir les guerres, però això no vol dir que es cobreixin millor. S’han de cobrir amb la mateixa passió, rigurositat i actitud que fa 50 anys. Avui dia tenim mala salut informativa, el periodisme de qualitat ha passat a un segon lloc, tot i que les guerres segueixen sent igual de cruels.\nQuina és la vostra pròxima parada a escala internacional? El 30 d’octubre acabo de fer conferències i volo cap a Afganistan. Tinc 62 anys i segueixo amb la mateixa passió de sempre. Mai he anat a la guerra per rebre premis o fanfarronejar. Vaig sacrificar una feina estable per la llibertat de cobrir el que volgués, i seguiré fent-ho fins que pugui.\nQuè és per vostè el periodisme? I la fotografia? Un bon periodisme ha de desafiar els poders fàctics i mostrar a temps real el què passa, encara que molesti al poder. La fotografia ens ha de permetre entendre millor el món contemporani, convertir allò llunyà en proper.


Oriol Rossell, presente en el Fòrum Gastronòmic Girona’11 (10/02/2011) | Oriol Rossell\nLos próximos días 20 al 23 de Febrero, Oriol Rossell presentará sus productos a los asistentes al Fòrum Gastronòmic de Girona 2011. Será en la carpa ESPAI CAVA de Pimecava, situada en el Pabellón 1, al lado del Aula del Vino (Mercado del vino).\nTodos los asistentes podrán degustar entre otros las nuevas cosechas del Cava Gran Reserva y del Cava Reserva de la Propietat.\nEl espacio Ferial del Fòrum se ha convertido en el escaparate ideal dónde las empresas pueden mostrar sus novedades y productos más destacados a un público profesional y gourmet.