DKV i la Fundació Vila Casas inauguren l'exposició “Soñando una posibilidad” a l'espai Volart | DKV Seguros\nDKV i la Fundació Vila Casas inauguren l'exposició “Soñando una posibilidad” a l'espai Volart\nLa mostra estableix un diàleg entre artistes de la Col·lecció DKV i d'altres de la Col·lecció Fundació Vila Casas, que s'uneixen per primera vegada\nDKV i la Fundació Vila Casas han inaugurat l'exposició “Soñando una posibilidad. Diálogo entre las Colecciones Fundació Vila Casas y DKV”, dins la programació de la temporada de tardor de l'espai Volart. Ambdues col·leccions s'uneixen, per primera vegada, amb l'objectiu d'establir una interacció entre artistes que desdobli i multipliqui significats i, alhora, creï nous itineraris estètics.\nPer fer-ho, l'exposició “Soñando una posibilidad” estableix un diàleg entre artistes de la Colecció Fundació Vila Casas, definida a través de la mirada del col·leccionista Antoni Vila Casas, i diversos creadors de la Col·lecció DKV, creada a partir dels objectius fundacionals de vincular l'art a la salut, i que disposa d'una col·lecció d'artistes contemporanis espanyols que atorga una especial atenció als artistes emergents.\nLes comissàries de l'exposició, Natàlia Chocarro i Alicia Ventura, han rebutjat qualsevol classificació cronològica, de pertinença a una tendència artística concreta o del suport mateix, a la cerca de microrelats que continguin un discurs hermenèutic del qual es pugui extreure informació sobre el seu significat. En aquest sentit, cal destacar, també, que l'escenari de l'exposició el conforma un context contemporani convuls on els creadors edifiquen un univers propi.\nLa mostra es podrà visitar fins al 30 de desembre de 2018.\nLa Col·lecció DKV, una aposta pels artistes emergents\nLa Col·lecció DKV configura un ric panorama del context de l'art contemporani espanyol en el segle XXI i gairebé tots els artistes que són representats en la Col·lecció DKV han guanyat visibilitat en les darreres dues dècades. La Col·lecció DKV ha apostat per acompanyar la trajectòria d'artistes joves i de mitjana carrera, i ha esdevingut una de les apostes institucionals més actives i decidides dels últims temps i, alhora, un arxiu visual de les moltes tendències o línies empreses pels nostres artistes contemporanis.\nPer tot això, la Col·lecció DKV permet conformar i proposar narratives inèdites que, com aquesta, es poden adaptar a contenidors d'índole molt diversa, bé sigui, com en aquest cas, un patrimoni arquitectònic modernista, una església construïda al segle XVII amb un imponent retaule, un edifici històric del final del segle XVIII o un espai neutre destinat a l'exposició d'art contemporani.\nLa Col·lecció DKV s'integra dins del programa DKV ARTERIA, que engloba diversos projectes que utilitzen l'art com a eina de comunicació amb l'objectiu de millorar la salut i la qualitat de vida de les persones. Des de DKV ARTERIA es treballa, a més, en la humanització dels espais hospitalaris per tal de millorar l'experiència dels pacients i acompanyants.


Herbes pollastre a l ast receptes - myTaste\nherbes pollastre a l ast\npollastre a l ast\nHerbes pollastre a l ast receptes\nGirem elpollastre i acabemd'amanir-hoamblarestad'herbes. Mentrestant, fem unabarrejaamblesherbesaromàtiques\nSalpebremelsquatrequarters de pollastre, els posem alasafata i hi posem per sobre lameitat de lesherbes\nEl procediment a seguir es mullar tot elpollastreamboli, per dins i per fora, sal i pebre al gust i lesherbesaromàtiques que més us agradin (jo vaigposarromaní, farigola i estragó)\nfarigolafresca, julivert o altresherbesdeljardí. Elpollastre, farcit o no, sol ser sempre protagonista\nestà molt ben cuit, ambllenya, espècies i herbes, cosa que li confereix un gust especial. Si que hi ha un lloc que tot Figueres que és on fanelspollastres més bons de tots el que he provatmai (unapollería), però si volies més varietat de carns i platslallista es feiacurta\nEmbardurnemelpollastreamblesherbesaromàtiques, triturades o passadespelmolinet. Lo curiós d'aquestareceptadelpollastre, es que estacuinatal forn i té el gust de fet al'ast\nI si hi posem herbes i condiments, que sigui ambmoltamesura. I a mÃ©s, Ã©s diumenge i com moltsaltres dies de festa hem anatabuscar un pollastretal’ast\nPOLLASTRE AMB LLIMONA I HERBES\nFregim elpollastreamblesherbes, el pebre i lasal. Pollastre. Farigola. Patates. Llorer. El gust ens recordaalpollastreal'ast\nSalpebreu-lo i poseu-hi part de lesherbesa dins. Herbesaromàtiques. Avuivullmostrar-vos un platmolt típic i tradicionalcatalà com és elpollastreal'ast\nAgafeu un pollastre que sigui unamica gros, si pot ser de pagèsmillor, elsalpebreu ( en un bolbarregeu dues cullerades de sal i una de pebre molt, i les refregueu per tot elpollastre), a dins delpollastre poseu mitjallimona, mitjaceba, unapastillad'avecrem i unes branquesd'herbesaromàtiques ( jo tinc farigola i romaní , però valqualsevolherba que tingueu)\nI si hi posem herbes i condiments, que sigui ambmoltamesura. Típicament es troben aestablimentsespecialitzats en vendre pollastreal'ast, tot i que de vegades s'hi rosteixen tambéaltres aus i tipus de carn, siguin animals sencers o en trossos més grans o més petits\n- herbesprovençals. ** Si no teniu sobres de lacarnd'olla, podeu fer servir qualsevolaltresobrant que tingueu, ja sigui pollastreal'ast, rostit\nPoseu-hi unes quantesherbes (al gust de cadascú, jo normalment hi poso unabarreja que tinc d’herbes de provença)\nTalleu-ho tot ben petit i afegiu-hilesherbes i laceba. L’any que no es feiaporcella es soliacanviaraquesta per xot rostit o escaldums de pollastre\nBurrito de pollastre a l’ast\nQuanelpollastreja estigui cuit, desosseu-lo i reserveu elpollastre i el suc de la cocció. Per fer l’allioli, en un morter, aixafeul’allambunamicaasal fins a obtenir unapasta


Escriptures al laboratori | CCCB LAB\nSi partim de la hipòtesi que avui en dia és més pertinent parlar d’escriptures que de literatura, perquè el primer concepte és abraçador i el segon -en canvi- limitador, podríem categoritzar algunes de les més interessants tendències de les escriptures hispàniques en les següents categories: mímesi i reelaboració dels nous llenguatges tecnològics, escriptura en directe, recuperació de formats artesanals, performance, autoria col.lectiva i complexa, i sampleig i remake. A continuació descric breument algunes d’aquestes tendències i poso alguns exemples hispànics d’elles. No és la meva intenció ser exhaustiu, sinó donar algunes pistes perquè a partir d’elles el lector interessat pugui trobar les seves pròpies lectures i, sobretot, establir el seu propi índex de línies de desenvolupament de la literatura actual.\nMimesi i reelaboració dels nous llenguatges tecnològics\nEl 2009, l’editorial Penguin va publicar Twitterature, una compilació de resums de les grans obres de la literatura universal en vint o menys tweets. L’any passat, la Royal Shakespeare Company va estrenar un Romeu i Julieta reescrit en 4000 tweets. Es parla de “story hacking” per englobar aquest tipus d’intervencions i reescriptures (Jay Bushman, per exemple, que es defineix com “story hacker” i “productor de teatre Twitter”, ha adaptat Benito Centeno, de Herman Melville). En aquesta línia, l’agrupació mexicana La Cámara Verde va fer una convocatòria pública de reescriptura del conte Es que somos muy pobres, de Juan Rulfo, en una sèrie de no més de vint missatges de 140 caràcters. A les bases es deia que eren possibles “totes les formes de re-escriptura: apropiació, reciclatge, copiat, transcripció, détournements, testereig”. El guanyador va ser publicat a l’espai de La Cámara Verde al Diari de Poesia de la UNAM. Darrere de la iniciativa es trobava l’escriptora Cristina Rivera Garza, que va publicar en la secció de cultura del diari mexicà Milenio la següent columna. La limitació aforística de Twitter o l’informe de cerques que han conduït al teu propi bloc, per tant, són dues de les formes que Internet proporciona per investigar en noves estratègies narratives. Rivera Garza és una de les autores que amb major tenacitat estan treballant en l’àmbit de la ciberliteratura al seu bloc No hay tal lugar. U-tópicos contemporáneos. Seu és el concepte “blogsívela”. I, entre altres línies de creació, trobem al seu bloc els enllaços als lliuraments de Las aventuras de la increíblemente pequeña, una fotonovel.la de caràcter líric que investiga en diferents formes de disseny i d’escriptura, entre elles la del power point.\nPer descomptat, són molts els narradors que estan creant en l’àmbit de les narratives digitals i multimèdia i que, per tant, reflexionen sobre aquests nous tipus d’estructures i recursos. Entre d’altres: Doménico Chiappe, Jaime Alejandro Rodríguez, Blas Valdez, Diego Bonilla, Antonio Rodríguez de las Heras o Belén Gache. A Alba Cromm (2010), Vicente Luis Mora va treballar en paral.lel en una narració d’estirp cervantina i en dos blocs on es creaven la veu i la psicologia d’ambdós personatges. A Diario de las especies (2010), de Claudia Apablaza, i a Las teorías salvajes (2008), de Pola Oloixarac, l’estructura de la xarxa o el contingut d’un disc dur emigren a les pàgines en paper. És imparable la incorporació, conscient o inconscient, de les formes de recerca d’informació, del concepte d’hipervincle o de les formes de convivència entre text i imatge, integrats en la textualitat literària. També és imparable, a jutjar per la seva importància en els projectes d’escriptors nascuts en la dècada dels 80 i 90, de les pàgines web personals, els blocs o els perfils de xarxes socials en obres-en-marxa: com exemple, el veneçolà Willy Mackey i l’espanyola Luna Miguel.\nA principis de la dècada passada, Eugenio Tisselli va programar Midpoet, un software per manipular text i imatge en temps real utilitzant instruments musicals o altres interfícies. El resultat s’anava projectant en una pantalla. Durant els últims tres anys s’ha estès en l’àmbit hispànic l’actuació en directe de l’escriptor. A les tradicions ja clàssiques de l’spoken word, la performance i la teatralització (la més estesa: la taula rodona, la conferència, l’entrevista pública, etc.), se li ha afegit la translació de l’escriptori i l’ordinador a un espai públic, perquè els assistents puguin llegir en una pantalla el que l’autor està produint en aquest moment. Segons la codificació de la Jam d’Escriptura impulsada per Adrián Haidukowski a Buenos Aires, la pantalla i el teclat es completen amb la presència d’un DJ que punxa també en directe. Aquest format, amb múltiples variacions, ha estat exportat amb èxit a Barcelona, Mèxic DF i Caracas. Són desenes d’escriptors que han dut a terme aquesta experiència, que s’inscriu en el context de espectacularització actual de les arts i pràctiques professionals, però que posseeix una llarga sèrie de precedents, sobretot d’escriptors o d’artistes plàstics vinculats amb l’escriptura que van portar el seu estudi a una galeria d’art.\nRecuperació de formats artesans\nLa lenta transició entre el llibre en paper i l’e-book, en el marc de la crisi econòmica global, està provocant reaccions de rebuig (relatiu) d’allò tecnològic i un retorn (parcial) a l’artesanal. A Barcelona, l’emergència de fanzines literaris en els últims mesos es pot interpretar des d’aquestes coordenades: Mapache Press, 5000 Negros. Un fanzine pulp, Huerfanos Fanzine o Un juguete rabioso. Altres propostes, en altres localitzacions, més professionals (formal, literària o artísticament), són les de Fuego Fanzine (art contemporani), Elefante Rosa Fanzine (poesia experimental), La Fanzine (amb versió completa en línia: lafanzine.blogspot.com), Vinalia (pulp), La lengua fanzine (poesia) i un llarg etcètera.\nL’últim projecte de Mario Bellatin també s’inscriu en aquest panorama. Amb el títol de Los cien mil libros de Mario Bellatin, suposa la recuperació simbòlica dels drets d’autor sobre els llibres que ha escrit i publicat fins al moment, mitjançant la reimpressió artesanal i la distribució directa d’aquests títols. Entre la literatura i l’art contemporani, Bellatin ha reconfigurat la seva pròpia casa per allotjar-hi els prestatges que li permetin conviure a partir d’ara amb les autoedicions de la seva pròpia obra. L’objectiu és escriure i publicar cent llibres, en tirades de mil exemplars, que actuin com a termòmetre o compte enrere de la seva pròpia vida. I recuperar la relació directa amb la pròpia obra i amb els lectors propis. Amb una maleta fabricada expressament, que es converteix en un escriptori portàtil, Bellatin circula pels congressos literaris i la vida quotidiana transportant sempre exemplars dels Los cien mil libros…, a la recerca de lectors que vulguin adquirir-los directament del seu autor. Cada venda per tant, és una performance.\nA principis de segle, la crisi econòmica que va afectar l’Argentina va provocar, directa o indirectament, la recerca de noves relacions entre els productors i els receptors de cultura. Juntament amb la popularització dels recitals de joves poetes, en què es duia a terme la venda directa dels llibres que es presentaven, o el naixement deljam d’escriptura (amb el patrocini de Random House Mondadori), es poden observar altres fenòmens en què es relaciona la literatura i el teatre o la performance. Des de la reflexió teatral, Vivi Tellas, que va començar el 1995 a treballar en les interseccions entre espais i arts diferents amb el projecte Museos (obres que sorgeixen del contacte entre directors dramàtics i museus), va donar a llum la dècada passada el concepte de Biodrama, sobre la base que tots els éssers humans tenen una història per explicar. El 2003, el projecte Archivos-Documentales en Vivo, a través de la idea de crear un teatre a Lindar Mínimo de Ficción, va iniciar una línia de treball que va conduir a col.laboracions com Cozarinsky y su médico, amb l’escriptor Edgardo Cozarinsky. De manera que un autor de prestigi treballava estretament amb una directora de teatre per explicar en un escenari, en directe, la seva experiència real de superació d’una greu malaltia. L’autor, més enllà de la tradicional escriptura d’una obra teatral o d’un guió cinematogràfic, esdevé actor autobiogràfic, performer de no-ficció. A Espanya, Sonia Gómez (amb espectacles com Mi madre y yo, 2004) o Ignasi Duarte (amb el seu concepte de “teatre automàtic”, que vehicula a través de converses en directe amb escriptors) serien exemples d’un treball afí al generat per Tellas a Argentina.\nConstitueix una tendència important dels nostres dies l’activitat performàtica dels escriptors. El mexicà Mario Bellatin, els argentins Gabriela Bejerman i Washington Cucurto, els peruans Gabriela Wiener i Jaime Rodríguez Z. o els espanyols Javier Calvo, El Cangrejo Pistolero, Agustín Fernández Mallo i Eloy Fernández Porta són alguns dels escriptors hispànics actuals que estan treballant, en paral.lel a la seva producció escrita, en l’escenificació d’espectacles. La tendència en si no és nova, encara que ho sigui la seva proliferació i, sobretot, la seva aparent despolitització. Durant els anys 80 i 90, autors com els xilens Diamela Eltit, Raúl Zurita i Pedro Lemebel, per exemple, vinculaven les seves pràctiques performàtiques amb la denúncia de la violència institucional. En el context post-postmodern, en canvi, la protesta no és òbvia ni prioritària. Sí que ho és, en general, l’espectacularitat.\nAutoria col.lectiva i complexa\nÉs innegable l’espectacularitat dels dos projectes on-line que, fins ara, ha signat el col.lectiu Hotel postmoderno. El primer va ser la narració digital Suicídame (2010), que va ser seguida l’any següent per la “fan fiction creada en directe” o el “reality show hispanoargentí” Los siete vampiros. Abans d’aquestes incursions en el món digital, Hotel postmoderno va publicar dos llibres col.lectius, Hotel postmoderno (2008) i De la Habana un barco (2010). L’estructura que sosté aquests projectes és la de la xarxa oberta. No es tracta d’un col.lectiu artístic tancat, sinó d’un nombre variable d’escriptors, en col.laboració amb actors, músics, dissenyadors gràfics, programadors informàtics, etc. La hipernovel.la està donant fruits interessants. Per exemple, el relat pioner d’anticipació Condiciones extremas (1998), escrit per Juan B. Gutiérrez, Alberto Rodríguez, Tamara Peña i Giovanni Castro, amb quatre-cents enllaços que asseguren diversos itineraris de lectura. La complexitat de l’autoria és encara més gran quan entrem en l’àmbit de la literatura ergòdica: l’autoria no és només múltiple, sinó que a més no està controlada. Com la WikiAventura, relat obert i impredecible, escrit en segona persona i, per tant, dirigit directament a un lector que, perquè la narració progressi, deu en algun moment implicar-se, seguir creant.\nSampleig i remake\nL’escriptor hispano-peruà Fernando Iwasaki és autor d’un microrelat titulat Remake i d’un altre titulat Caperucita reloaded. Aquest mateix 2011 s’ha publicat El Hacedor (de Borges), remake, d’Agustín Fernández Mallo. Aquest tipus d’operacions, que també tenen molts precedents en la història de la literatura, s’han estès en els últims anys, mitjançant girs post-conceptuals, i ha portat també a una sèrie de best sellers construïts mitjançant l’expansió d’obres clàssiques. Per exemple, arrel de Pride and Prejudice and Zombies, fruit de la intervenció de Seth Grahame-Smith a partir de l’original de Jane Austen, trobem: Android Karenina, Robin Hood and Friar Tuck: Zombie Killers o Romeo & Juliet & Vampires, entre moltíssims altres títols. Lluny de la voluntat comercial i a prop de l’art conceptual, l’escriptor argentí Pablo Katchadjian publicar el 2009 El Aleph engordado, una expansió del conte original de Borges (abans havia dut a terme un altre remake, El Martín Fierro ordenat alfabèticament, un exercici sense reescriptura, a través de l’opció d’ordenació alfabètica de Word, amb un resultat poètic brillant, en la línia de la poesia combinatòria i sense intervenció humana, com la que porta a terme Eugenio Tisselli).\nMarina Zerbarini ha reelaborat dos relats de Joyce a Eveline, fragmentos de una respuesta. Molts d’aquests treballs són difosos a través de blocs personals, pàgines webs i revistes digitals, o en tirades limitades, sovint artesanals, o en revistes atentes a l’experimentació literària, com Quimera o Bostezo. En el darrer número d’aquesta trobem Snuff sampler, on Eloy Fernández Porta es transforma en seleccionador, muntador i traductor, i crea una escena a partir de deu fragments literaris (d’obres de Juan Francisco Ferré, R.M. Barry, Vicente Muñoz Álvarez, Hubert Selby, Violeta C. Rangel, Miquel de Palol, Dennis Cooper, Bret Easton Ellis, Benjamin Weissman i el mateix autor).\nFerran Cerdans Serra | 31 maig 2011


juny 2016 | INS Salvador Espriu -\nMés informació about Les entrevistes que fan pensar: EspriuTV\nZAKARIYA EMOULA GUANYA LA 1a EDICIÓ DEL TORNEIG D’ESCACS DE L’ESPRIU2016\nEnviat per adminEspriu el dc., 22/06/2016 - 11:51\nEl passat dijous 17 de juny va tenir lloc la darrera sessió del primer Curs d’Iniciació als escacs que hem dut a terme aquest curs escolar a l’Institut Salvador Espriu com a activitat extraescolar.\nMés informació about ZAKARIYA EMOULA GUANYA LA 1a EDICIÓ DEL TORNEIG D’ESCACS DE L’ESPRIU2016\nClasses de Robòtica a l'Espriu\nEnviat per adminEspriu el dc., 22/06/2016 - 11:37\nUns quants alumnes de 3r d'ESO del nostre institut van poder assistir a classes de robòtica amb un total de 10 sessions. L'activitat es feia cada dilluns i es realitzava al taller de tecnologia.\nMés informació about Classes de Robòtica a l'Espriu\nLLIBRES / DOSSIERS /MATERIAL del curs 2016-2017\nEnviat per adminEspriu el dl., 20/06/2016 - 09:35\nL'assignatura de 1 batxillerat "Ciències del món contemporani" és comuna.\nMés informació about LLIBRES / DOSSIERS /MATERIAL del curs 2016-2017\nEnviat per adminEspriu el dt., 14/06/2016 - 11:59\nEl passat dimecres 18 de maig el grup de 22 alumnes que formen el grup voluntari de teatre en anglès Kids4Skits va presentar A Selection of Comedy Skits (8 esquetxos de comèdia en anglès) a la Mostra de Teatre de Blanes. L'actuació va tenir lloc a L'Esbarjo de Blanes i vam tenir l'oportunitat de veure tres representacions que van preparar altres instituts.\nMés informació about Teatre a Blanes\nNois i noies de primer d’ESO de l’Espriu participen al Concurs “No et fumis la salut” d’Oncolliga d’enguany.\nEnviat per adminEspriu el dt., 14/06/2016 - 11:04\nEl dimarts 31 de maig els alumnes de 1r ESO vam anar al repartiments de premis del\nconcurs d’Oncolliga “No et fumis la salut” 2015 16.\nMés informació about Nois i noies de primer d’ESO de l’Espriu participen al Concurs “No et fumis la salut” d’Oncolliga d’enguany.\nTancament de la Xarxa de tallers de Família: PARLEM ! a l'ESPRIU\nEnviat per adminEspriu el dt., 14/06/2016 - 11:00\nEl passat 2 de juny, a l'aula de formació de la Coma Cros, de Salt, va tenir lloc l'Acte de Tancament de la Xarxa de Tallers de Famílies.\nMés informació about Tancament de la Xarxa de tallers de Família: PARLEM ! a l'ESPRIU\nEnviat per adminEspriu el dc., 08/06/2016 - 08:28\nL' ASSEMBLEA GENERAL DE L' AMPA DE\nL' INSTITUT SALVADOR ESPRIU DE SALT.\nLLOC: INSTITUT SALVADOR ESPRIU DE SALT.\nDIA: DIMARTS 14 DE JUNY DE 2016.\nHORA: A les 19:00h. en primera convocatòria.\nI a les 19:30h. en segona convocatòria.\n1- INFORMACIONS DIVERSES DEL DIRECTOR.\n2- LECTURA I APROVACIÓ DE L' ACTA 15-06-2015..\n3- CANVI DE CÀRRECS AMPA\nMés informació about Assemblea General AMPA\nL’alumnat de cicles visita el supercomutador Marenostrum\nEnviat per adminEspriu el dl., 06/06/2016 - 16:42\nEl 10 de maig es va fer la sortida anual per visitar el supercomputador Marenostrum al BSC.\nMés informació about L’alumnat de cicles visita el supercomutador Marenostrum\nActivitat a les Hortes de Santa Eugènia\nEnviat per adminEspriu el dl., 06/06/2016 - 14:01\nEl passat 27 de Maig va tenir lloc una trobada amb alumnes dels instituts de INS Brugulat, INS Baix Empordà , INS Frederic Martí Carreras i INS Salvador Espriu per dur a terme una acció a les Hortes de Santa Eugènia dins del projecte Life Potamofauna (LIFE12 NAT/ES/001091) “Conservació de fauna fluvial d’interès europeu a la xarxa Natura 2000 de les conques dels rius Ter, Fluvià i Muga”, és un projecte destinat a la recuperació i conservació a llarg termini de diverses espècies amenaçades de fauna fluvial d’interès europeu.\nMés informació about Activitat a les Hortes de Santa Eugènia


Els Pallaresos (Tarragona) un nou municipi hostil - Totcàmping\nEls Pallaresos (Tarragona) un nou municipi hostil\nEls Pallaresos (Tarragona) un nou municipi hostil\tfa 10 anys 7 mesos\t#40263\nHa salido publicada en el BOP de Tarragona número 282 del día 9 de diciembre de 2009, al DOGC número 5522 de día 9 de diciembre 2009 y al tablón de anuncios, la aprobación inicial de la Ordenanza municipal de convivencia ciudadana del municipio de Els Pallaresos. Dado que durante el periodo d-información pública s-ha presentado una alegación al contenido de la misma, resolviéndose y aprobándose definitivamente en sesión plenaria de fecha 4 de marzo de 2010, la cual se reproduce su texto íntegro.\nEn el Artículo 28 dice:\nEstablecimiento de campamentos, colonias y càmpings:\nQueda prohibida la acampada libre sin la autorización municipal. Resto también prohibido el establecimiento de cabañas o barracas, caravanas y autocaravanas en el término municipal.\nPor desgracia nos enteramos tarde. Pero podemos manifestar nuestras quejas a:\n- Instancia Alcaldesa: aqui - www.pallaresos.altanet.org/arxiu/upload/instancia-normal.pdf\nRe:Els Pallaresos (Tarragona) un nou municipi hostil\tfa 10 anys 7 mesos\t#40265\nEncara que sembli tard, no ho és. Reclamarem i amb la llei a la mà faran la rectificació tan aviat s'en adonin de que ara estan infringint la llei vigent.\nJo proposo de fer una carta "estàndard" i que serveixi per altres ocasions.\nNo sé si en Jahugar en té una feta.\nRe:Els Pallaresos (Tarragona) un nou municipi hostil\tfa 10 anys 7 mesos\t#40266\nBona tarda i sobre tot salutacions als qui encara no ens hem incorporat a les nostres respectives retencions de setmana santa\nQui vulgui l’ordenança la té aquí:\nI pel que fa a l’article en qüestió:\nArticle 28. Establiment de campaments, colònies i càmpings\nQueda prohibida l'acampada lliure sense l'autorització municipal. Resta també prohibit l'establiment de cabanes o barraques, caravanes i autocaravanes en el terme municipal.\nA mi em xoca l’ús de la paraula establiment, és la primera vegada que me la trobo en aquesta mena d'escrits.\nSi me’n vaig al Diccionari de la Llengua Catalana, trobo:\n1 1 m. [LC] Acció d’establir o d’establir-se; l’efecte. L’establiment d’una fàbrica, d’una sucursal. L’establiment d’una regla. L’establiment del campament en una posició inexpugnable. L’establiment del cristianisme.\n1 1 v. tr. [LC] Fundar 1 3 . Déu establí l’ordre natural del món. Establir una congregació religiosa dedicada als malalts.\n1 2 v. tr. [LC] Instal•lar (una cosa) en un lloc. Van establir el campament en una posició inexpugnable. Havien establert una fàbrica a Cuba.\n1 3 v. tr. [LC] Posar-se d’acord (en alguna cosa). Abans de començar a jugar, vam establir les regles del joc.\n2 tr. [LC] Decretar, ordenar. Una llei recent ha establert la supressió d’aquest impost.\n3 1 intr. pron. [LC] Fixar la residència en un lloc. Aquell any ens vam establir a Londres.\n3 2 intr. pron. [LC] Posar una casa de comerç, un negoci, etc., en un lloc. Aquests comerciants ja fa temps que es van establir al barri.\n4 tr. [DR] Cedir (un bé immoble) en emfiteusi.\nEn conclusió: sembla que el que volen és que les autocaravanes no ens quedem de manera permanent o que despleguem elements més enllà del perímetre del vehicle (“muntar la paradeta”, que dic jo).\nHo dic perquè penso que les cartes de queixa haurien d’anar en el sentit de demanar/exigir a l’autoritat municipal que a partir d’ara sàpiga discernir entre el verb establir de la seva ordenança (instal·lar-se en un lloc o fixar una residència) i el d’estacionar, perfectament regulat; perquè en cas contrari estaran vulnerant altres drets i lleis de rang superior. Crec.\nRe:Els Pallaresos (Tarragona) un nou municipi hostil\tfa 10 anys 7 mesos\t#40279\nposarem fil a l'agullaaaa


Art. Nr.: 11424-X


Fotos: CRISTINA CALDERERJuny del 2010. La Neus té 94 anys, viu sola a Rubí i ha vingut a passar uns dies a Cal Roquet, la casa que la família encara conserva als Guiamets, al Priorat, on va néixer el 1915. Els seus dos fills, la Margarita i en Ludi, fan la seva vida a França, de néts no en té i el germà, en Lluís, de 97 anys, és al geriàtric dels Guiamets. La Margarita, de tant en tant, li suggereix a la Neus que potser estaria millor a la residència. Ella -ànima lliure i tossuda- no en vol ni sentir a parlar. Que la deixin sola, que ja s’espavila. Però un dia cau a casa. Se l’emporten a l’hospital de Móra d’Ebre i no li troben res greu, només la sang i els hematomes, alguna costella trencada. Sortint del metge, és ella mateixa qui reconeix que ara potser sí que ha arribat l’hora d’entrar al geriàtric. “L’ocell torna al niu a morir”, sentencia.\nEl dia ha començat amb la Glòria, la perruquera dels Guiamets, pentinant la Neus Català, una escena que es repeteix un cop cada dues setmanes / CRISTINA CALDERER\nLa Mariona de Cal Roset és una de les persones més importants a la vida de la Neus Català, “l’única que la fa creure”, diu el seu marit / CRISTINA CALDERER\nA l’hora de dinar, a Can Manel, la Neus Català tasta la 'pannacotta' per primera vegada a la seva vida / CRISTINA CALDERER\nCarme Martí ha novel·lat la seva vida al llibre ‘Un cel de plom’. Avui li porta a la Neus Català un exemplar de la traducció al romanès / CRISTINA CALDERER\nDe la bossa de la Carme Martí en surten quatre exemplars de la traducció d’Un cel de plom, Cer de plumb : un per a la Neus, dos per als seus fills i un per a la Mariona i en Ventura. També el cartell de l’obra de teatre de Mercè Arànega sobre la vida de Neus Català. Després d’haver-se estrenat al Grec a l’estiu, ara fa gira per Catalunya. El 23 d’octubre arriba a Falset. Parlen la Carme i la Mariona de si estaria bé que la Neus hi anés. A l’una li fa por que no ho sentirà; a l’altra, que serà massa tard al vespre.\nI encara una última sorpresa, una targeta de felicitació pels 100 anys de Neus Català. L’ha escrit la Dalita, una dona francesa d’origen armeni. La Neus la llegeix en veu alta. Només desvia la mirada per veure com n’estic apuntant fragments a la llibreta: “Que la vie vous offre de beaux moments et adoucisse le souvenir des épreuves. Leur memòire est desórmais à notre charge”. [Que la vida li ofereixi moments bonics i suavitzi el record de les adversitats. Ens farem càrrec, des d’ara, de la seva memòria.]


Adif adjudica les obres de tractament del sistema d'electrificació a L’Arboç-Castellbisbal | RTVVilafranca\nAdif adjudica les obres de tractament del sistema d’electrificació a L’Arboç-Castellbisbal\nAdif ha adjudicat les obres de tractament integral de la línia aèria de contacte al tram L’Arboç-Castellbisbal, a la línia d’amplada convencional Barcelona-Vilafranca-Sant Vicenç de Calders, per import de sis milions i mig d’euros. Aquesta actuació serà finançada per la Unió Europea – NextGenerationEU.\nL’objectiu d’aquests treballs, que han estat adjudicats a Elecnor Serveis i Projectes, és dotar les instal·lacions de nous equipaments per augmentar la fiabilitat, la durabilitat i la disponibilitat d’aquestes instal·lacions, essencials per garantir la qualitat de l’explotació ferroviària.\nEn concret, les operacions es duran a terme a les estacions de L’Arboç, els Monjos, Vilafranca, la Granada, Sant Sadurní d’Anoia, Gelida, Martorell i Castellbisbal.\nTambé s’actuarà als trajectes L’Arboç-Els Monjos, Els Monjos-Vilafranca del Penedès, Vilafranca del Penedès-La Granada, la Granada-Sant Sadurní d’Anoia, Sant Sadurní d’Anoia-Gelida i Gelida-Martorell. Aquests trajectes estan alimentats per les subestacions elèctriques de tracció dels Monjos, Sant Sadurní d’Anoia, Martorell i Castellbisbal.\nL’actuació s’inclou al Pla de Rodalies i compta amb un termini d’execució estimat de 12 mesos.\nAdif, sistema ferroviari, tren\nAfectacions a Rodalies fins al febrer de 2023 per diverses obres de millora d’infraestructures\nRegull reivindica millor connexió en tren de Vilafranca a Tarragona i al Vallès


El foc etern\nActualitzada el 08-09-2021 17:39\nAve María purísima, sin pecado concebida era com donàvem la benvinguda a una nova confessió setmanal que fèiem, quan érem petits, als Salesians, en aquella mena de capsa plena de petits forats per on intuïes el mossèn i que en dèiem confessionari.\nAllà li explicàvem la nostra vida fins a on volíem, normalment per les dues alegries d’aquella època, que eren o la masturbació o l’amor, i ho arreglàvem amb un grapat de parenostres al Sagrado Corazón de Jesús i aire que vol dir vent.\nLa vida ha anat canviant i ens hem enamorat diversos cops de gent diversa i dispersa, ens hem fet grans, hem purgat pecats, ens han caigut els cabells, hem estat pares i hem passat per processos de solitud i d’independència.\nL’Església s’ha capficat en la idea de quedar-se clavada en una època de molta halitosi, de sotana negra llarga i d’una paraula de Déu que poc té a veure amb la paraula de Déu traduïda per molts d’ells, (sortosament no per tots).\nEn aquella època, pensàvem que podríem caure al foc etern quan arribéssim al judici final i ara, amb els anys, en el fons només esperem que Déu ens miri amb tendresa i ens digui que no hi ha jurisdicció al cel per poder-nos jutjar.\nAra estem vivint en un relat que deixa El nom de la rosa com la Caputxeta vermella. Un bisbe que deixa l’Església perquè està enamorat d’una psicòloga que escriu novel·les eròtiques. Psicòloga, recalco.\nLa hipocresia eclesiàstica la podem observar, per exemple, a partir de l’instant que el papa va expressar que qui és ell per jutjar els homosexuals demanant tolerància amb ells (els podrien dir als fills de mala mare i de pitjor Déu que surten a la cacera de gais i lesbianes a Espanya).\nEl mateix li passarà al bisbe Novell, a qui el silenci de l’església li està jugant una mala passada a partir de la rumorologia que va de punta a punta de les barbaritats. De les millors: se li ha de practicar un exorcisme. Em sembla apassionant perquè l’únic exorcisme que conec és el de la nena Regan que girava el cap i vomitava verd mentre li deia al pare Merrin amb el Sant Crist a la mà: “Pero mira que ha hecho la guarra de tu hija”, mentre el mossèn anava fent anar amunt i avall la creu al crit de “El poder de Cristo te obliga”.\nNo sé com acabarà la història, tot i que potser ja s’ha acabat. Posats a separar la vida entre bons i dolents estaria bé que almenys l’Església, per decència, ens parlés clar. Perquè el regne de Déu té un llibre d’instruccions que val per a tothom. Fins i tot, per als bisbes que, al marge d’abraçar la fe, abracen l’amor i si cal el sexe, un sexe que ells van menysprear amb sermons amb pudor de sofre.\n08-09-2021 07:50 ESGLÉSIA\nL’exbisbe Xavier Novell ja busca feina com a enginyer agrònom després d’haver deixat l’Església\n07-09-2021 07:51 ESGLÉSIA\nEl bisbe Novell es va reunir diversos cops amb el papa abans de renunciar al càrrec per amor\n06-09-2021 07:28 ESGLÉSIA\nEl bisbe de Solsona hauria deixat el càrrec per una relació sentimental


Flors de Bach/Consulta Mèdica Antoni Tribó\nQuan és útil la teràpia Floral de Bach?\nPreguntes freqüents sobre la teràpia Floral de Bach?\nLes Flors de Bach, son un sistema terapèutic semi-homeopàtic. Es basa en un conjunt de 38 remeis essencials, també coneguts com «essències florals» o «elixirs florals«. Aquests remeis estan preparats a partir de plantes que creixen de forma silvestre. I es prenen a gotes, dissoltes en aigua mineral.\nVan ser formulades pel metge homeòpata anglès Edward Bach entre els anys 1926 i 1934 en els camps del seu Gal·les natal. El seu sistema se centra en la resolució dels conflictes emocionals persistents. Bach creia que aquestes emocions, estan en l’origen de la majoria de les malalties i entorpeixen la salut.\nQuan és útil la teràpia floral?\nÉs útil per a recolzar treballs més exhaustius en la resolució de problemes emocionals, quan aquests estan implicats en la etiologia o evolució de la malaltia. Com ara:\nEsgotament físic o mental, estres, ansietat, irritabilitat, nerviosisme.\nEnyorança, desinterès, apatia.\nAutoestima baixa, vergonya\nPreocupació, pors, timidesa.\nEn el control de addiccions i els trastorns alimentaris.\nSón com les essències vegetals? Saben a flors?\nLa seva composició és una espècie de dissolució homeopàtica, suspesa en un diluent basat en brandy natural. Així que, encara que es preparen amb flors silvestres, no tenen olor ni sabor a flors. A més, es prenen diluïdes en aigua mineral, (a raó de 2 gotes x 30 ml.) pel que el sabor original queda encara més reduït i també el possible efecte tòxic de l’alcohol.\nNo. Encara que les persones que es troben en tractament psiquiàtric, és aconsellable que n’informin al seu psiquiatre.\nAquesta és una de les seves majors avantatges, la manca d’efectes secundaris.\nL’únic “efecte secundari” amb el que ens podem topar és amb l’absència d’efecte, la qual cosa pot deure’s a una elecció inexacta dels remeis necessaris.\nEncara que no per això, poden deixar de sorprendre’ns amb efectes inesperats, en alliberar emocions llargament reprimides, la qual cosa s’inclouria més aviat entre els efectes terapèutics que entre els efectes secundaris.\nNo. Encara que pot ser interessant parar-se a pensar quines són les emocions que li preocupen o que veu que predominen en la seva vida quotidiana. I que li agradaría superar.


Revisió del 01:59, 12 des 2015\nEs desfà la revisió 16144950 per haver canviat un enllaç correcte\nRevisió del 23:20, 10 des 2015 (modifica)\nRevisió del 01:59, 12 des 2015 (modifica) (desfés)\nA València el treball no s'atura. El 1552 surten de les premses de l'empresa familiar un bon nombre d'obres, entre altres, el ''Libro primero de arithmética algebrática'' de [[Marco Aurel]], ''Pro lege Manilia oratio'' de [[Ciceró]], ''Epitome libri de copia verborum Erasmi Roterdami'' de [[Francesc Joan Mas]], ''la Theriaca'' de [[Nicandre de Claros]], ''Institutiones oratoriae'' de [[Pere Joan Nunyes]] o ''Tabulae totius dialectices artium reliquarum'' de Cornelius Valerius. L'any següent l'activitat continua amb ''De sphaera mundi libri tres'' de Baltasar Manuel Bou, ''Tabulae breves et expeditae in praeceptiones'' de [[Ciceró]] i [[George Cassander]], ''De urinis liber spurius Jano Cornario interprete'' de [[Galè]], ''Institutionem dialecticarum'' de [[Petrus Ramus]] i ''Aphthonii clarissimi rhetoris progymnasmata'' de [[Juan Lorenzo Palmireno]]. El 1554 la impremta continua publicant a bon ritme, entre altres, '' De mundi sphaera'' d'[[Oronce Finé]], ''Oratio de causis obscuritatis Aristoteleae, et de illarum remedijs'' i ''Institutionum physicarum quatuor libri priores collecti methodicus ex decretis Aristotelis'', tots dos de Pere Joan Nunyes, ''Segunda parte de la cavalleria celestial de las hojas de la rosa fragante'' de Jerónimo Sampedro o ''Libro compuesto por fray Anselmo Turmeda'' d'[[Anselm Turmeda]].<ref>[[#Gregori|Gregori Roig 2012]]: pp. 105, 108-109 i 112.</ref>\nDesprés de l'experiència alcalaína Joan Mey torna al taller familiar que havia dirigit la seva muller mentre estava absent. Les obres continuen sortint durant tot l'any 1555. Així, entre altres, publica ''Orlando enamorado'' de [[Matteo Maria BoiaroBoiardo]], ''Morborum internorum fere omnium et quorundam externorum curatio brevi methodo comprehensa'' de [[Miquel Joan Pasqual]] i els Furs, capítols, provisions i actes de Cort de les Corts celebrades en 1547 i 1552.<ref>[[#Gregori|Gregori Roig 2012]]: pp. 112-113</ref>\nEstant malalt, el 17 de desembre de 1555, signa uns codicils. Mor els darrers dies de l'any, a casa seva, al carrer de la Mar, parròquia de Sant Tomàs. I l'1 de gener de 1556 el notari de la família, Lluís Joan Vaziero, publica el testament a instància de la seva viuda, Jerònima Galès, en la mateixa casa familiar.<ref>[[#Gregori|Gregori Roig 2012]]: pp. 113-114</ref>\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/16150164»


La Generalitat presenta la campanya #StopAlFoc 2020\n"La col·laboració ciutadana és el millor escut contra els incendis forestals"\nLa Generalitat presenta la campanya #StopAlFoc 2020 que tornarà a incidir en la importància de la conscienciació ciutadana per a la prevenció d’incendis\n02/07/2020 - Tania López\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, juntament amb les conselleres de Justícia, Interior i Administració Pública, Gabriela Bravo, i d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, Mireia Mollà, han presentat el pla estratègic contra incendis #StopAlFoc 2020. Una campanya en la qual l’educació i la conscienciació tornaran a ser els eixos centrals perquè “un incendi s’apaga amb aigua, però sobretot es pot prevenir”.\nTal com ha detallat la consellera Gabriela Bravo, “el 85% dels incendis que es van produir en 2019 van ser conseqüència de l’acció humana“. Per això, ha recordat, “una telefonada a temps al 112 pot salvar moltes hectàrees, però també moltes vides”. I és que, en 2019, malgrat ser l’any amb menys incendis des de 1986, “es van produir 273 incendis que van arrasar 969 hectàrees”.\nPer províncies, 154 incendis van ser a la de València, perjudicant 52 hectàrees; 69 a la d’Alacant amb 884 hectàrees afectades; i 50 incendis a la província de Castelló, que van devastar 33 hectàrees. En aquest sentit, Bravo ha explicat que “el 86% de les 969 hectàrees que es van veure afectades en 2019 va ser a conseqüència de l’incendi que es va produir el 15 de juliol a Beneixama”.\nTant Bravo com Mollà han coincidit que, enguany, la campanya per a la prevenció d’incendis serà més difícil que en anys anteriors. El canvi climàtic – la Comunitat Valenciana és un dels territoris més afectats –; la incidència de la Covid-19, que obligarà a reforçar la protecció de les persones treballadores; “la primavera tan plujosa que hem tingut i que ha provocat l’augment de vegetació de bosc baix i de matoll”; les previsions d’un estiu molt sec i amb altes temperatures; o les destrosses que van provocar la DANA i el temporal Glòria als terrenys forestals fan que siga un estiu complicat per a la prevenció d’incendis.\nPer aquest motiu, Bravo ha apel·lat a la prudència de la ciutadania per a poder gaudir de la naturalesa sense incidents, però també a la importància de la col·laboració ciutadana perquè “és el millor escut per a defensar-nos del foc”.\nLa consellera d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica ha informat que, per a la campanya de 2020, es reforçarà amb 50 persones més – 850 en total – els equips de protecció contra incendis forestals. D’aquesta manera, “comptarem amb 11 brigades forestals més que estaran a peu de muntanya”.\nFinalment, el president de la Generalitat, Ximo Puig, ha volgut ressaltar que “la detecció precoç i la comunicació amb emergències és fonamental per a salvar hectàrees i vides. Treballar en la prevenció i insistir en la prudència és essencial”. Per això, ha conclòs, “continuarem treballant a millorar els equipaments, les infraestructures i la formació”.\nDes de principi d’any, s’han produït un total de 79 incendis, que han arrasat 65 hectàrees de massa forestal. Si cuidem el medi ambient, ens protegim tots.\nOltra defensa la fortalesa del mestissatge: "És com el ganxet, no pots llevar un punt perquè es desfà el jersei"\nPuig anuncia la injecció de 27 milions per a la reindustrialització de les empreses valencianes\nCooperació i Creu Roja reforcen els seus projectes internacionals contra la COVID-19\nUn Green New Deal valencià, sostenible, inclusiu i innovador com un bitllet cap a una "Normalitat Millorada"


#AçòNoQuadre prop de mig centenar d’obres d’art desaparegudes del patrimoni de Castelló – Compromís per Castelló\nCultura i Educació Cultura, oci, esport i festes Patrimoni\nCompromís atribueix al caos de l’etapa del PP “la desaparició de mig centenar d’obres del patrimoni de Castelló” i reclama responsabilitats.\nDes de Compromís recorden que si s’ha furtat alguna de les 45 obres es podrien haver perpetrat delictes d’administració negligent, a més de malversació.\nCompromís responsabilitza al grup Popular de l’Ajuntament de Castelló, del “caos i la desídia, que ha provocat la desaparició de mig centenar d’obres artístiques del catàleg municipal de la ciutat”. Així ho ha comunicat la coalició després que el departament de Cultura del nou equip de Govern, liderat per Verónica Ruiz, haja tret a la llum un informe de la Policia Local en el qual es denuncia la desaparició de nombrós patrimoni que, d’haver sigut robat, podria implicar suposats delictes d’administració deslleial i apropiació del patrimoni local en l’època del PP. “Esperem que la Fiscalia admeta a tràmit la causa i depure, si les hi haguera, responsabilitats penals, a més de les evidents responsabilitats polítiques”, apunten des de Compromís.\nDe fet, des de Compromís adverteixen que “cal prendre les mesures legals per a depurar totes les responsabilitats per no prendre’s en l’època del PP les precaucions oportunes per a evitar un presumpte saqueig del patrimoni de tota la ciutadania de Castelló”. Segons Compromís, “per acció o per omissió, els ex càrrecs polítics del PP, són responsables de la possible desaparició d’aquestes obres”.\nDes de Compromís indiquen que, segons l’informe policial que ha donat a conèixer l’Ajuntament, “concloses les gestions (…) continuen desaparegudes 45 peces. (…) L’elevat nombre d’obres i objectes no trobats, podria ser indici d’una administració negligent del patrimoni públic, malversació del mateix o, si escau, una concurrència d’ambdues possibilitats”.\nEntre les obres desaparegudes, segons ha indicat l’edil de Compromís, destaquen diverses monedes d’or dipositades en la caixa forta de l’Ajuntament, així com obres d’insignes creadors, artistes, pintors i escultors castellonencs.\n←Subvencionats 32 projectes veïnals amb un import de 73.515 €\nDesprés del desgovern del Partit Popular, no es pot saber quantes obres han desaparegut del patrimoni de l’Ajuntament de Castelló→


Itinerari ' Drassanes, gremis i mercaders' Itinerari ' Drassanes, gremis i mercaders' | Infància\nItinerari de terra per a adults per la façana marítima de Barcelona.\nDurant l'Edat Mitjana comença l'expansió de la Corona Catalanoaragonesa pel Mediterrani, el que fonamentarà un autèntic imperi comercial que va convertir Barcelona en un important centre comercial. El creixement de la ciutat, la construcció de les Drassanes Reials, la construcció d'edificis que albergaven noves institucions, encara ens parlen d'aquesta època d'expansió pel mar.\nL'itinerari arrenca a les Drassanes Reials i proposa un recorregut per descobrir l'esplendor marítim medieval de la ciutat: la muralla medieval, l'orde dels mercedaris, els carrers gremials, la Llotja i els Consolats de Mar, els palaus, Santa Maria del Mar, etc.\n4rt diumenge del mes a les 11.00 h Entrada general: 6.5 €\nDurada de l’activitat: 2 h\nDes de 28/03/2021 al 27/06/2021\nTaller 'Netegem l’area del Pont dels Tres Ulls i el Xalet de la Trinitat Nova'\nPunt de trobada: c. Aiguablava, 102-116\nSetmana d’Arquitectura de Barcelona: Festa d’Arquitectura de Sants - Montjüic. El comerç d'ahir, d’ara i sempre: Creu Coberta\nCreu Coberta Meeting Point\nSetmana d’Arquitectura de Barcelona: Festa d’Arquitectura de Gràcia. La Festa del Silenci a la plaça de la Virreina\nA la Plaça de la Virreina\nTaller 'La Barcelona de les pandèmies' *NOU*\nVisita comentada 'De la ciutat romana al Palau Reial Major medieval'\nVisita comentada al Centre de Col·leccions del MUHBA i a l'Arxiu Arqueològic de la Zona Franca\nPrograma d'activitats "Dies d'artévete"\nSortida 'Les plantes remeieres de Collserola'\nItinerari cultural 'Los ricos también lloran'\nItinerari 'Sant Andreu: Poble d'obrers'\nVisita comentada a l'exposició 'Barcelona Flashback. Kit d'història en 100 objectes'\nItineraris de natura 'Plogging Can Balasc i Can Castellví'\nL'aventura de conèixer - Itineraris per Barcelona: Itinerari ''Bolaño, vuelve a casa', Marc Caellas i Esteban Feure de Colombi\nLloc de sortida: carrer Tallers, 55\nDel 24/04/2021 al 12/05/2021\nJornada de neteja "Let’s clean up"\nUna, grande y libre. Escenaris de la dictadura franquista a Ciutat Vella, a càrrec de Josep Grau\nInici: Plaça Catalunya (centre de la plaça)\nDel 04/04/2021 al 27/06/2021


Barcelona ha rebut el primer premi de la Grossa per primera vegada des que va començar la loteria catalana amb el número 58499. Un estanc al Born proper al mercat de Santa Caterina ha estat el que ha venut el premi gros, dotat de 200.000 euros. El local està situat al carrer d’en Giralt del Pellicer 16, on s’han venut 15 bitllets. El gerent de l’estanc, José Moya, confirmava al TOT Barcelona que mai havien repartit tants diners com els 3 milions d’euros que repartirà avui. Els compradors dels 15 bitllets venuts “són gent del barri”, assegura el propietari del negoci, que és familiar.\nEstà molt content per haver venut “un llibre complet, que aglutina 15 bitllets” i celebra que ja li ha anunciat algun veí que ha estat l’afortunat “tot i que ho ha fet amb la boca petita”, explica el José. El mateix establiment a l’agost va arribar a donar 50.000 euros per un premi del Rasca de l’ONCE, però mai una xifra similar a la que han repartit avui als veïns del barri de Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera.\nMoya creu que tots els números s’han venut un a un i que per tant rebran un premi de 200.000 euros cadascun. Pel que fa als clients, recorda que és un barri amb “gent humil i treballadora” i per això agraeix que “els veïns de tota la vida” comencin a passar-se per l’estanc a comunicar-li que han estat afortunats.\nL’estanc del primer premi. | D. C.\nDel segon premi Barcelona s’ha emportat un pessic testimonial: s’ha venut un sol bitllet al Paral·lel. També ha rebut part d’un tercer premi amb el número 11825, concretament a l’estanc T. Farran, situat al carrer Pi i Margall número 90. Està dotat amb 30.000 euros per bitllet jugat.\nEn canvi sí que s’ha venut íntegrament un dels cinquens premis de la Grossa de Cap d’Any, concretament a plaça Molina. Cada bitllet té una dotació de 5.000 euros i enguany s’han repartit dos cinquens premis més que a les cinc anteriors edicions. El número guanyador del cinquè premi que ha caigut sencer a la ciutat ha estat el 46319. “És la primera vegada que toca res important al meu quiosc“, explica el quiosquer al TOT Barcelona. També detalla que, lamentablement, s’havia quedat amb algun número dels que venia però no el premiat.\nEl quiosc on s’ha venut un dels cinquens premis. | D. C.\nUn altre cinquè premi ha anat a parar també a Barcelona. Ha estat el 64654, que s’havia comercialitzat en un Bonpreu del carrer Tamarit número 130, on ni tan sols s’han assabentat de la notícia per la feinada que tenien aquest migdia. “Ens fa molta il·lusió”, explicava una de les treballadores.\nEl Bonpreu on s’ha venut el primer premi. | D. C.


Santpedor Decideix: d’octubre 2011\nConferència de la historiadora Assumpta Montellà, 28 d'octubre de 2011\nEn motiu del 75è aniversari del cop d'estat, Santpedor Decideix va organitzar una conferència a càrrec de la historiadora Assumpta Montellà, perquè ens parlés de quina era la situació prèvia a la guerra civil del 1936. Va tenir lloc a la Capella de Sant Andreu el 28 d'octubre de 2011.\nEn la seva explicació, no es va quedar amb el que va passar entre el 32 al 36. Ella creu, que tot venia de molt abans. Va començar amb alguns dels fets que van portar a la Setmana Tràgica de l'any 1909, que va tenir com a conseqüència l'afusellament del pedagog Francesc Ferrer i Guàrdia.\nVa seguir amb les retallades per part -del Congreso de los Diputados- del projecte de Mancomunitat Catalana de Prat de la Riba en el 1914, per tant, ja fa un segle que ens fan retallades.\nEl fenomen del pistolerisme a tot l'estat espanyol entre el 1919 i 1923, període en que es va assassinar Salvador Seguí "El Noi del Sucre".\nDegut a la situació econòmica i a les tensions socials va sorgir la dictadura de Primo de Rivera des del 1923 al 1930, amb l'acceptació de la monarquia, el rei Alfons XIII. Repressió total del catalanisme.\nLes eleccions municipals del 12 d'abril de 1931 van suposar la derrota de l'opció monàrquica, el rei va abdicar i el 14 d'abril de 1931, es va proclamar la Segona República.\nAmb tot aquest ambient i els esdeveniments del 31 al 36 porten al cop d'estat del 1936.\nPer acabar, l'Assumpta va fer lectura d'uns fragments del llibre d'en Josep Benet "El President Companys afusellat", en els que s'explica el pensament que tenien algunes personalitats espanyoles d'abans del 36 envers Catalunya i els catalans.\nAquests últims anys, les declaracions i discursos de polítics o de mitjans de comunicació sobre els catalans són molt semblants a aquelles. El fons és exactament el mateix, res no ha canviat.\nBloc d'Assumpta Montellà: http://sentimentsaflordepell.blogspot.com/\nRutes Culturals-Històriques: http://rutesculturals.blogspot.com/\nConferència de la historiadora Assumpta Montellà, ...


Idescat. Indicadors anuals. Ús exclusiu del català. Per àmbits d'ús. Metodologia


Alliberar els carrers – Francesc-Marc Álvaro\nFrancesc-Marc Álvaro | Alliberar els carrers\npost-template-default,single,single-post,postid-4097,single-format-standard,mikado-core-2.0.4,ajax_fade,page_not_loaded,,mkd-theme-ver-2.1,vertical_menu_enabled, vertical_menu_width_290,smooth_scroll,side_menu_slide_from_right,wpb-js-composer js-comp-ver-6.0.5,vc_responsive\n23 set Alliberar els carrers\nUnes 2.000 ciutats arreu del món van celebrar ahir el dia Sense Cotxes. Barcelona també, per descomptat. Diuen que aquesta jornada es fa per conscienciar la gent perquè faci servir els transports públics, però no m’ho crec pas. És una iniciativa que serveix, sobretot, perquè les autoritats es reivindiquin com a portadores de bones intencions. La senyora de l’Ajuntament que s’ocupa d’aquests assumptes va amollar ahir una expressió que em sembla molt interessant per copsar el rerefons d’aquesta gran representació: “Alliberar el carrer”. Tu dius alliberar en unes declaracions davant la premsa i, a partir d’aquell moment, tu tens la raó i qui et qüestioni és una mala bèstia opressora (dels carrers, en aquest cas). És un verb –alliberar– que suggereix felicitat, ànimes joioses anant en bicicleta a la feina, veïns fent barbacoes als xamfrans, nens fent classe a l’aire lliure, avis i àvies ballant a la calçada… Les utopies d’antany tenen un biaix tètric, però alliberar el carrer de cotxes és una utopia simpàtica i realitzable (unes hores) i això és perfecte per recordar qui són els bons i qui són els dolents de la pel·lícula. El dia Sense Cotxes és un exorcisme per foragitar els dimonis del sistema o fer-ho veure.\nAlliberem-nos. La qüestió és alliberar-se, encara que es compliqui la vida al personal que ha de desplaçar-se. No perdem de vista que vivim un moment de grans idees. Tu ets republicà, i molt d’esquerres, i molt del 15-M, i molt de la democràcia real, però et toca governar i, llavors, descobreixes que les utopies que anaves predicant has de guardar-les al calaix. I has de cridar gerents de la casta corrupta que havies denunciat perquè et treguin les castanyes del foc. Tu tenies boníssimes intencions però el sistema (vas repetint per excusar-te) no et deixa fer la revolució que vas vendre. I la teva praxi institucional s’estimba contra la pura i dura realitat. Però sempre hi ha esperança, quan s’està del costat bo de la força, i no em refereixo a la sort de tenir una oposició endormiscada. Els petits canvis són poderosos –el Capità Enciam és un referent– i no cal que arribis a l’illa d’Utopia, pots muntar la superilla del Poblenou, que sembla més assequible. Les revolucions comencen avui per moure les parades de l’autobús, abans començaven de manera menys amable, és tot un progrés. Si el veïnat no ho acaba d’entendre, deu ser perquè necessita més pedagogia i alliberar-se dels prejudicis petitburgesos.\nEstem en bones mans. Serem alliberats, ens agradi o no. Perquè això de les bones intencions no és privatiu d’un sol partit, com va quedar clar ahir. Polítics de tot color –fins i tot persones suposadament d’ordre– van fer-se la ridícula selfie per demostrar que (per un dia) agafaven el bus o el metro. No en vaig veure cap a rodalies de Renfe.


El govern espanyol no veu "cap problema" a aplicar la "llei Wert" el curs vinent\nLa secretària d'Estat d'Educació afirma que els "dos temes" que el Consell d'Estat havia demanat rectificar "ja estan resolts"\nRedacció 13/06/2014 - 12.11 Actualitzat 14/06/2014 - 09.19\nEl Ministeri d'Educació interpreta que el dictamen del Consell d'Estat sobre la disposició 38 del decret Wert que hauria de regular la implantació del castellà com a llengua vehicular els és "favorable" i, per tant, no veuen "cap problema" a començar a aplicar-ho ja el curs vinent, a partir de setembre.\nSegons la secretària d'Estat d'Educació, Formació Professional i Universitats, Montserrat Gomendio, els "dos temes" que el Consell d'Estat els havia demanat que rectifiquessin sobre la disposició addicional 38 de la LOMCE "ja estan resolts" i "no hi ha més problemes".\n"És un informe favorable i nosaltres estem satisfets", ha afirmat Gomendio en un esmorzar informatiu a Madrid.\nAquestes "dues observacions essencials", com les ha definit aquest divendres Gomendio, tracten, d'una banda, sobre qui s'ha de fer càrrec dels costos d'escolaritzar en castellà els alumnes de les famílies que així ho demanin i, de l'altra, del percentatge de castellà que cal establir a les aules.\nL'informe del Consell d'Estat publicat dijous instava el govern espanyol a modificar el punt en què obliga les comunitats autònomes amb llengua cooficial a pagar l'escolarització privada en castellà.\nSobre aquest punt, Gomendio ha assegurat que el ministeri incorporarà a la memòria econòmica el cost d'una d'aquestes places i que no serà problema.\nPel que fa a la proporcionalitat, la secretària d'Estat ha aclarit que és la Generalitat qui l'hauria de definir i que no es tracta de posar una línia en castellà.\n"Simplement que algunes assignatures es donin en castellà. Quantes i per quantes hores és competència de la comunitat autònoma", ha dit.\n"Allí on es genera un problema cal una solució, perquè les famílies tenen dret constitucional a escollir el castellà com a llengua vehicular", ha conclòs.\nTot i les paraules de Gomendio, la decisió d'aplicar a partir del setembre el decret llei de la LOMCE no serà definitiva fins que no l'aprovi en les pròximes setmanes el Consell de Ministres.\nGomendio i l'escolarització en castellà\nEl Ministeri d'Educació aplicarà l'escolarització en castellà pagada per l'administració


Ecoparc mòbil 21.10.2021 | Ajuntament de La Torre de les Maçanes\nInicio I Noticies I Ecoparc mòbil 21.10.2021\nEcoparc mòbil 21.10.2021\n♻📯 Has preparat els residus que no necessites? com a aparells electrònics, roba, joguines, mobles, radiografies, cintes VHS, termòmetres, .. Demà 21 d’octubre, l’ecoparc mòbil t’espera en l’Av. Espanya, a l’altura del número 21, en l’horari de 9.00 a 13:30h. 💻🖥🖨📺🔌💡🪑🧸🖼📖♻\n♻📯 Has preparado los residuos que no necesitas? como aparatos electrónicos, ropa, juguetes, muebles, radiografías, cintas VHS, termómetros, .. Mañana 21 de octubre, el ecoparque móvil te espera en la Avda. España, a la altura del número 21, en el horario de 9:00 a 13:30h.💻🖥🖨📺🔌💡🪑🧸🖼📖♻ Consorcio TERRA – Área de Gestión A2


El dia a dia dels nostres prof ...\nEl dia a dia dels nostres professionals\nGemma Comas: "El client no es pot fer esperar"\nLa Gemma Comas és administrativa i fa 22 anys que treballa a les oficines de Provetsa, concretament, a la recepció on gestiona l'atenció amb el client. "La recepció és la primera impressió que el client s'emporta de l'empresa, per tant la cordialitat i l'amabilitat són imprescindibles", comenta i assegura que no li costa gens fer aquesta feina "em surt de dins i, a més, tinc la gran sort de poder tractar amb molt bona gent".\nL'horari d'atenció al client és de les 9 del matí a la 1 del migdia i de les 3 de la tarda a les 7 del vespre. Durant la seva jornada laboral, Comas rep trucades i les canalitza al departament corresponen, gestiona la documentació interna de l'empresa, tramita les comandes i les peticions del servei veterinari, i també s'encarrega de fer la venda directa dels productes i medicaments per animals des de la botiga que Provetsa té ubicada a les mateixes oficines.\n"A la recepció sempre som dues persones per tal de poder donar un servei continuat i immediat. El client no es pot fer esperar. Mai es pot deixar sense resposta ni solució. S'ha de sentir ben atès", diu. "La meva prioritat és vetllar pel seu benestar i benefici", afegeix.\nAmb més de 30 anys de trajectòria al sector ramader, Provetsa ha assolit una cartera de clients altament fidelitzada. La prova rau en el fet que n'hi ha que fa dècades que confien en els serveis de l'empresa. "He conegut a tres generacions de clients", explica. "És molt gratificant veure que els fills i els néts segueixen el negoci dels seus pares i avis, i que continuen confiant en nosaltres. Això vol dir que fem les coses ben fetes".\nLa comunicació interna és fonamental perquè els tràmits que es realitzen des de la recepció de Provetsa s'executin correctament. "El bon ambient de treball i l'harmonia entre els companys ho faciliten", comenta. "Crec que fem un bon equip. La majora fa anys que estem a Provetsa i que ens coneixem. Treballem molt còmodament i el client ho nota", afegeix.\nComas explica que va néixer a pagès i va viure-hi durant més de vint anys. "M'hi sento molt identificada", assegura i considera que aquest és un sector molt sacrificat i liderat per persones molt valentes. "Els seus beneficis no depenen només d'ells, sinó que també hi intervenen molts factors externs, com per exemple el clima. Precisament per això els tinc molt de respecte. Intento facilitar-los les coses i fer la feina tan bé com puc", afirma.


Herrero Villen, María Asunción; Morais Ezquerro, Sergi Beñat; Noguera Murray, Patricia Silvestre; Tortajada Genaro, Luis Antonio; Atienza Boronat, Mª Julia (2015-06-08)\nTortajada Genaro, Luis Antonio; Noguera Murray, Patricia Silvestre; Atienza Boronat, Mª Julia; Herrero Villen, María Asunción; Morais Ezquerro, Sergi Beñat (2015-06-08)\nFernández de Carranza García, Zuriñe (2017-10-18)\nExperimental and Modeling Analysis of Synechocystis sp. PCC 6803 growth \nLopo, Miguel; Montagud, Arnau; Navarro-Peris, Emilio; Cunha, Isabel; Zille, Andrea; Fernández de Córdoba Castellá, Pedro José; Moradas-Ferreira, Pedro; Tamagnini, Paula; Urchueguía Schölzel, Javier Fermín (Karger Publishers, 2012-07)\n[EN] Background/Aims: The influence of different parameters such as temperature, irradiance, nitrate concentration, pH, and an external carbon source on Synechocystis PCC 6803 growth was evaluated. Methods: 4.5-ml ...


La cuina de sempre: Costella de porc amb mongetes\nCostella de porc amb mongetes\nRecepta tradicional del llibre Corpus del Patrimoni Culinari Català.\nAvui, un plat tant senzill com tradicional.\nEn aquest blog ja hem vist com fer la nostrada Botifarra amb seques i la recepta d'avui no deixa de ser una variant del mateix plat, això sí, que us recomano tasteu de tant en tant.\nL´únic consell que us puc dir es que procureu deixar la carn de porc ben cuita i cruixent, i com que aprofitarem l'oli de fregir la costella, millor fer servir oli d'oliva verge enlloc d'altres olis específics per fregir.\nLa resta de l'elaboració, com veureu, serà bufar i fer ampolles.\n600 g de costella de porc a trossos\n600 g de mongetes bullides\n- Podeu amanir les mongetes amb all i julivert i una mica de pebre vermell\nPreparem els ingredients i tallem la costella a trossos.\nPodeu demanar que us la tallin o fer-ho vosaltres mateixos. Els trossos han de ser macos.\nD'entrada, posarem a escalfar una paella amb abundant oli. A continuació, salarem la carn.\nI també li posarem una mica de pebre.\nQuan l'oli sigui calent, hi posarem els trossos de carn. Compte amb les esquitxades!\nAbaixeu el foc a la meitat i deixeu que es faci la carn sense presses.\nDe tant en tant, doneu-li la volta.\nL'objectiu és aconseguir una carn ben cuita per dins i cruixent per fora.\nNo caldria, però si voleu, podeu escalfar una mica les mongetes bullides amb un punt de sal.\nCom us comenava a les variants, hi podeu posar una picada d'all i julivert i una mica de pebre vermell.\nAmb la carn acabada de fer, emplatarem.\nPoseu una capa de mongetes.\nA sobre, poseu-hi els trossos de carn. També es habitual emplatar-ho posant-hi els trossos de costella al voltant i la mongeta enmig.\nFinalment, aprofitant el mateix oli de fregir la carn...\nho regarem tot amb oli.\nI aquí teniu una fantàstica Costella de porc amb mongetes.\nNom: Saó Expressiu\nVarietat/s: Garnatxa negra, Ull de llebre i Cabernet Sauvignon.\nFabricant: Mas Blanch i Jové\nDes dels Costers del Segre ens arriba aquest vi Saó Expressiu que et farà gaudir d' allò més acompanyant els teus plats preferits.\nColor vermell intens, molt viu i amb rivets blaus.\nAroma complex, elegant, destaca la fruita vermella, cirera, maduixa, pruna i violeta, amb tons balsàmics, regalèssia i cacau.\nEn boca és suau i potent, elegant, i molt llaminer amb fruites del bosc i espècies dolces.\nAutor: lacuinadesempre.cat a les 8:14 Etiquetes: Carns , Llegums\nUnknown 10 d’abril de 2015, a les 14:47\nQue bones !!! ahir les vaig fer amb rostes de cansalada... i del ganxet...\nlacuinadesempre.cat 10 d’abril de 2015, a les 14:55\nconxita 11 d’abril de 2015, a les 20:45\naquest plat, m'agrada molt i hem recorda l'infantesa....gracies Albert sempre miro el que publicas i de veritat que fas que la cuina sigui mes facil....\nlacuinadesempre.cat 3 de juny de 2015, a les 14:11\nDe res, Conxita! gràcies pel teu feedback!\nIreneta 21 d’abril de 2015, a les 18:43\nEt volia fer una pregunta sobre els tipus de tall de la carn. Visc als Estats Units i aquí no tenim la sort de poder anar a una carnisseria i demanar la carn tallada al moment. Les úniques costelles de porc que trobo són molt més allargades, i els americans les couen a la barbacoa amb molta salsa.\nPotser podries fer un article diferenciant els talls de carn!!!\nSóc una gran fan del teu blog des de fa anys!!\nlacuinadesempre.cat 3 de juny de 2015, a les 14:13\nCertament, a cada país tenen les seves costums i els seus propis talls de carn. Pots comprar les costelles i tallar-les tú mateixa. Gràcies pel comentari! i sort per aquelles contrades!\nOu ferrat amb samfaina


o_34664 – Traces\nEdita obra EL CAMÍ DEL RIU\nAl voltant del riu Riudebitlles\nEl camí del riu, un itinerari de 43 quilòmetres per descobrir i gaudir d?aquests espais fluvials, de la gran diversitat d?ambients que ofereixen i dels paisatges de gran atractiu i bellesa de l?Alt Penedès. En el seu tram per Sant Pere de Riudebitlles passa per la vila i per algunes zones d'interès del municipi com el Pont Nou o el Pèlag Bullidor o els molins paperers. El tram que passa per Sant Pere de Riudebitlles


Autreville-sur-Moselle - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n48° 49′ 22″ N, 6° 06′ 56″ E / 48.8228°N,6.1156°E / 48.8228; 6.1156Coord.: 48° 49′ 22″ N, 6° 06′ 56″ E / 48.8228°N,6.1156°E / 48.8228; 6.1156\nAutreville-sur-Moselle és un municipi francès situat al departament de Meurthe i Mosel·la i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 301 habitants.\nEl 2007 la població de fet d'Autreville-sur-Moselle era de 301 persones. Hi havia 109 famílies, de les quals 20 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 16 dones vivint soles), 32 parelles sense fills, 49 parelles amb fills i 8 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 119 habitatges, 114 eren l'habitatge principal de la família i 5 estaven desocupats. 108 eren cases i 11 eren apartaments. Dels 114 habitatges principals, 98 estaven ocupats pels seus propietaris, 14 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 3 tenien dues cambres, 11 en tenien tres, 24 en tenien quatre i 76 en tenien cinc o més. 86 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 43 habitatges hi havia un automòbil i a 58 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Autreville-sur-Moselle el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 195 persones, 149 eren actives i 46 eren inactives. De les 149 persones actives 142 estaven ocupades (75 homes i 67 dones) i 7 estaven aturades (3 homes i 4 dones). De les 46 persones inactives 14 estaven jubilades, 16 estaven estudiant i 16 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Autreville-sur-Moselle hi havia 111 unitats fiscals que integraven 276 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 19.184 €.\nDels 9 establiments que hi havia el 2007, 5 eren d'empreses de construcció, 1 d'una empresa d'hostatgeria i restauració, 2 d'empreses de serveis i 1 d'una entitat de l'administració pública.\nL'any 2000 a Autreville-sur-Moselle hi havia 4 explotacions agrícoles.\nMillery (1,0 km)\nBelleville (1,5 km)\nVille-au-Val (2,9 km)\nLandremont (3,5 km)\nCustines (3,9 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Autreville-sur-Moselle\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques d'Autreville-sur-Moselle a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades d'Autreville-sur-Moselle a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Autreville-sur-Moselle&oldid=29105344»


La localidad alicantina de Villajoyosa albergará los días 6 y 7 de octubre de 2018 el Campeonato de Europa de kayak de mar , según ha acordado la Federación Europea de Piragüismo, ECA por sus iniciales en inglés.\nDominio del Eslora en el Andaluz de kayak de mar\nSanlúcar acogió el pasado fin de semana el Campeonato de Andalucía de piragüismo de la especialidad kayak de mar, con claro triunfo por clubes del anfitrión CAN Eslora.\nEl Trofeo Club de Mar Piragüismo se consolida\nXVI Campeonato de Canarias de Kayak de Mar en Corralejo\nEste sábado, en Corralejo, tendrá lugar el XVI Campeonato de Canarias de Kayak de Mar\n« Anterior Siguiente » 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 ...31


» Els chatbots descobreixen el seu potencial en el sector turístic\nLa intel·ligència artificial mai reemplaçarà el factor humà, però cada vegada més empreses s’estan adonant que una màquina responent preguntes o proposant serveis com un membre més del seu personal podria estalviar-los diners, fer més feliços als seus clients i, en suma, convertir-los en un millor negoci.\nTom Davenport, professor de Tecnologia i Gestió de la Informació en Babson College, revela que “hay molt potencial, no solament per a l’estalvi de costos laborals i una major productivitat, sinó també per a generar un coneixement més profund que dote d’una major sofisticació a l’experiència del client”.\nEn la seua opinió, es produirà una major relació entre persones i màquines, més que una completa automatització, ja que “la tecnologia disponible no està encara preparada per a mantenir una completa interacció amb el client”. No en va encara no s’ha aconseguit crear una tecnologia que siga indistinguible del cervell humà.\nChatbots: la tecnologia del futur, avui\nDe fet els chatbots ja són part de la vida diària de centenars de milers de persones. Siri d’Apple respon a comandos de veu; mentre que Alexa d’Amazon s’adaptarà als patrons del discurs, ja siga en anglès o alemany, per a connectar amb altres dispositius, posar la música favorita de l’usuari o fer la comanda de la compra. Google Assistant, llançat en 2016, i l’assistent personal Cortana de Microsoft són altres exemples.\nLa tecnologia disponible no està encara preparada per a mantenir una completa interacció amb el client, segons els experts.\nLa startup novaiorquesa X.ai va recaptar el passat any 23 milions de dòlars (19,5 milions d’euros) per al seu assistent de xat virtual de negocis, Amy, que organitza reunions. Lola, una agència de viatges startup amb seu a Boston, funciona a través d’una interfície basada en un xat que combina automatització amb agents de carn i os. Les companyies KLM eIcelandair, el servei ferroviari francés SNCF i la cadena Edwardian Hotels ja han adoptat també aquesta tecnologia.\nEls secrets de la tecnologia que parla\nEls chatbots basats en regles són limitats: responen a paraules clau, dates, emails, números de telèfon i xifres amb respostes donades o ja escrites. Per a Michael Yuan, d’IBM, l’avantatge és que són precisos i que “pots afegir i reduir normes per a gestionar noves situacions i corregir errors”. Sense embargono poden comprendre realment el llenguatge humà.\nEl processament del llenguatge natural utilitza la intel·ligència artificial per a comprendre i classificar la pregunta de l’usuari. Per exemple, segons explica Yuan, “quan pregunta si fa calor avui, la intel·ligència artificial hauria de saber que està preguntant per la temperatura”. Aquests algorismes necessiten ser entrenats, la qual cosa requereix temps, esforç i un gran conjunt de dades. A partir d’ací la màquina comença a aprendre, però un bot pot confondre’s per falta d’informació o dades incompletes.\nAixí mateix l’usuari pot escriure un missatge en un bot i esperar la seua resposta, o utilitzar un programari de reconeixement de veu com Siri o IBM Watson que poden convertir la veu en text escrit i viceversa, però els reptes són els accents dels diferents llocs, el discurs poc precís i les paraules amb diversos significats.\nEn els dos últims anys els chatbots han sigut el tema de conversa en Silicon Valley, amb els líders de Microsoft i Facebook proclamant-los com les ”noves apps”, malgrat els problemes per a aconseguir l’equilibri entre bots i equips humans, controlar les seues respostes i millorar la tecnologia per a dominar les complexitats del llenguatge humà, evitant així la frustració del client.\nTim Gunstone, director general d’Eyefortravel, creu que “con la intel·ligència artificial existeix una gran oportunitat. La indústria turística s’ha centrat des de fa molt en les reserves, però ara s’ha enfocat a incrementar el valor que ofereix als seus clients”.\nEls proveïdors turístics s’han adonat a més de que necessiten utilitzar aquest tipus de tecnologia per a potenciar la seua venda directa enfront de la creixent competència d’OTA, metabuscadores i economia col·laborativa.\nIntel·ligència artificial i big data, juntament amb els assistents virtuals, la missatgeria instantània i la realitat virtual, seran els elements disruptivos clau.\nRevolucionant el sector?\nGunstone veu un gran potencial en aquest àmbit: “Lola pren la iniciativa en utilitzar els chatbots per a tornar als seus inicis com a agència de viatges, recolzant el producte online amb un servei sofisticat. Eurail, que ven paquets deInterrail, es comunica amb la gent jove a través de WhatsApp i Facebook Messenger i s’ha associat amb Facebook, Booking.com i proveïdors de reserves en restaurants. Segons arriba el client a la destinació que no coneix es dirigeixen a ell via xat, creant l’oportunitat de reservar-li restaurant, habitacions d’hotel i activitats. La intel·ligència artificial els ajuda a fer-ho millor”.\nMike Slone, responsable d’Experiències en Travelaer, companyia de productes turístics digitals que també desenvolupa bots, preveu que es potencie el seu paper en ajuda del client en totes les fases del seu itinerari, des de planificar un viatge a reservar-ho, suport logístic i atenció en ruta. Segons les seues pròpies paraules, “els clients necessiten ajuda i volen un servei ràpid, fàcil i personalizadopara connectar amb el seu agent de viatges en qualsevol racó del món, utilitzant per a açò una aplicació, i conversant no a través del mòbil sinó per un xat digital”.\nAquest reportatge apareix publicat en l’últim especial d’Innovació d’Hosteltur i el document de referència es troba disponible en la pàgina web d’Eyefortravel.


BANGS TRANSPARENTS: COM ESTILITZAR AQUESTA FRANJA EN 6 SENZILLS PASSOS - TUTORIALS PER ALS CABELLS\nCom aconseguir explosions transparents en 5 senzills passos\nPrincipal Tutorials Per Als Cabells Com aconseguir explosions transparents en 5 senzills passos\nQuina és la tendència de les explosions visibles i de què tracta tot l’enrenou? Descobriu com obtenir aquest aspecte coreà amb el nostre vídeo tutorial pas a pas.\nQuè és el xoc transparent i què hi ha de tot això? És la forma més maca de les estrelles del drama K fent-se la moda i és BANGin! Descobriu com obtenir aquest aspecte amb el nostre vídeo tutorial pas a pas. Equip All Hair Hair | 25 d'agost de 2020 Temps 15 minuts més Habilitat Fàcil Tipus de cabell Arrissat Encrespat Pèl natural Recte Espés Prim Ondulat\nMillor xampú a la queratina\nXampú llis de queratina TRESemmé\nCompra ara Millor condicionador de queratina\nCondicionador suau de queratina TRESemmé\nCompra ara Protector contra la calor i antifreix\nVes al producte Laca de nivell 1\nLaca per al cabell TRESemmé Micro Mist Compressed Texture Hold\nEls fleixos transparents són fleixos fins i fins que mostren una mica del front. Sovint es porten una mica més als laterals per donar una forma de capes al serrell. A diferència del serrell contundent , els cops transparents funcionen en un aspecte més suau perquè són menys densos. Aquest tipus de serrell emmarca la cara sense cobrir-se completament el front, cosa que li permet 'veure-la'. També sembla més lleuger i relaxat.\nSovint es veu actualment en diverses Pentinats coreans . Si voleu muntar el K-Wave amb els cabells, aconseguir una explosió transparent és una bona idea. Estilitzar-lo també és una brisa total. Aquests són els passos senzills per crear explosions transparents, estil ATH.\nCom estilitzar els cops transparents\nComenceu fresc i sense arrugues\nAmb aquest pentinat, és millor treballar amb cabells acabats de rentar. Recordeu escollir un duo de xampú i condicionadors que estigui específicament formulat per fer que el cabell sigui elegant i sense arrugues. Xampú llis de queratina TRESemmé i Condicionador suau de queratina TRESemmé . Aquest sistema transforma el cabell i el deixa molt elegant i manejable.\nProtegiu-vos els cabells\nBoira els cabells amb TRESemmé Keratin Smooth Iron Flat Smoothing Spray Actua com a barrera entre les eines d’estil de calor i el cabell, de manera que pugueu protegir els fils contra els danys causats per la calor.\nAssecar-se el cabell\nUtilitzeu un pinzell rodó mentre s’assequi el cabell per donar-li rebot i volum. L'assecat per bufat també ajuda a desfer-se'n tikwas mentre es renta les puntes del cabell cap a dins.\nFes rodar la teva explosió\nFeu que els serrells s’enrotllin cap a l’interior en lloc d’enganxar-se recte, així que utilitzeu un rodet petit per donar-li una mica de corba.\nSepareu els fils\nFeu passar els dits suaument a través de les serrelles transparents per separar els fils i fer-lo nítid. També podeu escampar un esprai texturitzant com Laca per al cabell TRESemmé Micro Mist Compressed Texture Hold abans de separar-los per donar-li un aspecte texturat al serrell.\nJa heu acabat la vostra explosió transparent.\nSaluda el teu aspecte de moda! Complementa la teva explosió transparent amb ones suaus de platja per completar el teu aspecte relaxat. És perfecte fins i tot quan només teniu previst quedar-vos a casa i relaxar-vos.\nAltres maneres de portar la seva explosió\nDóna una mica d’actitud als teus cabells llargs amb serrell recte i contundent. Crèdit: Natasha Estelle\nRespireu un ambient sofisticat amb pin-straight serrell contundent juntament amb els cabells llargs. Mantenir els cops contundents suposa una mica més d’esforç, però no us preocupeu, és fàcil dissenyar aquest tipus de serrells. També val la pena fer un esforç addicional, ja que es tracta d’un look que es pot portar de dia a nit.\nquants pèls perds cada dia\nUna mica d’ona al serrell afegeix un toc al pentinat.\nTens cops laterals? O estàs intentant fer créixer la teva franja? Una manera d’estilitzar un serrell creixent és posar-lo al lateral i arrissar-lo. A continuació, complementeu el vostre serrell lateral arrissat amb grans onades per a un toc de glam de Hollywood.\nEls cops feixucs us ajuden a relaxar-vos. Crèdit: Natasha Estelle\nSi els cops contundents rectes semblen massa tensos o tu, vés-hi serrell feixuc . És semblant al flequillo transparent, però el flequillo lleuger té un aspecte una mica desenfadat. Un cop explosiu us pot salvar l’aspecte si teniu un mal dia. Amb aquest tipus d’aspecte desenfadat i relaxat d’aquest tipus de franges, ningú no se n’adonarà si té males conductes.\nVoleu semblar nerviós? Aconsegueix una explosió. Crèdit: Natasha Estelle\nAquest tipus de serrell és més curt que el serrell ple normal. Cau per sobre de les celles i li dóna un aspecte nerviós i d’alta moda. Per clavar aquest 'fer, redreçar el seu baby bang amb una planxa plana per mantenir-los rectes i avall.\nQuin tipus de serrell és el vostre preferit? Tant si porteu fleixos transparents cada dia com si estileu la franja de milions de maneres diferents, no oblideu preparar-vos els cabells abans de pentinar-los amb calor. Spray protector de calor abans d’aconseguir aquest assecador o planxa perquè el cabell no es faci malbé. D’aquesta manera, el cabell es mantindrà bonic, sa i preparat per a tot el que sembli que esteu planejant per al dia.\nTens els cabells curts amb serrell? Feu un cop d'ull a formes elegants de portar el vostre 'do! Galeria\n22 maneres de balancejar el cabell curt amb serrell\nimatges de pentinats cosits\noli de coco louana per a cabells negres\npentinats mohawk curts per a cabells negres\nes pot tenyir els cabells vermells de color porpra\nMillor condicionador per a cabells danyats: 4 dels nostres preferits\nXampú i condicionador de queratina AKA la vostra nova obsessió per la bellesa


Conferència: "Relaciones de cuidado y capital social, una mirada desde la innovación sociosanitaria" - Fernando Fantova (Vídeo)\nConferència de cloenda. Fernando Fantova. Jornada: El cuidador: eix del model d'atenció sociosanitària al domicili\nCicle de conferències "A cop d'art amb l'educació social" (VÍDEOS)\nDIXIT Centre de Documentació de Serveis Socials i el Col·legi d'Educadores i Educadors Socials de Catalunya van organitzar els mesos de maig i juny de 2015 un cicle de conferències amb l'objectiu de donar a conèixer experiències d'arreu de Catalunya que treballen la relació entre l'art i l'educació social i que proposen una mirada artística del món educatiu.\nDel rumor a la xenofòbia: introducció a un abordatge integral des de les institucions (BCN)\nÉs Sostenible el Model AICP (Atenció Integral Centrada amb la Persona)? Beneficis i Despeses (Prov. Bcn)\nProcés de preinscipció del curs 2015-2016 als Centres de Formació d'Adults a Girona\nPer a més informació i consultes podeu contactar amb les escoles d'adults de Girona:\nTravessia de la creu 1\nTel: 972 228 820\nTel. 972 230 403\nJornada: La Transparència al Tercer Sector (BCN)\nAvaluar les competències socials en l'adolescència (BCN)\nConferència de Pau López: "Entendre's amb adolescents" (VÍDEO)\nComença la Mostra de Teatre Inclusiu a Salt\nJornada de reflexió sobre prejudicis, estereotips i discriminació per raó d’origen (Girona)\n5 de juny de 2015, de 10 a 12 h. Girona


Un nou paper al món dels videojocs en català\n“Per jugar a videojocs en català, cal parlar en català de videojocs”, diu 3DNassos, una revista que vol fomentar l’ús de la llengua i unir la comunitat de jugadors\nActualització: 12.05.2022 - 22:42\nAugmentar la presència del català als videojocs pot semblar un objectiu difícil, perquè cal saltar plataformes i superar obstacles gegantins. I quan se’n supera un, encara hi ha una pila de pantalles més davant. Però com passa a l’històric Mario Bros, hi ha petits herois que miren de tirar endavant fent front a tots els problemes amb els recursos que tenen. A tot aquest conjunt de petits Marios catalans, se’ls afegeix ara un nou actor que també vol tenir un paper per a assolir l’objectiu, la revista 3DNassos.\nLa seva raó de ser, “per jugar a videojocs en català, cal parlar en català de videojocs”, els ha portat a impulsar una revista en paper, un format que podria semblar incompatible amb el món virtual, però que 3DNassos veu com un suport interessant per a fomentar la llengua i aportar un altre punt d’unió a la comunitat dels videojugadors catalans.\nLa idea és reforçar l’ús de la llengua en aquest sector i donar espai a les altres iniciatives reservant una secció específica per a col·laboracions de tots aquells Marios que corren i salten al seu costat: les comunitats, els mitjans i els creadors en català. En el primer número, per exemple, hi participaran Xboxers Catalans, Catalunya PlayStation, Xe Quin Pasme!, Pixelats i Nintenhype.\nAra amb més força i un públic involucrat\nSi bé els impulsors han anunciat el llançament del primer número de la revista, el 2017 ja van provar de publicar-la. Llavors no van tenir prou solidesa per a establir-se, i ara ho han tornat a intentar cercant-ne el finançament amb un Verkami que també els ha servit per a testar l’acollida de la iniciativa entre el públic objectiu. I la prova ha estat un èxit immediat: han aconseguit el propòsit de recollir els 1.200 euros els tres primers dies gràcies a uns quants donants molt interessats en el projecte. “No farem enviaments en massa, sabem que som una revista petita amb subscriptors molt involucrats”, diu Roger Mitats, director de la revista, que ja ha editat el primer número.\nA veure, com ho assimilem això? Estàvem fent un tuit anecdòtic pel 99%… i mentre el publicàvem ens ha arribat la notificació 😱\nLa revista de videojocs en paper i en català, 3Dnassos, és oficialment una realitat! 🎉📚\nI encara resten 15 dies de campanya! pic.twitter.com/csh4rbcugA\n— 3Dnassos (@3Dnassos) April 26, 2022\nEls creadors de la revista són conscients de quin és el retrat robot del seu públic: “Lectors ni gaire joves ni gaire grans, entre vint anys i quaranta-cinc, interessats en la llengua i els videojocs i que busquen un contingut treballat”, però no volen tancar portes a ningú que estigui interessat en els jocs en català.\nUn número per a arrencar amb força\nPer superar amb èxit la primera pantalla del joc, que sol ser clau en aquesta mena de publicacions, el primer número de 3DNassos compta amb continguts de qualitat que ja comencen a la portada, protagonitzada per tres videojocs en català: Sword of the Necromancer, Summer in Mara i Curse of the Sea Rats. A més, hi haurà altres continguts exclusius, com una entrevista als traductors de jocs Eduard Ereza i Joel Garcia; el perfil de qui consideren un dels creadors més únics de l’escena mundial, John Romero; i la història de Goutham Dindukurthi, un programador indi que ha viscut a Barcelona.\nLa publicació del segon número de 3DNassos, que volen que tingui més pàgines i il·lustracions, també està assegurada gràcies al fet que moltes persones van fer una aportació més elevada a canvi de rebre els dos primers números i a una inversió que han avançat els impulsors de la revista. Tots dos números s’oferiran primer als contribuents del Verkami, que tindran un temps d’exclusivitat abans no s’obrin a la resta del públic amb una botiga virtual, encara en construcció.\nQuant als números següents, no repetiran la fórmula de les aportacions sinó que els editaran pel seu compte i miraran de recuperar la inversió amb la venda directa i possibles acords de patrocini i pàgines de publicitat. També oferiran una subscripció als lectors fidels que vulguin rebre a casa els dos o tres números que editaran anualment.\nEl mercat va creixent però encara hi ha pocs videojocs en català\nTot i que el projecte podrà tirar endavant, els impulsors es miren la presència del català en aquest sector amb realisme: “La quantitat de videojocs en català respecte del total és ínfima i l’estructura de difusió i conversa sobre aquest món no el promou gens.” Una situació que recorda una jungla plena de minions i campions enemics, però en què, al contrari del que passa al popular League of Legends, l’equip català no parteix pas en igualtat de condicions.\n"Liderar des de la proximitat hauria de ser l'estratègia de Nintendo pels pròxims anys"\nDes de @NintenhypeCat, la comunitat en català de referència de la Gran N, analitzen la convivència de Switch i nova generació 📈\nAconsegueix la revista a Verkami 👇\n— 3Dnassos (@3Dnassos) May 11, 2022\nÉs precisament per això que 3DNassos vol amplificar les peces que jugadors i creadors van posant de mica en mica i, de fet, són conscients que el castell ja està començat: “Fa deu anys no n’hi havia gaires, de videojocs en català, i avui la situació és una mica millor, amb més d’un centenar”, diu amb cert optimisme Roger Mitats, que valora positivament que la Generalitat de Catalunya reculli a la base de dades VDJoc tots els jocs als quals es pot jugar en català.\nTot i l’esperança que poden despertar el creixement i les iniciatives dels darrers anys, els responsables de la revista creuen que encara hi ha molta feina a fer: “Cal més activisme i suport econòmic per a normalitzar i promoure la llengua en aquest àmbit.”\nA partir d’ara, els petits Marios, les princeses i els avatars indeterminats que juguen en català i pel català podran servir-se del paper d’aquesta iniciativa per fer que les peces que posin o les plataformes que superin es multipliquin i tinguin més ressò i que la partida a la qual juga el català sigui com més va menys desigual.