Cèdula i Cèdules habitabilitat + Certificat Energètic, Horta, Guinardó, Barcelona.\nDemanar Pressupost de Cèdules d'Habitabilitat\nEnllaços Cèdules Habitabilitat\nTornar Horta Guinardó\nPIC Informació Urbanística\nInformació Urbanística Barcelona\nArxiu Municipal Urbanística\nNormativas Urbanísticas Barcelona\nCèdula d'Habitabilitat i Certificat Energètic, Horta Guinardó.\nEl tiempo en Horta-Guinardó\nHorta Guinardó - Districte VII\nNou decret 141/2012, de 30 d'octubre condicions mínimes d'habitabilitat dels habitatges i la cèdula d'habitabilitat.\nProcés d'obtenció de la cèdula d'habitabilitat en el Districte de Horta Guinardó:\n1. Desplaçament de l'arquitecte a Horta Guinardó, a l'habitatge a certificar.\n2. Presa de mesures de les estances i espais de l'habitatge.\n3. Comprovació del compliment amb el decret d'habitabilitat. D.141/2012, cèdula d'habitabilitat Horta Guinardó.\n4. Càlcul de superficies i emissió de certificat d'habitabilitat per l'Arquitecte.\n5. Sol·licitud a la Generalitat de Catalunya de la cèdula d'habitabilitat a Horta Guinardó.\n6. Tramitació, vistat, taxes de la generalitat i IVA inclosos en el preu.\n7. Recepció a la bústia de la cèdula d'habitabilitat emesa per l'AHC.\n8. Demanar pressupost al formulari, resposta rápida. ó al Tel. 935 648 990 mòbil 617 17 00 48. sense compromís.\nMapa de serveis de cèdula d'habitabilitat a Horta Guinardó\nCèdula d'habitabilitat a Horta Guinardó\nCèdula d'habitabilitat Horta Guinardó\nDemanar Pressupost de cèdula d'habitabilitat a Horta Guinardó.\nAquí trobaràs la següent informació relacionada amb la cèdula d'habitabilitat a Horta Guinardó:\nPreu de la cèdula de habitabilitat Horta Guinardó.\nDefinició de cèdula d'habitabilitat Horta Guinardó.\nProcés d'obtenció de la cèdula d'habitabilitat Horta Guinardó.\nDecret que regula les condicions de la cèdula d'habitabilitat Horta Guinardó.\nEn quins tràmits es necessària la cèdula d'habitabilitat Horta Guinardó.\n¿ Quan caduca la cèdula d'habitabilitat Horta Guinardó ?\nDefinició de certificat d'habitabilitat Horta Guinardó.\nDuplicat o còpia de la cèdula d'habitabilitat Horta Guinardó.\n¿ Com saber si un habitatge té cèdula d'habitabilitat Horta Guinardó ?\nSol·licitar un DUPLICAT de cèdula d'habitabilitat Horta Guinardó.\nTramitació de la cèdula d'habitabilitat de primera ocupació Horta Guinardó.\nTramitació de la cèdula d'habitabilitat de segona i posteriors ocupacions Horta Guinardó.\nTermini de resolució a la sol·licitud de la cèdula d' habitabilitat Horta Guinardó.\nMotius per a la denegació de la cèdula d'habitabilitat Horta Guinardó.\nRegistre de les cèdules d'habitabilitat Horta Guinardó.\nHistòric de decrets reguladors de la cèdula d'habitabilitat a Horta Guinardó, Catalunya.\n¿ Quan és necessària la cèdula d'habitabilitat a Horta Guinardó ?\nMapa de servei de certificats d'habitabilitat a Horta Guinardó.\n1. Preu de la cèdula d'habitabilitat a Horta Guinardó, ¿Cóm faig la sol·licitud de presupost?:\nPer a obtenir pressupost és molt senzill, ha de seguir els següents passos:\nAccedir al nostre formulari i facilitar-nos les dades:\nNosaltres rebem les dades,\ncomprovem les característiques del seu habitatge consultant:\nLa seu del cadastre\nEl registre de cèdules d'habitabilitat de l'agència de l'habitatge de Catalunya a Horta Guinardó\nAmb les condicions li confeccionem el pressupost on li expliquem els passos i tràmits a realitzar\nL'Enviem al seu correu electrònic, sense cap cost ni compromís.\nEn el moment d'acceptarel pressupost concretem data i hora per a la visita de l'arquitecte.\nVídeo de cerca de dades del cadastre a Horta Guinardó\nVídeo de cerca de dades de l'AHC a Horta Guinardó\nAnar a l'index\n2. Definició de cèdula d'habitabilitat a Horta Guinardó, ¿Què és la Cèdula d'habitabilitat?:\nSegons l'article 8 del Decret, la cèdula d'habitabilitat, és el document administratiu que acredita que un habitatge compleix les condicions mínimes d'habitabilitat que preveu la normativa vigent i és apte per a ser destinat a residència de persones, sense perjudici que es desenvolupin altres activitats autoritzades.\n3. Procés d'obtenció de la cèdula d'habitabilitat a Horta Guinardó, aquí expliquem els passos principals:\nDesplaçament de l'arquitecte a l'habitatge a certificar, a Horta Guinardó.\nPresa de mesures de les estances i espais de l'habitatge .\nComprovació del compliment amb el Decret d'habitabilitat. D.141/2012 cèdula habitabilitat.\nCàlcul de superficies i emissió del certificat d'habitabilitat per l'arquitecte.\nSol·licitud a la Generalitat de Catalunya de la Cèdula d'habitabilitat Horta Guinardó.\nConcesió de la cèdula de habitabilitat emesa per l'AHC (Agència de l'habitatge de Catalunya).\n4. Decret que regula les condicions d'habitabilitat i la cèdula a Horta Guinardó:\nNou decret 141/2012, de 30 d'octubre, condicions mínimes d'habitabilitat dels habitatges i la cèdula d'habitabilitat.\nTipus de cèdula d'habitabilitat a Horta Guinardó:\nCèdula de primera ocupació. Destinada a habitatges de nova construcció. S'aplica l'anex 1.\nCèdula de seguna ocupació. Destinada a habitatges preexistents i construïts amb anterioritat a l'11 de agost de 1984. S'aplica l'anex 2.\nCédula de segunda ocupació. Destinada a habitatges preexistents i construïts amb posterioritat l'11 de agosto de 1984. S'aplica l'anex la disposició transitòria primera.\nCèdula de segunda ocupació. Destinada a habitatges dotacinals públiques. S'aplica l'anex 3.\nCèdula de primera ocupació de rehabilitació. Destinada a habitatges que han estat sotmesos a algun dels processos d’intervenció de rehabilitació o gran rehabilitació , descrits a l’annex 4, s’aplicarà l’annex 1 o el 2, amb les excepcions que es determinen a l’annex 4 esmentat.\n5. En quins tràmits és necessària la cèdula d'habitabilitat a Horta Guinardó.\nSegons l'artícle 11 del decret, y de conformitat amb la Lei 18/2007, de 28 de desembre, del dret a l’habitatge, per part de les empreses subministradores de:\nhan d'exigir la cèdula de habitabilitat vigent, vigent als usuaris finals perquè aquests puguin contractar els serveis, i n’han d’incorporar una còpia al seu expedient de contractació, tot això sense perjudici del compliment d’altres normes sectorials aplicables. En el cas d’habitatges amb protecció oficial destinats a primera ocupació, s’ha d’incorporar una còpia de la qualificació definitiva.\n6. ¿ Quan caduca la cèdula d'habitabilitat a Horta Guinardó ?\nLa vigència de la cèdula d'habitabilidad està en relacció amb l'any de concesió, las seva correspondència amb el decret d'habitabilidad vigent en el moment i si són de primera o segunda ocupación , a continuación les agrupem per decrets:\nCèdules d'habitabilitat de primera o segona ocupació i atorgades amb anterioritat al 2004, amb una vigència de 10 anys.\nCèdules d'habitabilitat de primera o segona ocupació i atorgades entre el 2004 i el 2012, amb una vigència de 15 anys.\nCèdules d'habitabilitat de primera ocupació atorgades a partir del 2013, amb una vigència de 25 anys.\nCèdules d'habitabilitat de primera ocupació de rehabilitació i de segona ocupació atorgades a partir del 2013, amb una vigència de 15 anys.\n7. Definició de certificat d'habitabilitat a Horta Guinardó, ¿Què és el certificat d'habitabilitat?\nEl certificat d'habitabilitat de segona ocupació, està signat per un arquitecte, s'emet després de la visita d'inspecció visual, en al quall es recullen les dades de l'habitatge a certificar i amb posterioritat a la comprovació en despatx del compliment dels criteris del decret d'habitabilitat.\nLa informació reflectida en el certificat es la següent:\nAdreça de l'habitatge certificat, arquitecte que signa el certificat, tipus d'immoble on es troba l'habitatge, referencia cadastral, nombre de peçes de l'habitatge, superfície útil i ocupació màxima de persones.\nEl certificat final d'obra i d'habitabilitat signat per la direció d'obra i la direcció d'execució, visats pels col·legis professionals corresponents. Estan destinats per habitatges de primera ocupació.\nEn la sol·licitud de cèdula d'habitabilitat que se realitza a l'Agència de l'habitatge de Catalunya, cal adjuntar el certificat d'habitabilitat.\n8. Duplicat o còpia de cèdula d'habitabilitat a Horta Guinardó .\nEl duplicat o còpia de la cèdula habitabilitat es pot sol·licitar mentre és vigent. Ho pot sol·licitar:\nUn Apoderat o Representant.\n9. Com Saber si un habitatge té cèdula habitabilitat a Horta Guinardó.\nCom a Arquitectes tenim accés a la plataforma de cèdula habitabilitat de l'Agència de l'habitatge de Catalunya.\n10. ¿Com puc sol·licitar un DUPLICAT de cèdula d'habitabilitat a Horta Guinardó?\nLi indiquem 2 opcions:\nDesplaçar-se personalment a l'AHC Agència de l'Habitatge de Catalunya y emplenar la sol·licitud.\nSi no desitja o no pot desplaçar-se li oferim fer-ho nosaltres:\nSol·liciti pressupost sense compromís accedint al nostre Formulari, i facilitant-nos les dades necessàries, també pot trucar al telèfon T. 935 648 990 ó 617 17 00 48.\nDesprés de l'acceptació del pressupost i a la recepció de la documentació necessària, realitzarem en el seu nom la gestió de sol·licitud de còpia o duplicat de cèdula d'habitabilitat a Horta Guinardó.\nAmb posterioritat vostè rebrà el duplicat de cèdula d'habitabilitat sol·licitada.\n11. Tramitació de la cèdula de primera ocupació per als habitatges a Horta Guinardó:\nDe nova construcció.\nprocedents d’una intervenció de rehabilitació o gran rehabilitació d’ediicis existents.\nLa cèdula d'habitabilitat de primera ocupació que s’atorga amb els paràmetres de l’annex 1 i la que correspon als habitatges procedents d’una intervenció de l’annex 4 s’ha de sol·licitar amb posterioritat a la comunicació prèvia a l’ajuntament de la primera utilització i ocupació de l’edifici, llevat d’aquells supòsits exempts, perquè es tracta de processos de rehabilitació o d’intervenció de l’annex 4 que no comporten modificacions de les condicions d’habitabilitat de què disposa l’habitatge.\nLa sol·licitud de cèdula d'habitabilitat s’ha de formular per via telemàtica o, si no pot ser, mitjançant l’imprès normalitzat i s’hi ha d’adjuntar el certificat final d’obra i d’habitabilitat amb els seus annexos, signat pel personal tècnic competent i amb el visat, només quan sigui preceptiu, del col·legi professional respectiu. També s’ha d’aportar còpia de la comunicació prèvia de primera ocupació als efectes d’acreditar la data de presentació davant l’ajuntament.\nEn els casos en què s’hagi produït la delegació que preveu l’article 26.5 de la Llei 18/2007, del 28 de desembre, del dret a l’habitatge, la cèdula de primera ocupació la tramiten i atorguen els ajuntaments que hagin acceptat la delegació, d’acord amb el procediment que estableix aquest article.\n12. Tramitació de cèdula habitabilitat per a segona i posteriors ocupacions a Horta Guinardó\nLa cèdula de habitabilitat per a segona i posteriors ocupacions se sol·licita per via telemàtica o, si no pot ser, mitjançant l’imprès normalitzat.\nPer sol·licitar la cèdula de habitabilitat s’ha de presentar un certificat d’habitabilitat, subscrit per un tècnic o tècnica competent, en el qual cal expressar que l’habitatge té les condicions d’habitabilitat exigides per aquest Decret.\nEn el cas d’habitatges construïts posteriorment al 1984 que no hagin obtingut anteriorment la cèdula de habitabilitat de primera ocupació, han de sol·licitar la cèdula i aportar un certificat d’idoneïtat acreditatiu de les condicions d’habitabilitat vigents en la data de finalització de la construcció i de les condicions de solidesa i seguretat actuals.\n13. Termini de resolució de cèdula habitabilitat a Horta Guinardó.\nEl termini per notificar l’atorgament o la denegació de la cèdula habitabilitat és de 30 dies hàbils des de la data de recepció en el Registre de la sol·licitud amb la documentació completa.\nSi en el termini fixat a l’apartat anterior no s’ha notificat resolució expressa, les persones interessades poden entendre estimada la sol·licitud d’obtenció de la cèdula habitabilitat per silenci administratiu positiu, circumstància que es pot acreditar de conformitat amb el que preveu l’article 43.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.\n14. Motius de denegació de la cèdula d'habitabilitat a Horta Guinardó.\nL’incompliment de les condicions mínimes d’habitabilitat dóna lloc a la denegació de la cèdula habitabilitat. També és motiu de denegació l’incompliment de les normes tècniques o les exigències bàsiques de compliment obligatori per als habitatges de nova construcció o per als sotmesos a una intervenció de rehabilitació o de gran rehabilitació.\nLa no-adequació als requeriments urbanístics no és causa de denegació de la cèdula habitabilitat. Només en el cas que l’Administració atorgant tingui coneixement d’aquesta circumstància, es farà constar la no-adequació en el document d’atorgament de la cèdula sens perjudici d’iniciar el procediment que habiliti la legislació urbanística a l’efecte de restaurar, si s’escau, la legalitat infringida.\nLa denegació ha de ser motivada, amb les raons de fet i la fonamentació jurídica.\n15. Registre de cèdula habitabilitat a Horta Guinardó.\nL’Agència de l’Habitatge de Catalunya ha de disposar d’un registre amb la base de dades relativa a les cèdules d'habitabilitat atorgades a Catalunya. De conformitat amb les dades d’aquest registre, es poden emetre certificats en què consti si els habitatges disposen de cèdula habitabilitat i, en cas afirmatiu, el seu contingut. L’accés a les dades del registre i l’emissió de les certificacions s’han de dur a terme d’acord amb el procediment que estableix la Llei de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú. otorgadas en Cataluña. De conformidad con los datos de este registro, se pueden emitir certificados en los que conste si las viviendas disponen de\nEls ens locals que s’acullin a la delegació prevista a la Llei 18/2007, del 28 de desembre, del dret a l’habitatge, també poden emetre certificacions sobre les cèdules d'habitabilitat corresponents als habitatges del seu terme municipal, de conformitat amb el que preveu l’apartat anterior.\n16. Històric de decrets reguladors de la cèdula d'habitabilitat aHorta Guinardó, Catalunya.\nEls decrets d'habitabilitat a catalunya són els següents:\nDecret 346/1983 de 7 de juliol, sobre el nivell d'habitabilitat objectiva exigit als habitatges.\nDecret 571/1983 de 28 de desembre, sobre modificiació del decret 346/1983 de 8 de juliol.\nDecret 129/1984 de 18 d'abril, sobre l'atorgament de la cèdula d'habitabilitat.\nDecret 274/1995 de 11 de juliol, sobre el nivell d'habitabilitat objectiva exigit als habitatges.\nDecret 314/1996 de 17 de setembre, de modificació del decret 274/1995.\nDecret 28/1999 de 9 de febrer, sobre requisits mínims d'habitabilitat en els edificis d'habitatge i de la cèdula d'habitabilitat.\nDecret 259/2003 de 21 d'octubre, sobre requisits mínims d'habitabilitat en los edificios d'habitatge i la cèdula de habitabilidad.\nDecret 55/2009 de 7 d'abril, sobre las condcions d'habitabilitat dels habitatges i la cèdula d'habitabilidad.\nDecret 141/2012 de 30 d'octubre, pel qual es regulen les concicions mínimes d'habitabilitat dels habitatges i la cèdula d'habitabilidad.\n17. ¿ Quan és necessària la cèdula d'habitabilitat a Horta Guinardó ?\nPrincipalment per a llogar o transmetre l'habitage (el notari exigirà la seva presentació en la transimisió), d'igual manera en el lloguer o la venda a més es requereix el certificat d'eficiència energètica.\n18. Decret 141/2012 de 30 d'Octubre en Horta Guinardó\nDecret 141/2012 de 30 d'Octubre\ncondicions mínimes d’habitabilitat y la Cèdula d'habitabilitat.\nCapítol I, Disposicions generals.\nArticle 1, Objecte\nArticle 2, Coordinació amb les ordenances de l’edicació municipals i les llicències urbanístiques\nArticle 3, Dades per incloure en els projectes tècnics a presentar per a l’obtenció de la llicència d’obres d’edificació\nArticle 4, Estàndard de superfície per persona i llindar màxim d’ocupació dels habitatges\nArticle 5, Manteniment de les condicions d’habitabilitat\nArticle 6, Principis generals de les intervencions de rehabilitació o gran rehabilitació d’edificis existents que es destinen a l’ús d’habitatge\nArticle 7, Activitat d’inspecció\nCapítol II, La cèdula d’habitabilitat.\nArticle 8, Definició\nArticle 9, Vigència i obligatorietat de la cèdula d’habitabilitat\nArticle 10, Supòsits d’exoneració de l’obligació de lliurar la cèdula d’habitabilitat\nArticle 11, Exigència de la cèdula d’habitabilitat per part de les empreses subministradores\nArticle 12, Contingut de la cèdula d’habitabilitat\nArticle 13, Competència per a l’atorgament de la cèdula d’habitabilitat\nArticle 14, Tramitació de la cèdula de primera ocupació per als habitatges de nova construcció i per als habitatges nous procedents d’una intervenció de rehabilitació o gran rehabilitació d’ediicis existents\nArticle 15, Tramitació de la cèdula d’habitabilitat per a segona i posteriors ocupacions\nArticle 16, Termini de resolució\nArticle 17, Denegació de la cèdula d’habitabilitat\nArticle 18, Revocació de la cèdula d’habitabilitat\nArticle 19, Registre de cèdula d’habitabilitat\nArticle 20, Informes del Consell de Qualitat, Sostenibilitat i Innovació de l’Habitatge\nRègim d’habitabilitat dels habitatges anteriors a la vigència d’aquest Decret\nSegunda, Cèdules sol·licitades amb anterioritat a la vigència d’aquest Decret\nTercera, Condicions d’habitabilitat aplicables a construccions de noves edificacions iniciades amb anterioritat a la vigència del present Decret\nCuarta, Adequació del Planejament urbanístic i les ordenances d'edificació a les determinacions d'aquest Decret\nQuinta, Adequació del model de la cèdula d'habitabilitat\nAnnex 1, Condicions mínimes d’habitabilitat dels habitatges preexistents, construïts amb anterioritat a l’11 d’agost de 1984\nApartat 1, Definicions\nApartat 2, Requisit d'habitabilitat exigibles als edificis d'habitatges\nApartat 3, Requisit d'habitabilitat exigibles als habitatges\nAnnex 2, Condicions mínimes d’habitabilitat dels habitatges preexistents, construïts amb anterioritat a l’11 d’agost de 1984\nApartat 1, Composició\nApartat 2, Accés\nApartat 3, Contrucció\nApartat 4, Superficie útil interior\nApartat 5, Peces\nApartat 6, Equip\nAnnex 3, Condicions mínimes d’habitabilitat dels habitatges dotacionals públicsCondiciones mínimas de habitabilidad de las vivienda dotacionales públicas\nAnnex 4, Condicions d’habitabilitat dels habitatges resultants de les intervencions de rehabilitació o gran rehabilitació d’edifici existent\nApartat 1, Definicions de les tipologies d'intervencions en d’edificis existents\nApartat 2, Requisits mínims en les intervencions d’edificis existents\na) habitatges de nova construcció, per als quals s’aplica l’annex 1..\nb) habitatges preexistents, construïts amb anterioritat a l’11 d’agost de 1984, per als quals s’aplica l’annex 2.\nc) habitatges preexistents, construïts amb posterioritat a l’11 d’agost de 1984, per als quals s’aplica la disposició transitòria primera.\nd) habitatges dotacionals públics, per als quals s’aplica l’annex 3.\nanar a l'index D141/2012\nCoordinació amb les ordenances de l’ediicació municipals i les llicències urbanístiques\nDades per incloure en els projectes tècnics a presentar per a l’obtenció de la llicència d’obres d’edificació\n3.1 En els plànols dels projectes d’habitatges de nova construcció o dels que hagin tingut modificacions a la superfície o alterin les condicions d’habitabilitat, s’hi ha de fer constar, per a cada habitatge, la superfície útil i el nombre d’estances i espais que conté, que han de complir less condicions d’habitabilitat previstes, que es classifiquen com a espais d’ús comú:\nsala d’estar (E), menjador (M) i cuina (C); com a habitacions (H); cambra higiènica (CH), espai destinat a l’emmagatzematge personal (EP), espai destinat a l’emmagatzematge general (EG), espais intermedis amb l’exterior (EI) i altres estances i espais interiors inclosos passadissos o distribuïdors (AP), així com la demostració gràfica de tots els paràmetres d’accessibilitat dels espais practicables.\n3.2 L’Agència de l’Habitatge de Catalunya i els ens locals poden delegar en els col·legis professionals competents per raó de la matèria les funcions públiques relatives a la comprovació documental i tècnica dels treballs realitzats pels professionals que certifiquen les condicions d’habitabilitat dels projectes d’habitatges esmentats a l’apartat anterior, de conformitat amb el que s’estableix a l’article 10.8 de la Llei de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.\nEstàndard de superfície per persona i llindar màxim d’ocupació dels habitatges.\n1 persona per habitació ≥ 5 m²\n4.2 Quan en les noves altes d’empadronament es detecti que es pot produir un excés d’ocupació sobre el llindar màxim establert en aquest Decret, les corporacions locals podran demanar a l’Agència de l’Habitatge de Catalunya les dades relatives a la cèdula d’habitabilitat dels habitatges que presumptament estan sobreocupats. L’Agència facilitarà la consulta per mitjans telemàtics, amb la finalitat que l’Administració local pugui iniciar, si escau, expedient sancionador d’acord amb el que estableix la Llei per al dret a l’habitatge.\nPrincipis generals de les intervencions de rehabilitació o gran rehabilitació d’edificis existents que es destinen a l’ús d’habitatge\na) Principi de no-empitjorament, pel qual la reforma que es proposa no pot empitjorar les condicions i requisits d’habitabilitat preexistents, inclòs quan la reforma que es proposa comporta la divisió de l’habitatge existent.\nd) Principi d’incompatibilitat, quan el requisit establert és d’impossible compliment perquè una part o la totalitat de l’edifici està protegit.\ne) Principi de millora, pel qual qualsevol criteri de flexibilitat només es pot aplicar parcialment i en la mesura que sigui totalment justificat que no cal aplicar íntegrament el requisit d’habitabilitat exigit.\n6.3 L’ens local competent per atorgar la llicència d’obres ha de ponderar la justificació dels criteris de flexibilitat emprats en el projecte a l’hora d’atorgar-la o denegar-la, i ha de fer menció expressa en la resolució de l’acceptació dels requisits d’habitabilitat afectats de l’exempció total o parcial, i en el cas que no sigui acceptat algun dels criteris de flexibilitat emprat en el projecte, o en el cas de denegació de la llicència per aquest motiu, caldrà que es justifiquin raonadament els motius pels quals no s’accepta la proposta de cada un dels requisits d’habitabilitat afectats. L’aplicació d’aquestes exempcions s’ha de posar en coneixement de l’Agència de l’Habitatge de Catalunya.\nl'Agència de l'habitage de Catalunya, els ens locals i les altres administracions competents poden procedir a la inspecció dels habitatges per comprovar-ne les condicions d’habitabilitat que exigeix aquest Decret.\nVigència i obligatorietat de la Cèdula d'habitabilitat\n9.1 Tots els habitatges han de disposar de cèdula d’habitabilitat, de conformitat amb aquest Decret. Aquesta cèdula té una vigència de 25 anys per als habitatges de nova construcció i de 15 anys per a les cèdules de segones ocupacions i de primera ocupació de rehabilitació.\n9.2 Els habitatges de nova construcció, els que hagin tingut modificacions en la superfície o s’hi alterin les condicions d’habitabilitat i els que hagin estat sotmesos a algun dels processos d’intervenció de rehabilitació o gran rehabilitació com a conseqüència d’haver sofert danys derivats de riscos col·lectius amb afectació catastròfica han de disposar de cèdula prèviament a la seva ocupació. En la resta de supòsits, i per tal que les persones transmitents puguin lliurar la cèdula als adquirents, de conformitat amb el que preveu l’article 26.2 de la Llei 18/2007, del 28 de desembre, del dret a l’habitatge, cal que els habitatges disposin de cèdula d’habitabilitat en el moment en què es produeixi la seva transmissió entre vius, lloguer o cessió d’ús, incloses les derivades de segones i posteriors transmissions.\n9.3 En cas d’habitatges promoguts sota qualsevol règim de protecció pública, la qualificació definitiva substitueix la cèdula d’habitabilitat de primera ocupació durant el mateix període de 25 anys. Un cop transcorregut aquest període des de l’expedició de la qualificació definitiva, les segones i posteriors transmissions requeriran l’obtenció de la cèdula d’habitabilitat..\nEn el supòsit de transmissió d’habitatges que no siguin de nova construcció, d’acord amb el que disposa la Llei 18/2007, del 28 de desembre, del dret a l’habitatge, les persones adquirents d’un habitatge poden exonerar de manera expressa les persones transmitents de l’obligació de lliurar-los la cèdula d’habitabilitat en els supòsits següents:\nQuan l’habitatge usat o preexistent hagi de ser objecte de rehabilitació o d’enderrocament. En el supòsit de rehabilitació, l’exoneració comporta l’obligació de presentar al fedatari públic autoritzant un informe emès per una persona tècnica competent, en què s’acrediti que l’habitatge pot obtenir la cèdula d’habitabilitat un cop executades les obres de rehabilitació necessàries per complir la normativa tècnica d’habitabilitat. En aquests supòsits els registradors han de fer constar, en una nota marginal a la inscripció, que l’habitatge transmès resta subjecte a l’execució de les obres de rehabilitació o d’enderrocament. Aquesta nota marginal es cancel·la amb la presentació de la cèdula d’habitabilitat un cop finalitzades les obres de rehabilitació o, en el cas d’enderrocament, amb la certificació municipal acreditativa de l’enderrocament realitzat amb un informe emès per una persona tècnica competent que confirmi l’enderrocament.\nQuan el destí de l’immoble o entitat objecte de transmissió no sigui el de l’ús com a habitatge, si el transmitent i l’adquirent ho reconeixen de manera expressa.\nQuan per causes excepcionals i degudament motivades les persones transmitents i adquirents acordin davant d’un fedatari públic el lliurament de la cèdula d’habitabilitat en un moment posterior a la data en què es produeixi l’acte de transmissió de l’habitatge, sempre que presentin al fedatarila sol·licitud de cèdula d’habitabilitat registrada, amb el certificat d’habitabilitat emès per una persona tècnica competent, que acrediti que l’habitatge reuneix les condicions necessàries per obtenir la cèdula d’habitabilitat de segona ocupació.\nExigència de la cèdula d’habitabilitat per part de les empreses subministradores\nDe conformitat amb la Llei 18/2007, del 28 de desembre, del dret a l’habitatge, les empreses subministradores d’energia elèctrica, aigua, gas, telecomunicacions i altres serveis han d’exigir la cèdula d’habitabilitat vigent als usuaris finals perquè aquests puguin contractar els serveis, i n’han d’incorporar una còpia al seu expedient de contractació, tot això sense perjudici del compliment d’altres normes sectorials aplicables. En el cas d’habitatges amb protecció oficial destinats a primera ocupació, s’ha d’incorporar una còpia de la qualificació definitiva..\nContingut de la cèdula.\n- Les dades identificadores de l’adreça i ubicació de l’habitatge\n- La superfície útil de l’habitatge i de les habitacions les estances i els espais que componen l’habitatge el llindar màxim d’ocupació la identificació i titulació de la persona tècnica que certifica l’habitabilitat..\nCompetència per a l’atorgament de la cèdula.\n13.1 L’Agència de l’Habitatge de Catalunya atorga la cèdula d’habitabilitat per mitjà dels serveis que tenen atribuïda la competència en cada demarcació territorial. També és atorgada pels ens locals interessats quan s’hagi produït una delegació de la competència d’atorgament de la cèdula d’habitabilitat a favor seu. L’efectivitat de la delegació requerirà que aquesta sigui acceptada expressament per cada ens local interessat. L’acord de delegació determinarà l’abast, la durada de la delegació i les facultats de direcció i control de competències que es reserva l’Agència.\nTramitació de la cèdula de primera ocupació per als habitatges de nova construcció i per als habitatges nous procedents d’una intervenció de rehabilitació o gran rehabilitació d’ediicis existents.\n14.4 En el cas que no s’aporti el certificat final d’obra i d’habitabilitat, els serveis de l’Agència de l’Habitatge o de l’ens local corresponent poden certificar, excepcionalment, l’habitabilitat, sempre que concorrin circumstàncies justificades que ho aconsellin, i ho hauran de posar en coneixement dels agents intervinents.\n15.3 Per sol·licitar la cèdula s’ha de presentar un certificat d’habitabilitat, subscrit per un tècnic o tècnica competent, en el qual cal expressar que l’habitatge té les condicions d’habitabilitat exigides per aquest Decret.\n15.4 En el cas d’habitatges construïts posteriorment al 1984 que no hagin obtingut anteriorment la cèdula d’habitabilitat de primera ocupació, han de sol·licitar la cèdula i aportar un certificat d’idoneïtat acreditatiu de les condicions d’habitabilitat vigents en la data de finalització de la construcció i de les condicions de solidesa i seguretat actuals.\nDenegació de la Cèdula d'habitabilitat\n17.1 L’incompliment de les condicions mínimes d’habitabilitat dóna lloc a la denegació de la cèdula d’habitabilitat. També és motiu de denegació l’incompliment de les normes tècniques o les exigències bàsiques de compliment obligatori per als habitatges de nova construcció o per als sotmesos a una intervenció de rehabilitació o de gran rehabilitació.\n18.1 La pèrdua de les condicions mínimes d’habitabilitat comporta la revocació de la cèdula d’habitabilitat, mitjançant el procediment corresponent amb audiència de la persona interessada, de conformitat amb el que estableix la normativa de procediment administratiu comú.\n18.2 La cèdula pot ser revocada per l’òrgan que la va concedir o, en els casos en què s’hagi produït la delegació, per l’ens local que hagi assumit la competència. En aquest darrer cas, l’ens local ha de posar en coneixement de l’Agència de l’Habitatge de Catalunya l’expedient de revocació, de conformitat amb el que disposa l’article 13 d’aquest Decret.\nInformes del Consell de Qualitat, Sostenibilitat i Innovació de l’Habitatge\n1. Les cèdules d’habitabilitat vàlidament obtingudes amb anterioritat a l’entrada en vigor d’aquest Decret mantenen la seva eficàcia durant el termini previst a la normativa vigent en el moment en què van ser concedides. per a les renovacions successives de la cèdula, s’han d’aplicar les disposicions que preveu aquest Decret. Les cèdules d’habitabilitat vigents a l’entrada en vigor d’aquest Decret no produeixen efectes respecte al nombre màxim d’ocupants que s’indica a la cèdula atorgada. El llindar màxim d’ocupació dels habitatges es determina, en tot cas, amb els paràmetres que es regulen a l’article 4.\n3. Els habitatges construïts o que hagin obtingut la cèdula a partir de l’11 d’agost de 1984, fins a la data d’entrada en vigor d’aquest Decret, poden obtenir-la o renovar-la de conformitat amb el procediment establert a l’article 15, si es compleixen els requisits següents:\n- Que es reuneixin i s’acreditin els requisits tècnics d’habitabilitat aplicables en la data d’obtenció de la llicència d’obres o, si s’escau, en la data de finalització de les obres de construcció, amb qualsevol mitjà probatori admès en dret per a la primera concessió de la cèdula.\n- Que es reuneixin i s’acreditin els requisits tècnics d’habitabilitat aplicables en la data d’expedició de la primera cèdula d’habitabilitat, en el cas que es tracti de renovació. En aquest cas, també es pot atorgar o renovar la cèdula d’habitabilitat si es compleixen els nivells exigits per als habitatges de nova construcció, a l’annex 1 d’aquest Decret.\nCèdules sol·licitades amb anterioritat a la vigència d’aquest Decret\nCondicions d’habitabilitat aplicables a construccions de noves edificacions iniciades amb anterioritat a la vigència del present Decret\n2. En el cas de projectes visats abans de l’entrada en vigor d’aquest Decret, i sempre que es demani llicència d’obres per iniciar la construcció abans d’un any des de la data del visat, les condicions mínimes d’habitabilitat exigibles als habitatges són les que estableix el Decret 55/2009, de 7 d’abril, sobre condicions d’habitabilitat dels habitatges i la cèdula d’habitabilitat. Quarta Adequació del planejament urbanístic i les ordenances d’ediicació a les determinacions d’aquest Decret Tots els instruments de planejament urbanístic i ordenances que s’aprovin inicialment a partir de l’entrada en vigor d’aquest Decret s’han d’adequar als requeriments mínims d’habitabilitat que s’hi estableixen. Cinquena Adequació del model de la cèdula d’habitabilitat Fins a l’entrada en vigor del nou model de cèdula d’habitabilitat que ha d’aprovar el departament competent en matèria d’habitatge, la cèdula s’atorgarà segons el model que regula l’annex 3 del Decret 55/2009, de 7 d’abril, sobre les condicions d’habitabilitat dels habitatges i la cèdula d’habitabilitat.\nAdequació del model de la cèdula d'habitabilitat.\n1. Es deroga el ecret 55/2009, de 7 d’abril, sobre les condicions d’habitabilitat dels habitatges i la cèdula d’habitabilitat, sens perjudici de la seva aplicació en els supòsits que preveuen les disposicions transitòries d’aquest Decret.\nEs faculta el departament competent en matèria d’habitatge per:\na) Adaptar el procediment d’atorgament de la cèdula d’habitabilitat a les disposicions que permetin simplificar i agilitar la tramitació de les sol·licituds, amb mitjans electrònics o similars.\nHorta Guinardó, 30 d’octubre de 2012.\nImatge de cèdula d'habitabilitat decret 141/2012\nCondicions mínimes d’habitabilitat dels habitatges de nova construcció\nl’habitatge que, sense ajustar-se a tots els requeriments de l’habitatge accessible, permet, a les persones amb mobilitat reduïda, l’accés i la utilització de manera autònoma dels espais d’ús comú, les habitacions, la dotació higiènica mínima i l’equip de cuina en les condicions definides a l’apartat 3.4.\nl’habitatge concebut de manera que faciliti la seva adaptabilitat a les necessitats canviants dels ocupants i que resti obert a la intervenció dels usuaris en la seva compartimentació.\nEspais intermedis amb l’exterior: els que, situats fora de l’envolupant tèrmic de la superfície habitable interior i que no disposin de calefacció ni refrigeració, puguin oferir una resposta versàtil i eficaç davant dels condicionaments tèrmics, acústics o de millora de les possibilitats d’estalvi energètic de l’habitatge en les diferents estacions climàtiques i orientacions. Es consideren espais intermedis amb l’exterior les galeries, les tribunes, els porxos i les terrasses cobertes.\nDotació higiènica obligatòria: és el conjunt d’aparells higiènics que correspon a un habitatge, segons el nombre d’habitacions.\nSuperfície útil interior: és la superfície compresa dins el perímetre definit per la cara interna dels tancaments de cada espai habitable. Del còmput de superfície útil, en quedarà exclosa la superfície ocupada pels tancaments interiors de l’habitatge, siguin fixes o mòbils, pels elements estructurals i per les canalitzacions o conductes amb secció horitzontal superior a 0,01 m², així com les superfícies de les zones amb una alçada lliure inferior a 1,90 m sota sostre horitzontal o a 1,50 m en els espais sota coberta amb pendent igual o superior als 45º. Quan l’habitatge es desenvolupi en més d’una planta, encara que hi hagi mitjans de circulació mecànica, aquests s’hauran de comunicar sempre per una escala interior i la superfície ocupada per l’escala interior es comptabilitzarà com a superfície útil.\nLlums directes: en els espais d’ús comú (excepte cuines) i les habitacions, qualsevol punt de la seva obertura obligatòria a l’exterior ha de tenir la visió, dins d’un angle de 90º la bisectriu del qual sigui perpendicular a la façana, d’un segment horitzontal de 3 m situat paral·lelament a la façana a una distància de 3 m. S’exclouen d’aquesta exigència els edificis que s’implanten en nuclis urbans antics amb carrers d’amplada inferior als 3 m. En aquest cas s’ha de justificar la llum directa resultant.\nTots els edificis plurifamiliars d’obra nova i els que resultin de la reconversió d’un edifici existent i d’obres de gran rehabilitació que afectin el conjunt de l’edi- fici han de disposar d’un itinerari accessible per accedir a cada un dels habitatges. Excepcionalment, en els casos d’impossibilitat tècnica i que l’entorn existent no ho permeti, s’haurà de garantir l’itinerari practicable o preveure espais suficients per poder instal·lar en el futur els productes de suport necessaris per disposar d’aquests itineraris.\n2.3 Escales. El nombre, les dimensions, la ventilació i les característiques de les escales han de respectar les exigències bàsiques de la regulació específica de seguretat en cas d’incendi i de seguretat d’utilització i accessibilitat dels edificis d’habitatges que determina la normativa vigent.\na) Els edificis plurifamiliars de nova construcció han de tenir ascensor si no són directament accessibles per a les persones amb mobilitat reduïda, excepte en els casos d’impossibilitat tècnica o econòmica regulats als apartats següents. A aquests efectes, per determinar la condició d’edifici plurifamiliar no es computen els habitatges de la planta d’accés.\nc) Així mateix s’admet que en els edificis que tinguin un màxim de dos habitatges en plantes diferents de la d’accés a l’immoble, la previsió d’espai pugui ser instal·lar una plataforma elevadora en lloc d’un ascensor. En aquest cas cal preveure un buit de dimensions mínimes 1,50 m × 1,50 m, per ubicar-hi una plataforma elevadora vertical o una escala d’amplada mínima 1,20 m en tot el recorregut per admetre una plataforma elevadora inclinada. El disseny dels espais i elements de la zona comuna i la distribució de portes han de preveure la continuïtat de la guia de la plataforma. En els casos de reserva d’espai per a l’ascensor o per a la plataforma elevadora previstos als apartats b) i c), el promotor haurà de fer-ho constar en el títol constitutiu del règim de comunitat de manera que en el cas que es decideixi posteriorment la instal·lació de l’element no sigui necessari modificar-lo.\n2.4.2 Segon ascensor. Els edificis d’habitatges de nova construcció han de disposar com a mínim de dos ascensors quan es compleixi qualsevol dels supòsits següents:\nPB+8 amb més de 16 habitatges per sobre PB. PB+9 o superior amb independència nombre habitatges.\nEls patis en planta permetran la inscripció d’un cercle de 3 m de diàmetre quan ventilin habitacions, i de 2,5 m de diàmetre quan ventilin cuines, banys o escales, i les superfícies mínimes seran, respectivament, de 9 m² i 6 m², les quals hauran d’augmentar-se, respectivament, en 1,80 m² i 0,90 m² per cada planta que s’afegeixi a les 3 plantes d’altura de pati. S’admetrà la inscripció d’un cercle d’1,80 m de diàmetre per ventilar i il·luminar caixes d’escales i cambres higièniques fins un màxim de 3 plantes d’altura, diàmetre que s’augmentarà en 0,10 m per cada planta que s’afegeixi.\nEls patis superiors a dues plantes d’altura hauran de disposar d’una presa d’aire des de l’exterior, situada entre la seva part inferior i el primer forjat immediatament superior, d’una superfície mínima d’1/100 part de la superfície del pati.Les condicions anteriors tindran el caràcter de mínims, sens perjudici que ordenances, normes urbanístiques o normes de seguretat en cas d’incendi n’estableixin de més exigents amb caràcter obligatori. Els patis, si són coberts per una claraboia, han de tenir una sortida d’aire en el coronament amb una superfície no inferior a 2/3 de la seva superfície en planta.\n2.5.2 Els patis de ventilació o relacionats amb l’ús de l’habitatge no es podran utilitzar per a la ventilació directa d’aparcaments col·lectius ni de locals amb ac- tivitats industrials o sorolloses, llevat que aquesta es faci a través de conductes fins a la coberta o el final de la coberta estigui pel damunt de la part més alta de l’edifici, les superfícies dels quals no computaran als efectes de superfície mínima de pati encara que no s’instal·lin els conductes. Els conductes s’hauran de protegir per evitar que es produeixi cap mena de fuita o de mala olor que pugui afectar el pati de ventilació.\n2.6 Dotacions comunitàries. Els edificis plurifamiliars, a partir de 8 habitatges, han de disposar d’un espai, per edifici o escala, per a ús de la comunitat, accessible des de l’exterior o zones comunes, d’1,20 m × 0,80 m com a mínim i una alçada no inferior a 2,20 m. A partir de 12 habitatges per edifici o escala s’incrementarà a raó de 0,05 m² per cada nou habitatge, i també es podrà disposar de l’espai com a cambra si té una amplada superior a 1,20 m. Aquests espais han tenir desguàs, punt de llum i presa d’aigua.\nAquest espai de dotació comunitària mínima es podrà augmentar d’acord amb el que estableixen les ordenances municipals per donar servei a altres usos. En defecte de regulació municipal específica, l’espai previst per altres normatives aplicables per a magatzem de contenidors s’entendrà substituït per les superfícies previstes en aquest apartat per a usos comunitaris.\n2.7 Infraestructura comuna de telecomunicacions. Els edificis d’habitatges han de disposar d’una infraestructura comuna de tele- comunicacions, de conformitat amb la normativa vigent en aquesta matèria.\n3.1 Habitabilitat i ocupació. Tots els habitatges han de constar, com a mínim, d’una estança o sala d’estar menjador, una cambra higiènica i un equip de cuina; i tenir una superfície útil in- terior no inferior a 36 m². Quan l’estança sigui un únic espai haurà de permetre la compartimentació d’una habitació de 8 m², sense que la sala d’estar ni l’habitació perdin els seus requisits obligatoris.\n3.2 Sostenibilitat i estalvi energètic. Els habitatges han de ser concebuts atenent l’aprofitament de les condicions naturals del clima. En particular, disposaran d’elements arquitectònics que, tenint en compte la relació interior-exterior, proporcionin una resposta sostenible als requeriments climàtics; en aquest sentit hauran de complir la normativa vigent en matèria d’eficiència energètica.\n3.3.1 La compartimentació de l’habitatge serà lliure, amb l’única limitació que els espais destinats a les habitacions es puguin independitzar i que els destinats a cambres higièniques siguin recintes independents.\n3.3.2 La compartimentació de l’habitatge podrà ser concebuda amb criteris de flexibilitat, sempre que es mantinguin inalterables, de conformitat amb el projecte tècnic original: la dotació obligatòria de caràcter fix consistent en l’equip de cuina i les cambres higièniques, els elements que tinguin una funció estructural o siguin elements comuns a l’edifici i els que conformin el tancament amb l’exterior.\n3.3.3 Cap espai de l’habitatge no pot servir d’accés obligatori a qualsevol local que no sigui d’ús exclusiu del mateix habitatge.\n3.4.1.b) Si l’habitatge es desenvolupa en diferents nivells ha de tenir practicables els espais següents: l’accés, una cambra higiènica, la cuina i un espai d’ús comú o una habitació.\n3.4.1.c) La porta d’accés a l’habitatge i les dels espais practicables han de tenir una amplada mínima de pas de 0,80 m i una alçada lliure mínima de 2 m.\n3.4.1.d) Els espais interiors destinats a la circulació que connectin l’accés a l’ha- bitatge i els espais practicables han de tenir una amplada mínima d’un metre (1 m) i permetre la inscripció d’un cercle d’un metre i vint centímetres (1,20 m) davant les portes d’accés als espais practicables, s’admet que el cercle d’1,20 m s’inscrigui amb les portes obertes, i 0,90 m per a la resta d’espais destinats a la circulació que donin accés als espais no practicables de l’habitatge.\n3.4.1.e) En els espais practicables s’ha de poder inscriure un cercle d’un metre i vint centímetres de diàmetre (1,20 m), lliure de l’afectació del gir de les portes i dels equipaments fixos de fins a 0,70 m d’alçada (sanitaris i mobiliari). Els recorreguts interiors d’aquests espais han de tenir una amplada mínima de pas de 0,80 m. 3.4.1.f) Quan la cambra higiènica practicable disposi d’una dutxa enrasada amb el terra, la seva superfície computarà a l’efecte de permetre el cercle de maniobra d’1,20 m.\nL’alçada lliure entre el paviment acabat i el sostre ha de ser com a mínim de 2,50 m. En el cas de cambres higièniques, cuines i espais de circulació, aquesta alçada no serà inferior a 2,20 m. Al menjador, sala d’estar i habitacions s’admetrà, excepcionalment, 2,30 m d’al- çada per al pas tècnic d’instal·lacions i per a elements estructurals que no afectin més del 20% de la superfície de la peça. En el cas de cobertes inclinades, el valor mitjà de l’alçada mínima no ha de ser inferior a 2,50 m, calculat sobre la seva su- perfície habitable.\n3.6.1 Tots els habitatges han de disposar com a mínim d’una façana oberta a l’espai lliure exterior de l’edifici, definit així en el planejament corresponent, sigui aquest públic o privat. Aquesta façana ha d’oferir ventilació i il·luminació com a mínim a un dels espais de la zona d’ús comú de l’habitatge (EM), que no podrà ser exclusivament la cuina quan aquesta sigui segregada.\n3.6.3 En l’habitatge desenvolupat en diferents plantes es comptabilitzaran les longituds de façana de cada nivell en què el forjat limiti amb la façana.\n3.7.1 Espais d’ús comú (EMC) estar + menjador + cuina. La superfície mínima del conjunt d’espais que integren la zona d’ús comú, sala d’estar (E), menjador (M), cuina (C), ha de ser suficientment àmplia, com a espai únic o compartimentat, per donar servei al llindar màxim de persones que poden residir a l’habitatge i permetre la mobilitat adient d’acord amb els criteris d’accessi- bilitat exposats en aquest Decret. La seva superfície mínima, en el cas que no estigui regulada per la normativa municipal, en cap cas serà inferior a 20 m².\n3.7.2 Dimensions dels espais d’ús comú. L’espai que contingui la sala d’estar (E) i/o el menjador (M) ha de permetre la inscripció entre paraments d’un cercle de diàmetre de dos metres i vuitanta centímetres (2,80 m). En aquest espai, el contacte amb la façana serà d’una amplada mínima de dos metres i vint centímetres (2,20 m), sense que s’admetin estrangulacions en planta inferiors a un metre i seixanta centímetres (1,60 m), llevat de pilars, sense comptabilitzar com a superfície útil d’espais d’ús comú aquelles zones d’amplada inferior com poden ser rebedors, passadissos o similars que es trobin annexes malgrat no tinguin porta.\n3.8 Habitacions. L’habitació mínima serà de 6 m² i no s’admetran superfícies inferiors.\nLlevat que la normativa municipal disposi altres exigències superiors, en habitatges de tres habitacions o més, almenys en una de les habitacions s’hi haurà de poder inscriure un quadrat de 2,60 m de costat. En la resta d’habitacions, i en els habitatges de fins a 2 habitacions, s’hi ha de poder inscriure un quadrat de 2,00 m de costat. En aquestes habitacions, els quadrats de 2,60 m i de 2,00 m no podran ser envaïts pel batent de les portes ni per l’espai destinat a emmagatzematge, i només s’admetran reduccions puntuals de 0,30 m per pilars sempre que no alterin la disposició normal dels llits; totes aquestes circumstàncies s’han d’acreditar gràficament en el projecte.\n3.9.2 A l’efecte del càlcul de la superfície de ventilació i il·luminació, els espais intermedis tenen la consideració d’espais exteriors.\n3.10 Espais per a l’emmagatzematge.\n3.10.1 Cada habitació ha de preveure un espai individual d’emmagatzematge que estarà dibuixat en el plànol per fer-ne la comprovació. L’espai que ocupi computarà als efectes de superfície mínima en el cas de situar-se a l’interior de l’habitació. L’espai tindrà una fondària mínima de 0,60 m i 2,20 m d’alçada i una llargària d’1 m en el cas d’una habitació de més de 6 m² i 1,5 m si l’habitació és de més de 8 m².\n3.10.2 En cas d’armaris encastats computarà com a superfície útil l’espai de portes i marcs dins dels 0,6 m de fons. S’admetran els espais fraccionats sempre que tinguin una amplada mínima de 0,30 m. S’admetran alçades inferiors a les es- tablertes, amb un mínim d’1,50 m, sempre que s’augmenti l’amplada fins a obtenir el volum equivalent establert.\nPlato de ducha/ bañera\n3.13.4 Els estenedors també podran ser col·lectius, coberts o descoberts, protegits en tot cas de vistes des de l’espai públic.\n3.13.5 Quan l’espai comú d’eixugada de la roba doni servei a algun habitatge accessible caldrà garantir-hi l’accessibilitat. Si l’espai comú d’eixugada està a la coberta de l’edifici, no serà necessari fer pujar l’ascensor o plataforma elevadora fins a aquesta, si es preveu un altre sistema a l’interior de l’habitatge o a les zones comunes de l’edifici (eixugada mecànica, sala d’eixugada, etc.).\n3.14 Espais intermedis amb l’exterior.\nSi els espais intermedis amb l’exterior són tancats, han de disposar d’una super- fície vidrada no inferior al 60% de la seva superfície de façana. La superfície d’il- luminació i ventilació no ha de ser inferior a la suma de les superfícies d’il·luminació i ventilació de les estances que s’obrin a l’exterior.\n3.15 Dotació/equip. Tots els habitatges han de disposar de:\ne) Un porter electrònic o sistema similar que faciliti l’entrada i permeti la comu- nicació interactiva des de l’accés a l’edifici amb qualsevol habitatge.\nf) Un sistema d’accés als serveis de telecomunicacions de manera que l’habitatge pugui disposar, com a mínim, dels serveis especificats a la normativa que regula les infraestructures comunes de telecomunicacions.\n3.16 Elements de protecció de l’habitatge.\nCondicions mínimes d’habitabilitat dels habitatges preexistents, construïts amb anterioritat a l’11 d’agost de 1984\nLa construcció que conforma o afecta l’habitatge ha de:\nd) Evitar la inundació de l’habitatge.\ne) Tenir el terra trepitjable, tant de l’habitatge com del seu accés. El terra ha d’estar completament pavimentat, no ser polsegós i no implicar perill per a les persones. On hi hagi un desnivell superior a 0,60 m s’haurà de disposar d’elements protectors o baranes resistents als cops.\n4.1 La superfície útil mínima dels habitatges usats o preexistents a l’entrada en vigor d’aquest Decret és de 20 m². La superfície útil interior és la compresa dins el perímetre definit per la cara interna dels tancaments de cada espai habitable. Del còmput de superfície útil, en quedarà exclosa la superfície ocupada pels tancaments interiors de l’habitatge, siguin fixes o mòbils, pels elements estructurals i per les canalitzacions o conductes amb secció horitzontal superior a 0,01 m², així com les superfícies de les zones amb una alçada lliure inferior a 1,90 m i les superfícies de terrasses i altres elements exteriors.\n4.2 Excepcionalment, s’admeten habitatges amb una superfície útil mínima d’entre 15 m² i 20 m² que hagin estat construïts amb llicència d’obres sol·licitada abans de l’1 de febrer de 1984 i que disposin de cèdula d’habitabilitat vigent obtinguda abans de l’entrada en vigor d’aquest Decret.\n5.1 La sala és un espai d’ús comú que haurà de disposar d’una superfície útil no inferior a 10 m², sense cap estrangulament en planta inferior a 1,40 m, excepte en el pas entre sala d’estar-cuina, admetrà la inscripció d’un quadrat que faci 2,40 × 2,40 m i no contindrà cap aparell higiènic. La sala haurà de disposar d’una obertura en façana a l’espai públic, pati d’illa o pati de parcel·la, directa o a través d’una galeria, de manera que entre 0,80 m i 2,00 m d’alçària tingui com a mínim una superfície de 0,80 m², i no podrà fer-se, en cap cas, a través de la sala, la ventilació obligatòria de cap altra peça. Si l’obertura és al pati de parcel·la, aquest no tindrà una superfície en planta inferior a 4 m² i permetrà la inscripció d’un cercle d’1,80 m de diàmetre. Si la sala d’estar menjador integra l’espai de l’equip de cuina (EMC), la superfície útil mínima serà de 14 m². La superfície vertical oberta que relacioni aquests dos espais no serà inferior a 1,40 m².\n5.2 Les habitacions hauran de tenir una superfície útil no inferior a 5 m² i admetran la inscripció d’un quadrat que faci en planta 1,80 × 1,80 m. S’hauran de poder independitzar i no podran contenir cap vàter, safareig o abocador, ni l’equip obligatori de cuina o de rentada de roba. Les habitacions hauran de disposar d’una obertura en façana a l’espai públic, pati d’illa o pati de parcel·la, directa o a través d’una galeria, de manera que entre 0,80 m i 2,00 m d’alçària tinguin, com a mínim, una superfície de 0,40 m².\n5.3 La galeria és la peça que té un finestral que dóna directament a l’aire lliure amb una superfície vidrada no inferior al 60% de la seva superfície de façana. La superfície d’il·luminació i ventilació no ha de ser inferior a la suma de les superfícies d’il·luminació i ventilació de les estances que s’obrin a l’exterior.\n5.4 Una obertura és una porta o finestra practicable. La superfície d’una obertura és la del seu pas obert o de la seva superfície translúcida.\nL’equip mínim del qual ha d’estar dotat un habitatge perquè sigui habitable ha de complir els requisits següents:\n6.1 Tenir una instal·lació d’aigua freda i calenta que:\nc) Si el subministrament és per captació pròpia, que disposi d’un dipòsit de reserva de 200 litres.\nd) Permeti un consum seguit de 50 litres d’aigua a una temperatura de 40 graus i amb un cabal de 10 litres per minut.\n6.2 Disposar d’un sistema d’evacuació d’aigües residuals de manera que:\nb) Connecti amb tot l’equip que el requereixi.\nd) Si en el seu entorn hi ha una xarxa pública de clavegueres, que connecti amb aquesta, i si no n’hi ha, que les aigües brutes no s’aboquin a l’exterior si no es depuren prèviament.\n6.3 Si l’habitatge està situat en un nucli urbà, o té la possibilitat d’estar connectat a una xarxa exterior de subministrament d’energia elèctrica amb condicions econòmiques similars a les d’un habitatge situat al nucli urbà, ha de disposar d’una instal·lació interior de manera que:\nb) Tingui un endoll per a cada aparell d’equip obligatori.\nc) Tingui dos endolls a la sala i a la cuina, i un a les habitacions. En cas que la sala contingui l’equip de cuina, ha de disposar com a mínim de quatre endolls.\nd) No impliqui un risc per a les persones ni pertorbacions en el funcionament normal d’altres instal·lacions.\ne) Disposi, com a mínim, d’un interruptor de control de potencia (ICP).\n6.4 Disposar d’un equip higiènic, entès com els aparells higiènics que, amb la dotació d’aigua corrent corresponent i el desguàs, estan destinats a la higiene i l’evacuació del cos humà, de manera que:\nb) El vàter ha d’estar inclòs en una cambra higiènica independitzable.\nc) La dutxa o banyera ha de tenir impermeabilitzat el seu terra i els seus para- ments fins a una alçada de 2,10 m.\nd) La cambra higiènica tingui una ventilació a l’aire lliure directa o a través d’un conducte en el qual s’activi mecànicament la ventilació. Si el conducte és vertical, la ventilació pot ser activada estàticament.\nc) La peça on estigui inclòs no contingui cap aparell de l’equip higiènic.\nd) La peça on estigui inclòs tingui una ventilació a l’aire lliure directa o a través d’un conducte en el qual s’activi mecànicament la ventilació. Si el conducte és vertical, la ventilació pot ser activada estàticament.\n6.6 Tenir instal·lat o admetre directament la instal·lació d’un equip de rentada de roba de manera que en l’espai previst hi hagi, com a mínim, una presa d’aigua freda, un desguàs i una presa de corrent.\nCondicions mínimes d’habitabilitat dels habitatges dotacionals públics\nD’acord amb la definició establerta a la Llei del dret a l’habitatge i sobre la base dels col·lectius als quals estan destinats, els habitatges dotacionals han de tenir com a mínim una sala d’estar, una cambra higiènica i un equip de cuina. Aquests habitatges han de complir els requisits de l’annex 1 d’aquest Decret d’habitabilitat, amb les excepcions que s’indiquen en els apartats següents del dit annex:\n3.1 Habitabilitat i ocupació. Podran tenir una superfície útil interior no inferior a 30 m². Quan la estança sigui un únic espai haurà de permetre la compartimentació d’una habitació de 6 m², sense que la sala d’estar ni l’habitació perdin els seus requisits obligatoris.\n3.2 Espai per rentar roba. S’admet que l’espai per rentar roba estigui ubicat en una zona comunitària practicable on es pugui accedir a través d’un itinerari accessible i amb les mateixes excepcions establertes a l’annex 1. Queda exclòs del compliment obligatori, als efectes d’habitabilitat, l’apartat 2.6 de l’annex I, que regula les dotacions comunitàries.\nCondicions d’habitabilitat dels habitatges resultants de les intervencions de rehabilitació o gran rehabilitació d’edifici existent\nDefinicions de les tipologies d’intervencions en edificis existents.\nD’acord amb l’article 3.g) i h) de la Llei del dret a l’habitatge, les obres en edificis d’habitatges existents es classifiquen en rehabilitació i gran rehabilitació.\nA l’efecte d’obtenir la cèdula d’habitabilitat, la rehabilitació definida a l’apartat 3.g) de l’esmentat text legal comprèn, també, el conjunt d’obres que consisteixen en la remodelació d’un edifici amb habitatges que tingui per objecte modificar la superfície destinada a habitatge o modificar el nombre d’habitatges, i també la remodelació d’un edifici sense habitatges que tingui per finalitat crear-ne.\nRequisits mínims en les intervencions d’edificis existents\nedificació amb enderroc de l’edifici amb manteniment de façanes.\nAnnex aplicable i excepcions: annex 1 amb les excepcions següents: Apartat 3.5: mínim de 2,40 m en comptes de 2,50 m, la resta igual.\nIntervencions: canvi d’ús total d’un edifici (sobre o sota rasant). Annex aplicable i excepcions: annex 1 amb les excepcions següents:\nApartat 2.5.1 s’accepta una reducció del 10% en les superfícies.\nIntervencions: canvi d’ús d’un edifici (≤ 50% de la superfície construïda sobre o sota rasant).\nApartat 2 íntegrament exempt, excepte 2.2.1. Apartat 3.5: mínim de 2,40 m en comptes de 2,50 m, la resta igual.\nIntervencions: canvi d’ús d’un edifici (> 50% de la superfície construïda sobre o sota rasant).\nIntervencions: augment del nombre d’habitatges per divisió d’habitatge preexistent (≤ 50% de la totalitat dels habitatges).\nUn dels habitatges hauria de tenir la consideració d’usat i donar compliment a l’annex 2 excepte pel que fa a la superfície útil, que ha de tenir una superfície útil mínima de 36 m².\nIntervencions: augment del nombre d’habitatges per divisió d’habitatge preexistent (> 50% de la totalitat dels habitatges).\nIntervencions: augment del nombre de plantes d’un edifici i habitatges (remunta d’un edifici).\nL’alçada lliure entre forjats ha de ser igual que en la resta dels habitatges de l’edifici existent, sempre que es mantingui l’alçada mínima habitable de 2,50 m.\nIntervencions: augment de superfície útil d’un habitatge existent sense afectació d’estructura.\nLes habitacions hauran de tenir una superfície útil no inferior a 6 m² (habitació de l’annex 1).\nSi s’obté una habitació o una cambra higiènica (noves) haurà de complir de l’annex 1 els apartats 3.8, 3.11.\nIntervencions: augment de superfície útil d’un habitatge existent amb afectació d’estructura.\n2 Augment de superfície en planta:\nL’alçada mínima habitable es pot reduir a l’existent a l’habitatge, però les peces principals no podran tenir una alçada lliure entre el paviment acabat i el sostre inferior a 2,20 m.\nIntervencions: redistribució total de l’interior de l’habitatge sense modificació de la superfície.\nLes habitacions hauran de tenir una superfície útil no inferior a 6 m² (habitació de l’annex 1). Si s’obté una habitació o una cambra higiènica (noves) haurà de complir de l’annex 1 els apartats 3.8, 3.11.\nLes condicions mínimes d’habitabilitat que s’estableixen per a cada grup a l’apartat 2 anterior, inclòs el seu règim d’excepcions, són d’aplicació directa a qualsevol intervenció del seu grup. No obstant això, poden ser rebaixades, aplicant el procediment i els requisits que s’estableixen a l’article 6 d’aquest Decret, d’acord amb els principis de flexibilitat previstos, sense sobrepassar el llindar mínim d’habitabilitat que s’estableix a l’annex 2, excepte aquelles en què l’apartat anterior fixi un nivell superior. (12.298.038)\ncreat per jc-bcn 2012-2020


L’estat espanyol torna a atacar el dret a l’habitatge i la sobirania energètica al País Valencià | COS | territorial de l'Horta i àrea metropolitana de València\n← CONCENTRACIÓ CONTRA LA VIOLÈNCIA MASCLISTA\nLa COS-Horta dóna suport a la vaga de les treballadores de DulceHola SL (Puçol) →\nL’estat espanyol torna a atacar el dret a l’habitatge i la sobirania energètica al País Valencià\nPosted on Novembre 5, 2017\tby COS-Horta\nLa Coordinadora Obrera Sindical (COS) rebutgem els darrers atacs del govern espanyol als drets socials de la classe treballadora al País Valencià, i concretament al dret a l’habitatge i l’accés als recursos energètics.\nEl consell de ministres espanyol ha aprovat dos acords per a sol·licitar al president del govern espanyol, Mariano Rajoy, la interposició d’un recurs d’inconstitucionalitat en relació amb alguns articles de les lleis de pobresa energètica i funció social de l’habitatge de la Generalitat Valenciana. Molt probablement açò implicarà la suspensió immediata de la llei i la seua posterior derogació.\nTot plegat suposa un nou atac als drets socials de la població valenciana i mostra els greuges que genera la dependència de l’estat espanyol. És a dir, quan al País València hi ha majories socials capaces d’aplicar una llei que beneficia els drets de les classes populars (si bé amb mancances) l’estat s’encarrega de blocar-la per la via judicial. Hi ha exemples sobrers al Principat de Catalunya, Andalusia i Navarra.\nExigim la fi dels desnonaments i l’accés sense condicions a l’habitatge, un dret fonamental de la classe treballadora que no pot ser objecte de cap activitat especulativa i espoliadora del capital. Per tant, advoquem per posar el valor d’ús de l’habitatge (cobrir les necessitats de les famílies) per davant del seu valor de canvi (el preu de la casa i la capacitat d’enriquiment).\nAixí mateix exigim un gestió ecofeminista dels recursos energètics, açò és: que estiguen sota control obrer i popular, que siga ecològicament viable, que pose fi a la pobresa energètica i que pose les necessitats vitals al centre.\nMai més ningú sense sostre!\nProu talls de subministrament elèctric!\nNi dació ni pagament!\nPel lliure accés a l’habitatge i el control obrer i popular dels recursos energètics!\nPaïsos Catalans, novembre de 2017


Montréal Canadiens at Philadelphia Flyers - 11/25/2011\nPhiladelphiaFlyers47-26-91Finale324 LB36 LBfinale1ère2e3ePfTMTL100 (0 - 0)1PHI030 (0 - 0)3avant-matchregardezsur la glacesommairerésuméphotos (35)résumé des buts1e Période18:14MTL\n1 - 0 MTL2e Période13:11PHI\n1 - 1 Nulles17:45PHI\n2 - 1 PHI19:54PHI\n3 - 1 PHI3e PériodeAUCUNsommaire des punitions1e Période04:13MTL\nstats du matchCanadiens de Montréal SkatersNumJoueurPosBAPts+/-PUNTMETBRev PRev NP%MJTG ANTG DNTG13M. CammalleriAG0000011000-4:550:2920:2614T. PlekanecC000-141100064%4:441:2620:4115P. NokelainenC101002001012%0:031:538:5521B. GiontaAD000-20421000%5:413:4125:1826J. GorgesD011-1000400-1:024:3219:5632T. MoenAG000-1001300-0:172:0314:0551D. DesharnaisC000020100147%4:070:2518:3552M. DarcheAG00000220100%0:010:068:5560A. PalushajAD0000000000-0:030:005:2361R. DiazD000-10102110%3:381:4718:4962F. St-DenisD0000000000-0:000:003:2167M. PaciorettyAG000-1001010-4:480:0019:5168Y. WeberD000-1010011-5:030:0017:2372E. ColeAG0000051010-4:150:0018:0674A. EmelinD0000016121-0:010:0015:2575H. GillD0110000400-0:024:2217:1676P. SubbanD000-1034200-5:301:5724:3981L. EllerC000-103310143%5:500:5415:47Canadiens de Montréal GoaltendersNumJoueurENANDNArrêts - Tirs% d'arrêtsPUNTG31C. Price\n24 - 276 - 63 - 333 - 36.917059:09Philadelphia Flyers SkatersNumJoueurPosBAPts+/-PUNTMETBRev PRev NP%MJTG ANTG DNTG5B. CoburnD0222003210-0:105:0321:496A. LiljaD0001211200-0:000:009:0114S. CouturierC000005100460%3:274:1516:3815A. NodlAD0000000001-0:101:3412:0217W. SimmondsAD000-1022000100%2:420:0013:4419S. HartnellAG00020221000%2:420:0019:0224M. ReadAD0000051210100%1:334:3318:4925M. CarleD0110004010-1:244:5723:3727M. TalbotC000023200042%0:165:1817:4828C. GirouxC202325010469%4:074:2025:0429H. ZolnierczykAG0000202010-0:100:005:5936Z. RinaldoC000-1022000-0:000:006:2141A. MeszarosD000-1010212-1:394:5723:5243M. BourdonD0000202101-0:100:0012:1744K. TimonenD0112040110-4:305:0324:5745J. ShelleyAG0000012000-0:000:005:3948D. BriereC000001000062%3:500:0015:0893J. VoracekAD1123041022-4:450:0018:13Philadelphia Flyers GoaltendersNumJoueurENANDNArrêts - Tirs% d'arrêtsPUNTG35S. Bobrovsky\n18 - 195 - 50 - 023 - 24.958060:00statistiques officiellesSommaire de matchSommaire des statistiquesMises en jeuSommaire des mises en jeuDescription complète jeu par jeuTSG - CanadiensTSG - FlyersAlignementsSommaire des tirs au but\nPériodeMTLPHI1e852e5183e1113Total2436STATISTIQUES D’ÉQUIPEScatégorieMTLPHIAvantages numériques\n0/50/4Mises en échec\n2325Mises en jeu gagnées\n2029Revirements causés88Revirements provoqués\n514Lancers bloqués1812Minutes de punition810Les trois étoiles1èreClaude GirouxCB: 2Lancers: 5A: 0Mise en échec\n: 0PTS: 2PUN: 2+/-: 3TSG: 25:042eJakub VoracekRB: 1Lancers: 4A: 1Mise en échec\n: 1PTS: 2PUN: 0+/-: 3TSG: 18:133eSergei BobrovskyGLA: 24TSG: 60:00BC: 1EN: 18-19PUN: 0AN: 5-5%AR : .958DN: 0-0Faits additionnels\nOfficielsArbitres: Brad Meier, David BanfieldJuges de lignes: Scott Cherrey, Don HendersonEntraÎneursJacques Martin: (Canadiens de Montréal)Peter Laviolette: (Philadelphia Flyers)Canadiens de Montréal RETIRÉS DE L'ALIGNEMENTScott GomezPhiladelphia Flyers RETIRÉS DE L'ALIGNEMENTJames van RiemsdykJaromir JagrChris Pronger BILLETS


és la forma més pròxima amb la que podeu col·laborar amb Aixopluc. Tant si us agraden molt els animals i no podeu tenir-ne a casa, com si tot i tenir animals, us agrada viure l'experiència d'ajudar els que no tenen llar, aquesta és la vostra opció.\nSer voluntari suposa acceptar el compromís de tasques i horaris que decideix el propi voluntari d'acord amb les seves possibilitats de dedicació. Aquest compromís, però, és important que es compleixi, ja que afecta l'horari de tasques repartits entre altres voluntaris i garanteix el bon funcionament de la Protectora.\nSi preferiu passar per Aixopluc, amb molt de gust visitarem junts les instal·lacions i podreu veure com treballem i fer-vos una idea més exacte de quina tasca pot encaixar-vos.\nSi ja ho teniu clar, podem avançar feina si ens empleneu i envieu el formulari i així, quan vingueu tindrem a punt la documentació per signar-la. En cas de menors d'edat, es imprescindible l'autorització del pare, la mare o un tutor legal.