Nota frívola – Associació d'Ajut per a Nens de Nicaragua\nBy AANN | 09/03/2017 | Notícies | No Comments\nAquesta vegada decideixo escriure la nota en primera persona. No podria ser d’altra manera.\nPrograma previst per avui, 8 de març:\nSortir de Somoto cap a Cusmapa amb el primer bus a les 6 del matí, com sempre.\n9:00 h. Entrevista amb el capellà catòlic de Cusmapa per reconduir el tema del punt de venda dels productes de la Cooperativa a la sortida de l’Esglèsia, que s’ha torçat.\n10:00 h. Entrevista amb l’alcaldesa per tractar uns quants temes importants per a la Cooperativa.\n11:00 h. Trobada amb dues mares per qüestions referides als seus fills (nens apadrinats)\n13:30 h. Instal·lar-me a casa de la Brenda i el seu marit (Dr. Bustillo), per veure el Barça.\n16:30. Visita a les cases d’alguns dels nens apadrinats, quedar-me a dormir a Cusmapa i tornar demà cap a Somoto (també com sempre o quasi sempre).\nContrast amb la dura realitat:\nEm llevo a les 4:30 i em trobo que no hi ha llum a Somoto. Tot fosc com una gola de llop, sense poder carregar la bateria del mòbil que la tinc molt baixa, i a les palpentes, acabo arribant fins a l’estació de busos i em notifiquen que el bus de les 6 “se fregó y no va salir”. Caic en l’error de no recordar el país on estic i tenint molt present el compromís amb el capellà i l’alcaldessa, no se m’acut cap altra opció que buscar un taxi que em porti a Cusmapa. Em passo mitja hora pels carrers de Somoto (ja començava a clarejar) fins que trobo un taxi que em vulgui portar, cosa gens fàcil, ja que els primers que he parat em diuen “No voy a ir, Cusmapa está demasiado largo (que vol dir lejos)”. A la gent d’aquí no els caracteritza, precisament, l’afició a treballar.\nQuan arribo al poble, m’adono que tampoc hi ha llum; el capellà no apareix ni sap ningú on para, i l’alcaldessa “tuvo que marcharse porque la citaron a una reunión en Estelí”. Les dues mares no es presenten; una d’elles passa un missatge a la Brenda tot dient-li “que le duele mucho una muela”; l’altra, ni això.\nQuan arriba l’hora del partit el poble continua sense llum, de manera que em quedo sense partit.\nAgafo l’últim bus de tornada cap a Somoto sense haver pogut fer res de profit i al mig d’una tempesta d’aparició sobtada amb llamps, trons, aigua a dojo i un vendaval, d’aquí t’espero, que m’ha dissuadit (o m’ha impedit, com vulgueu) dur a terme la última part del programa previst (la visita a les cases dels nens). Bo i la tempesta el bus ha arrencat, però al cap d’una hora de trajecte i just al darrere d’un revol ens trobem que acaba de caure un arbre al mig de la carretera que ens barra el pas (prèvia frenada en sec). Tothom es queda en silenci respectuós, fins que jo li pregunto al conductor com creu que acabarà aquesta història. Es limita a contestar-me “¿no ve usted como caen los rayos?; yo con este tormentón no pienso salir”. Aleshores, un parell de xicots joves i jo (que sóc el menys jove dels tres) decidim sortir i apartar l’arbre amb un parell o tres d’estrebades, les justes per restablir el pas i per quedar xops fins el moll de l’os.\nCom que estic sense bateria no puc connectar-me enlloc per saber com va el Barça. Arribo a Somoto al voltant de les 11 (hora vostra), la llum s’ha restablert i sento una cridòria esbojarrada dins un establiment; m’hi apropo i m’assabento del resultat final del Barça i puc veure la repetició dels gols. Està clar que el destí, l’atzar o la providència, tant li fa, han volgut alliberar les meves coronàries d’una prova d’estrés totalment desproporcionada per a elles, pobretes.\nPel que fa a la resta, no us diré que aquesta sigui la realitat quotidiana, però poc se’n falta. No em compadiu. Si estic aquí és perquè vull. Ah! i sense cabrejar-me, perquè sortiria a cabreig diari i, reitero, les meves coronàries ja no estan per segons quines sacsejades.


Marxandatge - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nSegons el diccionari normatiu, el marxandatge es refereix a la relació comercial establerta entre un marxant d'art i un artista per a difondre, promocionar i vendre les obres produïdes per l'artista. A causa de la influència del terme anglès merchandising (referent a mercaderia), aquest terme ha adquirit un nou significat.\nEl marxandatge representa l'aplicació del màrqueting al punt de venda i fa referència als estudis i tècniques comercials que permeten presentar el producte o servei en les millors condicions al consumidor final. En contraposició amb la presentació passiva, es realitza una presentació activa del producte o servei utilitzant una àmplia varietat de mecanismes que el facin més atractiu, com ara la col·locació o la presentació. El marxandatge es recolza generalment en la imatge de marca corporativa del producte o del seu productor, i passa sobretot per l'adopció d'un empaquetatge personalitzat.\nEls objectius principals del marxandatge són: cridar l'atenció, portar al client fins al producte i facilitar l'acció de compra.\nEn el món de l'espectacle i dels mass media, el marxandatge fa referència al conjunt d'accions d'explotació d'una marca o d'algun dels seus elements característics, com ara els seus logotips, personatges o altres elements. En aquest context, el marxandatge és una pràctica de màrqueting en la qual la marca o imatge d'un producte o servei s'utilitza per a vendre'n un altre. Això és especialment rellevant en relació amb pel·lícules i amb programes de televisió orientats als infants i adolescents\nExemples de Marxandatge relacionats amb Viquipèdia\nCartell i venda de material de marxandatge. Festa de celebració de la Viquipèdia en Català a la seu dels Castellers de Barcelona\nSamarreta d'Amical Viquipèdia. Comprada durant la festa del desè aniversari de la Viquipèdia en català.\nPins per a enganxar als vestits. Representen diferents projectes wiki agermanats amb la Viquipèdia.\nTermos per a líquids\n↑ Diccionari de la Llengua Catalana\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Marxandatge\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Marxandatge&oldid=27770557»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 13 jul 2021 a les 08:29.


829. Calitzdorp – Les Mollalpagas (45) | Les Mollalpagas en cavale\n829. Calitzdorp – Les Mollalpagas (45)


Invents Revolució Industrial timeline | Timetoast timelines\nInvents Revolució Industrial\nTimeline created by marcrosello\nInventor:Zacharias Janssen.Va servir per veure coses molt petites que no es podien veure amb un ull normal,amb el temps els microscopis van evolucionar amb més tecnologia.\nEl termometre de mercuri\nVa ser ideat per l'enginyer alemany Daniel Gabriel Fahrenheit en 1714. El seu invent consistia en una mena de termòmetre que permetia mesurar les temperatures de qualsevol material seleccionat mitjançant un bulb reflectant de color blanc, el qual evitava l'absorció de la radiació present en l'ambient.\nThomas Savery (1650-1715) va realitzar una primera patent en 1698 amb un motor capaç d'elevar aigua per mitjà de foc. A través d'aquesta primer desenvolupament, Thomas Savery es va convertir en l'inventor de la màquina de vapor comercial.\nVa ser l'any 1769 quan el francès Nicolas-Joseph Cugnot es convertiria en l'inventor de l'cotxe a l'crear un automòbil amb motor de dos cilindres verticals i 50 litres de desplaçament, amb tan sols tres rodes. Aquest invent es va denominar Fardier.\nEl motor de vapor impulsava el moviment d'una sèrie de rems que anaven units entre si, i es situaven a babord i estribord del vaixell. L'aspecte de l'artefacte era el d'una gran canoa amb sis rems a cada costat, però sense cap persona que els impulsés.\nbateria elèctrica(SEGONA REVOLUCIÓ)\nVa ser inventada pel comte italià Alessandro Volta a 1799. En línies generals, es pot establir que una pila elèctrica és un format comercial i industrialitzat de la cel voltaica. Consisteix en un dispositiu capaç de convertir l'energia química en energia elèctrica a través d'un procés químic transitori.\nLa bombeta(SEGONA REVOLUCIÓ)\nTot i que ha estat atribuït principalment a Thomas Alva Edison, el 1809 Humphry Davy en un dels seus experiments va col·locar una fina tira de carbó entre els dos pols d'una pila i va crear un fugaç arc lluminós, considerada l'essència de l'funcionament de la bombeta.\nLa primera bombeta va donar llum durant 14 hores successives. Posteriorment, Edison la va desenvolupar i va perfeccionar fins arribar a la bombeta de llarga durada.\nLa bicicleta(SEGONA REVOLUCIÓ)\nDrais va desenvolupar un velocípede de dues rodes que, per funcionar, requeria de la interacció entre l'home i la màquina. La persona que la utilitzaria havia de seure sobre una muntura, posar les mans sobre una vara de fusta que s'unia a la roda de davant, i començar a donar-li amb ella, la direcció a el vehicle.\nDurant molt de temps, Alexander Graham Bell va ser considerat l'inventor de el telèfon, però només perquè va ser el primer a patentar el dispositiu en 1876. No va ser fins l'any 2002 que el Congrés dels Estats Units va aprovar el reconeixement d'Antonio Meucci com a inventor de el telèfon .\nVa usar un transmissor líquid similar a el de el disseny de Gray. La vibració de l'diafragma va fer que una agulla vibrés a l'aigua i que aquesta variés la resistència elèctrica en el circuit.\nEl 22 de maig de 1908 els Germans Wright patenten el seu invent: l'aeroplà, a l'oficina de patents nord-americanes. Els germans havien acabat l'avió en 1905 i intentaven vendre-ho a diferents països; França, Anglaterra i el mateix Estats Units estaven interessats.


L'Àrea Tècnica, a la reunió d'anàlisi del sector porcí de la Comissió Europea\nL'Àrea Tècnica s'ha desplaçat recentment a Brussel·les per participar en la reunió del Comitè de Gestió del Porcí de la DG AGRI de la Comissió Europea, en què es va comentar i es va valorar la situació general del mercat de la carn de porc i de la Pesta Porcina Africana (PPA).\nLa reunió va servir per posar de manifest la preocupació dels diferents sectors, tant de la producció com de la part de la transformació, per la PPA. La Comissió va fer una exposició de l’evolució de la malaltia fins arribar als últims focus de Bèlgica i van comentar que estan treballant per mirar de solucionar el problema europeu amb aquesta malaltia.\nTambé, i com en anteriors reunions, es va fer un balanç de la producció de carn i de les seves exportacions a països tercers, posant de relleu l’impacte que tindria per al sector porcí europeu que en els principals productors i exportadors de carn aparegués la PPA, ja que això comportaria un tancament de les seves exportacions com ja ha passat en els països de la UE afectats per aquesta malaltia.


Bon dia 17 de juliol 2021 – Tribus de la Segarra\nSegat i embalat. Valldeperes. Pontils.\nTal dia com avui de 1936, a les 5 de la tarda comença l’aixecament militar contra la República: el tinent coronel Yagüe, a Melilla, posa a disposició de Franco tots els efectius de la Legió. Llegiu-ne més sobre Yagüe a: ca.wikipedia.org\n16° a les set del matí. 94% d’humitat relativa. Cel amb boirina damunt la vila i als afores. No s’hi estarà gaire temps, ja que el sol surt amb ganes de fer-se notar. Som a l’estiu, ves. Avui la lluna en quart creixent.\nAvui és Sant Aleix i Santes Justa i Rufina. Per molts anys.\n“El qui troba bon padrí, ja ha corregut mig camí.”\nRobert Doisneau. artnet.com\n“Jules Renard aconsellava dir la veritat de tant en tant, ja que aixì et creurien quan diguessis una mentida. En aquest cas, segurament deia la veritat.”\ncapella de les fonts, ahir al vespre\nEliseo Meifrén Roig. “Plaza de París” (1887)\nInfo sobre Eliseo Maifrén: ca.wikipedia.org Info sobre el quadre: licoresreyes.es\npaisatge prop de pontils\nroses a la tarda\nQuan, en el tercer acte, Stolzing li pregunta a Hans Sachs què cal fer per arribar a ser mestre, aquest respon: “Mira, quan ets jove ve tot sol, perquè la primavera canta per tu. Però després arriba la maduresa, les malalties , les ruptures matrimonials, els divorcis, les operacions, les dificultats en el matrimoni i totes aquestes coses; qui després de tot això segueix sent capaç de cantar una bella cançó, és un mestre “. No hi ha res que pugui expressar-ho millor.\n“Vaig trigar anys a distingir una preposició d’un adverbi, però des del primer moment em va ensenyar a escriure correctament. D’això ha viscut el poeta que sóc. És clar que ens ho va ensenyar en castellà, perquè jo no vaig poder escoltar mai el català a l’escola. Aquesta repressió duta a terme mitjançant l’amputació de la parla és de les més duradores i cruels. Ara sé que em moriré amb aquesta por i aquesta fragilitat al voltant de la percepció de la meva llengua, que vol dir, també, de la meva vida.”\nDe l’Epíleg a Es perd el senyal, Grup 62, Proa, Barcelona, 2012\nEls que ensenyen el que aprenen són, amb diferència, els millors estudiants.


[#NdP] Presentació de l’antologia poètica de Jon Gras a Tortosa – Marfanta\n[#NdP] Presentació de l’antologia poètica de Jon Gras a Tortosa\n“Poemas en papel arroz” és lo títul de l’antologia poètica que lo poeta rapitenc Jon Gras (La Ràpita, 1984-2015) va dixar projectada para ser publicada a Mèxic durant lo viatge que volia emprendre al 2015. Jon havia triat fins i tot la portada, havia preparat 42 poemes i havia fet una proposta de disseny per a maquetació. Malhauradament lo polifacètic artista rapitenc va patir un ictus al febrer de 2015 i va dixar lo pla físic de l’existència. Diferents familiars i amics de Jon Gras, alguns que ja havien preparat portades i maquetació dels seus llibres anteriors, altres que l’esperaven a Mèxic i altres que sovint havien estat companys de lluites socials i de projectes artístics ebrencs, s’han organitzat per publicar l’antologia poètica de Jon a Catalunya i a Mèxic.\nL’antologia publicada a Mèxic serà presentada este dissabte 1 de febrer de 2020 a les 12:00h a la Llibreria Viladrich de Tortosa. Intervindran: Josep Juan, Eduardo Margaretto, Eva Mascarell, Jesús Tibau, Angel Martí, Tomàs Camacho i Ricardo Gascón. Acte organitzat per la recent creada Associació Terbolesa i l’Associació Mar de Fora en col·laboració en los Di-llums d’Arts al Forn i la Llibreria Viladrich de Tortosa.\nLo llibre consta de 43 poemes, com los 43 jóvens d’esquerres d’Ayotzinapa que la policia mexicana va fer desaparèixer. La suma del poema número 43 va ser una proposta d’Emma, companya mexicana de Jon, que va detectar aquesta possibilitat de retre homenatge als jóvens seguint les idees llibertàries del poeta rapitenc. Són 43 poemes procedents dels sis llibres que Jon ja havia publicat, los primers en castellà i los últims en català: Malos versos , LARA RARÁ , Corazón que sangra, VIVE , Ascrúpol , Aprenent d’Abraçador  i Los Ulls Dadá . També coneixem l’existència de Ajo y agua [en castellà, inèdit].\nLos 43 poemes de Poemas en papel arroz estan presentats al llibre en dos versions, la versió original i la seua traducció al chilango [mexicà]. Jon era conscient de la riquesa diversa del llenguatge, de la seua maleabilitat i dels contorns diferents que agafa a diferents raconets del món i durant lo viatge del temps. Per això no patia pel català normatiu i ascrivia en ebrenc, com natros parlem! MOS VEIEM DISSABTE!!!\nPAS DEL TEMPS, PAS DE LA VIDA\nmiracle de judicis efímers,\nparòdia de la pròpia raó,\ncom pot ser de la teua arribada\ndes de la llavor que germinem\nhasta l’emergent fertilitat,\ndes de l’amarg clítoris\nal còsmic cordó umbilical,\ncom s’asplica la teua ratxa;\ncom naixem, com creixem, com morim,\ncom i per què mos reproduïm.\nA cas lo pas del temps té sentit?\nQui sóc io pa qüestionar-me res:\nun jove en plena decadència,\nun adult en raons com somnífers,\nun xiquet en dilemes de grans…\nqui sóc io pa qüestionar\nquan ancara dormo\nen posició fetal.\nTags: AgendaMRFBaix EbreCulturaJoan GrasMontsiàNdPPoesiaSant Carles de la RàpitaTortosa\nAlbacar: ‘El que el Delta perdia en tres anys, ho hem perdut en només tres dies’\nMas, exalcalde d’Alfara: ‘Estem contents perquè no havíem fet res il·legal’\nMas, exalcalde d'Alfara: 'Estem contents perquè no havíem fet res il·legal'\nTortosa calcula en 2,8 milions d'euros els danys del temporal Glòria\nEl Baix Ebre presenta el projecte de la Via Verda del Carrilet als veïns afectats pel traçat


Boicots de consum\nTant si es considera que la protesta contra Telefònica per les tarifes ha estat un èxit com si es pensa que l'empresa ha sabut defensar-se i que ha deixat clar que de moment és intocable, haurem d'admetre que la iniciativa dels usuaris d'Internet és digna de l'atenci.\nNo és cert que l'única força que pot afectar els preus és la competència, com diu el ministre Arias Salgado. Els consumidors que participin en boicots organitzats seran cada cop més importants i tindran un efecte considerable, fins i tot més directe que el de les vagues dels sindicats.


Amb una història mil·lenària, el nucli d'Avià s'ha mantingut com a lloc residencial al llarg dels segles. Prova d'això en són els fogatges, capbreus, cadastres i amillaraments documentats, a més de contractes privats que constaten l'evolució d'algunes cases. Nascuda al voltant de la parròquia de Sant Martí, la vila, va funcionar com una autèntica sagrera amb una part emmurallada a redós del castell. Aquesta estructura fortificada, la va convertir en quarter general durant la primera guerra carlina.\n- Visitar les sepultures i l'església de Sant Vicenç d’Obiols.\n- Contemplar la reproducció del frontal de l'església de Santa Maria d'Avià.\n- Anar amb barca a l'estany de Graugés.\n- Visitar Sant Serni de Clarà.\n- Fer la ruta de les tres esglésies a peu, a cavall o amb bicicleta de muntanya.\n- Recórrer el nucli històric de la vila.\nLocalitat: Avià, Graugés, Obiols, Cal Rosal\nAvià és un municipi de la Catalunya central (al nord-oest de Barcelona), als peus dels Prepirineus i a la vall del Llobregat. El terme municipal s'estén al sud-oest de Berga, a la riba dreta del Llobregat, i té com a límit els cingles de Coforb, al nord-est. Les rieres de Coforb i de Clarà reguen tot aquest sector. Dins el municipi es troba l'estany de Graugés.\nEl clima és mediterrani humit, però força variable, amb temperatures extremes. També les precipitacions presenten una irregularitat típicament mediterrània.\nL'activitat econòmica més important del municipi és l'agricultura de secà, sobretot cereals, patates i farratge. La ramaderia també té força importància: especialment el bestiar boví, porcí i oví. El sector industrial es dedica al tèxtil.\nEl poble d'Avià es va formar al voltant de l'església de Sant Martí a partir del segle X. Les primeres cases van disposar-se en forma de sagrera, entre l'església i l'antic castell (probablement una simple torre de guaita). Aquella primera sagrera emmurallada tenia un accés per dos portals.\nA partir del segle XIV, quan es registren una dotzena de cases, el poble va créixer cap al sud, fins a arribar a l'església nova, ja al segle XIX. Un dels episodis més rellevants de la història d'Avià correspon a la primera guerra carlina (1839), quan el quarter general carlí i el comte d'Espanya es van instal·lar a la rectoria. Aquell quarter va ser destruït i el seu cap apressat i posteriorment executat.\nAvià convida a perdre's pels carrers del nucli històric, lleugerament aturonat, que s'aplega a l'entorn de l'antic castell, avui desaparegut, i de l'església de Sant Martí. Tot i que al municipi trobem diverses esglésies, les més notables són la romànica de Santa Maria d'Avià (segle XII) i la preromànica de Sant Vicenç d'Obiols.\nAquesta segona, construïda sobre una plataforma de roca, té a l'exterior unes quaranta sepultures del segle X excavades a la pedra. Al nucli urbà també hi ha constància de tombes antropomòrfiques, una mostra de les quals resta a l'antiga plaça dels Estudis, darrere de Cal Gavarró.\nD'altra banda, trobem nombroses i interessants edificacions privades, com la del Lledó d'Obiols. Molt a prop s'hi va instal·lar la colònia tèxtil de la Plana, on es pot visitar una església neogòtica.\nAl costat de la colònia Rosal es troba la colònia agrícola ramadera de Graugés, on destaca la torre de la casa dels amos i, sobretot, el gran estany (amb deu hectàrees de superfície), al peu de les muntanyes de Queralt i de Garreta.\nLa tradicional activitat agrícola va fer necessària l'existència de molins fariners, com l'antic molí de la Riereta, prop de Clarà, on també es troba Sant Serni de Clarà, una església d'origen romànic reconstruïda al segle XVII en estil barroc.\nAvià és un bon indret per gaudir de plàcides passejades pel nucli històric i per l'acollidor i centenari carrer Vell. També són molt recomanables els itineraris rurals i el trajecte per l'estany de Graugés, que ens ofereix unes bones vistes de la comarca i té també un ús lúdic i esportiu, amb les barques que conviden a apropar-se al ànecs que hi viuen.\nEm aquest municipi es troba el Centre BTT del Berguedà i hi ha nombrosos circuits senyalitzats per recórrer amb bicicleta de muntanya com la ruta de Capolat, de Sant Quintí o d'Obiols. Una altra opció és recórrer els camins rurals a cavall i fer, per exemple, la ruta de les tres esglésies.\nPel que fa als esports d'aventura, Avià gaudeix d'un emplaçament ideal per a la pràctica del parapent: al mateix municipi hi ha dues escoles que ens ensenyen aquest esport.\nI per acabar relaxats, una passejada pel pont medieval d'Orniu ens proporcionarà una vista calma i romàntica del riu.\n- Santa Maria de Queralt.\n- Les rutes de les colònies tèxtils.\n- L’església de Viladomiu Vell.


El sindicat CGT també secunda aquesta aturada de 24 hores, mentre que UGT i CCOO proposen una vaga laboral de dues hores\nLaura Oliver | dilluns, 5 de març del 2018, a les 11.50\nTeresa Esteve, membre de la Secretaria de la Dona d’USTEC, explica que, sempre que sigui possible, els homes haurien d’assumir els serveis mínims, un fet complicat, perquè el 75 % del personal docent són dones. Des del sindicat demanen polítiques “reals i específiques” per combatre el sostre de vidre, és a dir, les limitacions que tenen actualment les dones per ascendir en la seva carrera professional. “No som un dels eixos prioritaris del Departament d’Educació”, ha lamentat Esteve. Les reivindicacions d’USTEC-STes coincideixen amb les de la CGT, sindicat que reclama més inversió per lluitar contra la discriminació.\nAlguns sindicats minoritaris dubten sobre la vaga del 8-M\nEl Sindicat de Professors de Secundària (aspepc·sps) dubta que la vaga feminista sigui la solució per resoldre els problemes de desigualtat actuals que poden haver-hi en l’àmbit d’ensenyament. Xavier Massó, secretari general del sindicat, considera que la discriminació entre homes i dones “no existeix normativament a l’ensenyament públic”, tot i que en poden aparèixer casos puntuals. L’agrupació no se suma a l’aturada general, però defensa les reivindicacions “perfectament raonades” i s’hi solidaritza. “Això sí, donem llibertat als docents perquè facin vaga si volen secundar-la”, han explicat a betevé.\nAltres sindicats independents com l’Associació Nacional de Professors Estatals Sindicat Independent (ANPE) encara no han decidit s’afegeixen a la convocatòria de vaga. Des de l’ANPE lamenten la manca d’acord entre sindicats i centres per acordar una convocatòria de vaga única. “Tenim la percepció que no s’ha treballat massa la vaga, i aquesta vaga s’ha de treballar”, han dit a betevé. En la mateixa línia que el Sindicat de Professors de Secundària, apunten que “no hi ha discriminació entre homes i dones a ensenyament“.\nTot i això, des de Barcelona Activa destaquen que la discriminació de gènere, com la bretxa salarial, existeix inclús en àmbits molt feminitzats com l’educació.\nEl 8-M, la primera gran vaga feminista a l’estat\nLa convocatòria de l’aturada general l’haa fet el col·lectiu 8-M i pretén fer una vaga completa de 24 hores. Està en marxa a més de 150 països del món i vol paralitzar les feines desenvolupades per les dones: des de l’àmbit domèstic, del consum, l’escolar i les tasques de cura a la societat i a la família.\nEls motius i el seguiment de la vaga han arribat a la política municipal. L’aturada feminista té el suport de tots els grups de l’Ajuntament, excepte Ciutadans i PP.\nA banda de l’ensenyament i la política, aquesta vaga es secundarà en diversos àmbits del món laboral, com el periodístic. Entre els col·lectius i els ciutadans que s’han adherit a aquesta vaga hi ha 5.200 dones periodistes, que van signar un manifest per denunciar el masclisme en el sector.\n— ensenyament — feminisme — USTEC\nNotícia oberta: El Feminisme\nProp de mil barcelonins surten de la llista de l’atur al febrer\nUna quarantena d’experts assessoraran Barcelona sobre l’estratègia econòmica


Màster d'Habilitats Directives | Universitat de Valencia - ADEIT\nMàster d'Habilitats Directives\n1a Edició - Codi 14121270\nRequisits d'accés: Llicenciatura, grau o diplomatura universitària\nObtindran u ncertificat d'aprofitament els alumnes que, sense ser titulats universitaris, acrediten pertanyer o realitzat una activitat relacionada amb l'àmbit del curs\nDirecció: Justo Herrera Gómez. Profesor Titular de Universidad. Departament de Direcció d'Empreses "Juan José Renau Piqueras". Universitat de València.\nWeb específic: http://uv.masterhhdd.e-studionline.com/


Dia do pai - Mariana Seixas by morangosinformaticos 407 views\nSabia Usted Que2 Milespowerpoints by aLeYDaRu 315 views\nDepesca by marmopi 209 views\nPresentación power point1 by gueste549f1 272 views\nPresentacion Slipknot by Aitor 2354 views\nExplicació de les funcionalitats de la Comunitat de Treball comunitari\n1. Funcionalitats de la Comunitat Virtual i els seus consells d’ús Pla de Formació Comunitària Maig 2010\n2. Treball en comunitat… http://treballcomunitari.ning.com\n3.

Ens presentem …

Parlem de nosaltres.

Canviem les nostres dades i fotografia.

Fem amics a la comunitat.

Dissenyem i personalitzem el nostre perfil .

Visualitzem la nostra activitat al bloc, al fòrum, les fotografies i vídeos compartits, els esdeveniments desenvolupats, els grups creats i en els que participem…

Configurem la privacitat i visibilitat dins la comunitat.

LA MEVA PÀGINA\n4. ELS MEMBRES

Coneixem i reconeixem tots els membres de la comunitat.

Accedim a l’espai de cadascún dels membres.

Fem comentaris al seu perfil.

Sol·licitem ser amics d’ells/es.

Enviem missatges privats .

\n5. GRUPS

- Treballem d’una manera col·laborativa .

Ens agrupem per temes i interessos concrets.

Creem fòrums de discusió dins el grup.

Podem participar en tots els grups que ens interessin.

Fem comentaris als membres del grup.

Compartim documents.

Difonem missatges a tot el grup.

\n6. GRUPS – A tenir en compte…

No hi ha un sol criteri per muntar un grup: territori d’acció, una temàtica concreta...

Voleu que el vostre grup sigui privat o obert a tothom? Penseu que després no es podrà canviar aquesta característica...

Podeu afegir fonts RSS perquè apareguin les novetats de les webs interessants per vosaltres.

Voleu enviar un missatge a tots els membres del grup? Feu servir l’opció

També podem deixar de seguir les novetats que es produeixen al grup

\n7. FÒRUM

És el nostre espai de conversa.

Expressem la nostra opinió, idees, comentaris, dubtes…

Creem línies de discusió dels temes que ens preocupen.

Podem comentar les opinions dels membres de la comunitat.

Cataloguem els espais de discusió per temes.

Etiquetem els temes per facilitar la seva recerca posterior.

\n8. FÒRUM – A tenir en compte…

Els fòrums són un espai ideal per plantejar consultes i debats d’interès general.

Recordeu que podeu donar format a les vostres explicacions, incloure enllaços i arxius per compartir.

A NING les discussions es poden organitzar en categories que permetran classificar millor els continguts. Això només ho podrà fer l’administrador.

És important reflexionar al voltant de les categories que necessitarem i deixar sempre una categoria oberta.

Podrem seguir les converses que es produeixen rebent un e-mail si així ho indiquem a la nostra pàgina personal.

\n9. BLOC

És el nostre espai de publicació.

Publiquem notícies, recursos, enllaços, informació…

Compartim coneixement.

Comentem a les aportacions dels membres de la comunitat.

Expressem la nostra opinió sobre les notícies de la resta de membres.

Incorporem a la nostra publicació enllaços, fotografies, vídeos … que recolzi la nostra informació.

Podem compartir la nostra aportació amb els membres de la comunitat.

\n10. BLOC – A tenir en compte…

El bloc és el principal espai per compartir notícies, reflexions i recursos. Facilitem la lectura destacant termes importants, enllaços, fent servir imatges...

Un bon títol ajudarà als possibles lectors a discriminar els articles interessants!

Recordeu donar format des de la pròpia comunitat. Enganxar text directament des d’altres programes pot complicar les coses.

\n11. BLOC – A tenir en compte…

Dos modes d’edició:

Text enriquit .

HTML: des d’aquí podrem incorporar codi d’altres serveis 2.0 com ara Issuu o Slideshare per mostrar presentacions, documents en format PDF, vídeos, passes de fotos, etc.

Pots programar les teves publicacions:

Voleu comentaris?

\n12. AGENDA

Creem esdeveniments.

Compartim agenda amb els membres de la comunitat.

Podem visualitzar tots els esdeveniments en els que participem.

Podem apuntar-nos als esdeveniments de la comunitat.

Fem difusió de les activitats de la nostra agenda.

Animem a la participació convidant a la comunitat.

\n13. AGENDA – A tenir en compte…

Difondre esdeveniments no és només qüestió de posar un títol. Si detallem una descripció, indiquem un enllaç d’informació addicional, i afegim una imatge personalitzada, facilitarem que la gent pugui decidir si hi volen participar.

Podrem programar esdeveniments públics i privats.

Com tots els apartats de la comunitat sempre podrem convidar als nostres amics o fins i tot enviar la proposta a través d’una llista de distribució (atenció a la moderació de la mateixa).

També ens podrem subscriure i seguir automàticament els nous esdeveniments.

Busqueu aquest símbol

\n14.

Pujem fotografies.

Creem àlbums.

Incorporem fotografies als àlbums.

Editem la informació de les fotografies i els seus àlbums.

Compartim les fotografies i els àlbums amb els membres de la comunitat.

Pujem vídeos.

Compartim els vídeos amb els membres de la comunitat.

Editem la informació dels vídeos.

FOTOGRAFIES I VÍDEO\n15. FOTOGRAFIES - A tenir en compte…

És important redimensionar les fotografies que volem compartir fent servir una eina com ara Image Tuner ( http://www.glorylogic.com/ ).

Una resolució d’imatge de 800x600 és suficient. Guanyarem temps i espai a NING, recordeu que la capacitat és limitada. També és important que seleccioneu les fotos a pujar i canvieu el nom.

Podem carregar 100 fotos de cop i cada foto no pot superar els 10 MB de capacitat.

\n16. FOTOGRAFIES - A tenir en compte…

Si teniu problemes amb el carregador múltiple podeu fer servir el simple, encara que serà més lent tot el procés.

És important organitzar les nostres fotos acabades d’incorporar en àlbums de nova creació o bé organitzar les ja existents en nous àlbums.

Només podrem modificar àlbums creats per nosaltres mateixos, però si que podrem fer servir fotos d’àlbums existents al nostres propis.

\n17. VÍDEOS - A tenir en compte…

Els vídeos ocupen molt espai, per tant és recomanable pujar-los a un espai tipus Youtube i després compartir l’enllaç o el codi d’incrustació a la secció corresponent de la comunitat. Apareixerà el vídeo amb el reproductor inclòs.

Recordeu que podeu pujar fins a 30 vídeos amb una mida màxima de 100 MB per vídeo. Youtube té les seves pròpies limitacions : 2GB i 10 minuts de durada.

\n18. VÍDEOS - A tenir en compte…

Podeu consultar com pujar vídeos a Youtube al següent tutorial: http ://www.configurarequipos.com/doc1124.html

No oblideu que potser hi ha determinats formats de vídeo que no podreu pujar correctament.

Siguem una mica exigents amb els vídeos que compartim: imatges mogudes, un so incomprensible, o una escena massa fosca no ajuden a la qualitat del contingut.

\n19. 4 accions per a una comunitat VIVA!

ETIQUETAR: tots els continguts es poden catalogar mitjançant etiquetes. Amb elles serà molt més fàcil trobar els continguts i sobretot donar personalitat a l’espai i els principals temes que es treballen. L’aliment favorit del cercador. Per saber una mica més:

Etiquetatge social

Com etiquetar a la web 2.0 (I i II)

COMENTAR: tan important com publicar nous continguts és matisar i enriquir el que altres proposen. Els nostres comentaris són la millor motivació per les futures publicacions.

COMPARTIR: ja hem vist la quantitat d’espais i formats que podem posar a disposició de la comunitat, ara només és qüestió de incorporar aquest verb a la nostra tasca professional dia a dia.

SEGUIR: sindiquem les novetats de la comunitat i ens arribaran de forma automàtica a la nostra bústia. Ja no tindrem excusa ;-)

\n20. Moltes gràcies! Qualsevol dubte, comentari, aportació… podeu enviar-nos un mail a: [email_address]


Wikiloc | Sant Quirze de Colera-Coll de Banyuls nyomvonal - Molinàs, Catalunya (España)- GPS track\ntúrázás (túrázás nyomvonalak Spain → Catalonia → Molinàs )\n2 281 30 190\nPuig d’Esquers i dòlmens des de Sant Quirze de Colera 100 cims (túrázás)\nSant Quirze de Colera-Dolmen del Solar d'en Gibert i els cims de La Calma, d'en Jordà, de Roques Blanques i els Esquerders (túrázás)\nSant Quirze de Colera -Coll de Pallerols. Un tomb per la Serra de l'Albera ( Paratge Natural d'Intetés Nacional ). (túrázás)\nMegtekintve 5512 alkalommal, letöltve 317 alkalommal\nközel Molinàs, Catalunya (España)\nFrancesc Serra 2015.11.05.\nJEP BOIX 2016.04.05.\nPere Pairó 2018.05.03.\nPere Pairó 2018.05.04.\nSzia, ezt az érdekes nyomvonalat találta Sant Quirze de Colera-Coll de Banyuls https://hu.wikiloc.com/turazas-nyomvonalak/sant-quirze-de-colera-coll-de-banyuls-11297323 Üdvözlettel, Wikiloc - Világ nyomvonalai


Els cuidadors poden patir mal d’esquena o trastorns del son, així com sentiments de culpa o ansietat Lucia, 10 anys\n5 min. Barcelona 19/11/2019 23:13\n987x555 Lucia, 19 anys\nLucia, 19 anys\n“Les cuidadores no professionals són una eina fonamental perquè la persona que vol estar a casa pugui fer-ho mantenint la seva qualitat de vida. Són una figura important dins de la societat que no és prou valorada”, reivindica la metge de família Iris Alarcón. I parla en femení perquè la gran majoria són dones que fan una tasca invisible. Cuidar enforteix els vincles amb la persona atesa i pot ser una tasca satisfactòria, però és complexa i té conseqüències sobre la salut física i emocional de la persona cuidadora.\nEl primer que experimenten les persones cuidadores, explica Alarcón, és una fase de dol. “Són persones que tenen una relació personal amb la persona que cuiden i se l’estimen. A més, perden aquell familiar tal com el coneixien”, destaca aquesta metge.\nEls següents símptomes que apareixen són els físics. La falta d’un descans adequat i la sobrecàrrega, que dependran del grau de dependència de la persona que es cuida, poden provocar dolor muscular, mal de cap, mal d’esquena, dolors articulars o vertigen, entre d’altres. “Si una cosa tan senzilla com posar bé un familiar en una cadira de rodes es fa malament de manera repetida, pot acabar repercutint en la salut i s’han de prendre precaucions”, explica l’infermer Josep París, especialista en infermeria geriàtrica. El mateix a l’hora de donar menjar o mobilitzar el familiar per dutxar-lo o canviar-lo. “Un cop no passa res, però de manera repetida acaba repercutint en la salut”, diu París. Per això és tan important oferir-los recursos, ja que no s’ha d’oblidar que no són cuidadors professionals. “S’ha de fer formació per ensenyar com mobilitzar correctament una persona dependent”, apunta Alarcón, que destaca iniciatives com el cuidador expert o els grups de cuidadors que hi ha als CAP, en què s’ensenyen coses pràctiques com aquestes.\nUn altre problema habitual és la falta de descans. “Sobretot si el familiar conviu amb la persona que cuida, ja que està en alerta, qualsevol soroll el desperta i no dorm bé”, explica París, coautor del llibre Cuídate, sobre vivències personals de cuidadors. Sembla evident, però a vegades cal recordar consells bàsics com la importància d’alimentar-se bé, beure aigua o descansar. “Perquè entres en una espiral diabòlica i passes a pensar que el centre d’atenció exclusiu és la persona cuidada”, apunta París. “I no s’espera que siguin superhomes o superdones”, afegeix.\nLa salut emocional també se’n ressent. Fet el dol, comencen a aflorar altres emocions, com la culpa, la desesperança o la incertesa per no saber com evolucionarà aquell familiar o quant de temps s’allargarà la situació, o per no saber si se l’està cuidant bé o no. I això pot provocar desequilibris emocionals i, en els casos més greus, ansietat o depressió. “Però el que volem és detectar els senyals d’alarma abans perquè no arribin a aquest diagnòstic”, diu Iris Alarcón, que també és vocal de la Societat Catalana de Medicina Familiar (Camfic). I una conseqüència indirecta és el consum de fàrmacs, ja sigui per pal·liar símptomes físics, com el mal d’esquena, o emocionals, com l’ansietat.\nSoledat i culpa\n“La sobrecàrrega física comporta també una sobrecàrrega emocional. T’adones que potser dediques més hores a cuidar de les que havies pensat i et descuides perquè t’aboques a l’altre”, indica Josep París, que també explica que els cuidadors se senten sols. “És una cura oculta”. No ho expliquen perquè pensen que és el que toca fer. També són reticents a delegar en algú altre. I quan ho fan, apareix la culpa. “Se senten tan responsables que són capaços de desatendre’s i oblidar-se d’ells per tenir cura dels altres”, apunta Alarcón, que posa alguns exemples: des de l’esposa que demana cita al metge per a ella i es passa l’estona parlant del marit fins a persones que estan passant una bona estona amb la família o els amics i després se senten malament per haver rigut i gaudit d’un espai de desconnexió. “I el missatge ha de ser que és molt necessari tenir espais d’autocura per carregar piles. Per cuidar, has de cuidar-te”, diu Alarcón. És vital mantenir la vida social. “Penses que si vas al cinema o a passejar estàs descuidant l’altre, però potser necessites parar per reparar”, afegeix París. Cal donar a conèixer als cuidadors els recursos que tenen al seu abast, i el repte és arribar fins a ells, perquè “difícilment demanen ajuda”, conclou Alarcón.\nCuidar, una tasca complexa amb múltiples efectes\nTot i ser una tasca satisfactòria, el fet de cuidar també té un impacte: Salut física\nLa sobrecàrrega que suporten els cuidadors pot provocar cansament, dolor muscular, mal de cap o d’esquena i trastorns del son.\nLes persones cuidadores poden tenir dubtes, conflictes interns, sentiments de culpabilitat, pensaments erronis i sensació de desesperança. Tot això afecta el seu estat psicològic i emocional.\nSer cuidador pot provocar canvis en l’estructura familiar i els rols dels seus membres, així com tensions.\nLa vida social i el lleure\nLes tasques de cura requereixen temps i les relacions socials i el lleure es redueixen.\nSovint els cuidadors han de reduir la seva jornada laboral, i en alguns casos no poden treballar, així que els ingressos disminueixen.


Máscara facial de pepino del IDC INSTITUTE\nchevron_right Máscara Facial Pepino IDC 25g\nCon todas las propiedades del pepino.\nMáscara Facial Pepino\nMáscara para relajar y refrescar la piel\nLa máscara facial de pepino de la marca IDC Institute, viene precortada y humedecida con nutrientes naturales procedentes del pepino proporcionando hidratación y suavidad a la piel, además esta máscara es rica en antioxidantes con efecto antienvejecimiento.\nModo de empleo de la máscara de pepino\nVentas online de máscaras de pepino en las siguientes provincias de España:\nLa máscara de pepino es entregada por mensajería para las siguientes provincias de España: A Coruña Álava Albacete Alicante Almería Asturias Ávila Badajoz Barcelona Bilbao Burgos Cáceres Cádiz Cantabria Castellón Ciudad Real Córdoba Cuenca Gerona Guipúzcoa Granada Guadalajara Huelva Huesca Islas Baleares Jaén La Rioja León Lleida Lugo Madrid Málaga Melilla Murcia Navarra Orense Palencia Pontevedra Salamanca Segovia Sevilla Soria Tarragona eruel Toledo Valencia Valladolid Zamora Zaragoza


El Mobile va acollir només una cinquena part dels congressistes del 2019 El Mobile va acollir només una cinquena part dels congressistes del 2019 – Tot Barcelona | Notícies i Informació d'actualitat a Barcelona\nEl Mobile va acollir només una cinquena part dels congressistes del 2019\nEl congrés va atreure prop de 20.000 visitants presencials i 10.000 usuaris digitals diaris\nPanoràmica del saló del Mobile, mig buit / Laura Pous / ACN\nACN 06/07/2021 6:53 pm\nEl Mobile World Congress 2021 va comptar amb prop de 20.000 visitants presencials, segons les xifres oficials publicades per la GSMA aquest dimarts. El primer gran congrés de l’era del coronavirus va acollir una xifra molt menor que el darrer MWC, del 2019, quan es va assolir el rècord de 109.000 visitants.\nMalgrat això, el CEO de la GSMA, John Hoffman, ha assegurat que tornar a reunir la indústria a Barcelona vas ser “inspirador”. Segons la GSMA, a banda de la participació presencial, prop de 10.000 usuaris únics diaris van accedir a MWC21 i a les plataformes dels socis.\nProp de la meitat dels participants tenien el càrrec de directors i 1.500 eren CEO i alts executius. “El passat febrer ens vam enfrontar al coronavirus i vam ser la primera organització en cancel·lar un gran esdeveniment internacional per qüestions de salut i seguretat”, ha recordat Hoffman. En aquest sentit, Hoffman ha dit que el MWC d’aquest 2021 va permetre “reactivar el negoci” reunint “ecosistemes verticals mòbils i adjacents en un entorn segur i saludable”.\n“El dinamisme de les circumstàncies globals va fer que haguéssim d’avaluar i reinventar processos operatius en col·laboració amb els nostres equips per fer realitat el MWC. Estic orgullós de l’equip i profundament agraït a tots els que van contribuir en la reconstrucció de la indústria”, ha indicat.\nFira de Barcelona Mobile World Congress\nTanca el Mobile, sense cues i a mig gas per la pandèmia\nEl Mobile fa aterrar un nou congrés a Barcelona


Ser mestres, ensenyar la dignitat - Revista Saó\n“Aquesta és la meua escola: l’escola de la llibertat i la responsabilitat cívica, l’escola de l’alegria”\nSóc mestre d’escola. No sé definir-me professionalment d’altra manera, tot i que exercisc la meua labor com a professor de la Facultat d’Educació de la Universitat d’Alacant formant futurs i fures mestres d’infantil, primària i secundària.\nSóc mestre, ho dic amb orgull perquè sempre he sentit el meu ofici com un exercici de dignitat personal i col·lectiva, com un treball incessant per instruir, ensenyar, educar i dignificar la vida d’infants i jóvens.\nTotes les bones escoles i els bons mestres que he conegut els recorde i reconec fent una tasca feliçment tossuda a favor de la dignitat, malgrat lleis, polítics, buròcrates, espais escolars infames… malgrat tot.\nQuan un mestre combat prejuís instal·lats còmodament en la “mente de los bien pensantes” treballa a favor de la dignitat; quan des de l’escola es reivindica la laïcitat davant l’obscurantisme es promou la dignitat; quan es defensa la democràcia en les aules i als centres, es defensa la dignitat; quan la veritat científica s’imposa a la manipulació políticament interessada es fa una opció indiscutiblement racional i digna; quan l’escola es mostra inequívocament a favor de la llengua minoritzada i de la interculturalitat es fa un gest de dignitat; quan els mestres i professors practiquen el diàleg i la complicitat educativa amb les famílies des del directivisme democràtic i la disciplina ens mostren el camí responsable de la dignitat; quan l’escola lluita i denuncia les desigualtat socials i defensa el dret a la diferència, l’educació ens fa més dignes a tots i totes; quan la mestra o el mestre somriu als infants projecten la més sana dignitat, l’afectiva; quan alumnes i professores es diverteixen aprenent ens donen una lliçó sobre com es construïx un ensenyament digne; quan als xiquets i xiquetes se’ls ensenya a conéixer i estimar el país i el paisatge i el paisanatge se’ls mostra l’horitzó de la ciutadania digna…\nAquesta és la meua escola: l’escola de la llibertat i la responsabilitat cívica, l’escola de l’alegria. No crec en cap altra. I si n’hi ha d’altres, d’escoles, no tenen dret a embrutar el nostre sonor i lluminós nom. Canvient-los-el, diguem-los “tristes factories d’éssers insolidaris”. Quina pena.\nJo, però, seguiré treballant colze a colze amb milers de mestres, professores, professors i futurs ensenyants per les escoles dignes. Cap altra cosa justifica tan gratament el nostre bell ofici com el treball diari a favor de la dignitat individual i col·lectiva.


Wikiloc | Ruta Arnes / Ruta Toll del vidre - Coll de Xertó - Les Valls (Circular)\nArnes / Ruta Toll del vidre - Coll de Xertó - Les Valls (Circular)\nToll del Vidre. Ríos Algás y de les Valls. Coll de Xertó. Ruta alrededor de la Moleta del Molló y la Punta de l'Áliga (senderisme)\nPenyagalera i valls d'Algars i Ulldemó des del Toll de Vidre (Massís del Port) (senderisme)\nLa Miranda de Terranyes desde el Toll del Vidre (Río Algars). Ruta circular (senderisme)\nDavid M. Pastor Tots els drets reservats\nBonica ruta! Preferible aparcar a l’explanada del dabant del Toll del vidre, per acabar la ruta allí. Començament una mica exigent, per als principiants, ja que pràcticament iniciem la ruta en pujada fins al Coll de Xertó. Després ruta plàcida, pràcticament fins el final. Molt recomanable i amb bones vistes!!\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Arnes / Ruta Toll del vidre - Coll de Xertó - Les Valls (Circular) https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/arnes-ruta-toll-del-vidre-coll-de-xerto-les-valls-circular-21065268 Salutacions, Wikiloc | Rutes del Món\nLa vaig fer juntament amb David M. Pastor\nDemana a David M. Pastor que t'afegeixi com a company a aquesta ruta\nSegueix a David M. Pastor i descobreix noves rutes!


L'enllaç de l'AP7 i l'A2 estarà operatiu aquest dimecres - Ràdio Sant Andreu\nHome / Actualitat Sant Andreu Barca / L’enllaç de l’AP7 i l’A2 estarà operatiu aquest dimecres\nPosted by: Radio Sant Andreu in Actualitat Sant Andreu Barca, Destacats, Especial Coronavirus SAB agost 31, 2021\t252 Views\nEs tracta d’una infraestructura reivindicada des de fa anys i que millorarà la connectivitat de Sant Andreu de la Barca i que acostarà a les vies ràpides tal i com ha destacat Ana Alba, l’alcaldessa de Sant Andreu de la Barca.\nAquest dimecres al migdia finalment s’obrirà l’enllaç de l’AP7 i l’A2. Les obres s’han allargat durant quinze anys i han patit diverses aturades. També s’ha modificat el pressupost dels 46 milions d’euros inicials als més de 74 milions.\nLa connexió, per la que està previst que cada dia passin 40.000 vehicles, evitarà fer una volta de 12 quilòmetres per carreteres comarcals.\nL’objectiu és connectar les dues vies amb un viaducte de 850 metres a una zona per la que passen cada dia més de 200.000 vehicles.\nPrevious: Selu Manzano “amb el cartell de Festa Major volia reivindicar la diversitat a través d’una abraçada”\nNext: La Colla de Diables organitza un espectacle de foc i percussió


stM a l'Infern: CREACIÓ\n1.-CREACIÓ LITERÀRIA: TWEET RELATS\n2.-ADAPTACIÓ de l'Infern de la Divina Comèdia per als alumnes de 1r ESO a càrrec de Marc Brusosa i Adrià Mas. Il·lustracions de Miquel Castany i Realitat Augmentada d'Isaac Grau. Els mateixos alumnes van presentar el seu treball a 1r C de ESO on van entregar el llibre imprès.\n3.-DIBUIX COL.LABORATIU: EL GRAN MURAL DE L'INFERN\nEls alumnes que més els agrada dibuixar de cada classe es van organitzar per dibuixar un gran mural que presidís el passadís de 3r i 4t d'ESO. Per fer-ho van dividir l'infern en tres grans blocs, 1 per cada classe ABC i al final van ajuntar-los. Es van posar d'acord en el tipus de dibuix i de pintura que havien d'utilitzar i així va quedar:\nObserveu que al cantó esquerra de la imatge hi ha un codi QR, aquest ens porta a un àudio en italià dels primers versos de la Divina Comèdia.\nNÚVOL COL.LABORATIU DE PARAULES\nPer Sant Jordi els alumnes de 4t vam crear uns #tweetrelat. Per a fer-los, primer vam fer una pluja d'idees de paraules que ens suggerís la lectura de l'Infern. Aquí podeu veure els núvols de paraules que vam crear\nEn Jefferson Owsu, en Gerard Coromina i la Hakima han creat una actuació del capítol 1 amb ombres xineses. Per fer-ho primer han imprès les imatges dels personatges, després les han retallat i fet això, ja estaven preparats per actuar.


Un nou diari - La Punteta - Not�cies d'Opini� - e-not�cies\nEditorial\t�\tBlogs\t�\tCartes al Director\t�\tL'apunt\t�\tLa Punteta\t�\tF�rum Actualitat\tPortada > Opini� > La Punteta > Un nou diari\nUn nou diari\nXavier Rius, director de la nostra revista i president del meu fan club al Principat, m'ha dit sovint que els dies de la premsa en paper són comptats. Durant molts anys, m'he mostrat molt reticent davant de la premsa digital. Llegir un diari tot esmorzant amb un cafè negre i un parell de croissants, vora mar o al peu d'una muntanya, és un dels grans plaers de la vida. En arribar a una ciutat, m'agrada descobrir la premsa local malgrat moltes decepcions.\nA França, tret d'uns quants títols com La voix du Nord i Le progrès de Lyon, la premsa regional palesa una mediocritat inquietant. La gent que ha tingut entre les mans Le Dauphiné libéré o l'infecte Indépendant de Perpinyà, ja m'entendrà.\nFins ara, l'oferta en llengua occitana apareixia molt reduïda. Si bé existeixen molts mensuals i la famosa Setmana, no es publicava cap quotidià en la llengua de Frederic Mistral. Gràcies a Internet i a la bona voluntat d'intel·lectuals i de periodistes occitans, podem llegir cada dia, des d'algunes setmanes, l'excel·lent Lo jornalet. Amb les informacions habituals com l'esport,el temps i l'actualitat cultural, el lector trobarà anàlisis molt interessants de la política francesa i sovint de la catalana. M'agraden especialment les cròniques del quilhanenc Terric Lausa, de Domergue Sumien i de Marçal Girbau sobre l'estandardització de l'occità.\nUna persona que llegeix el català i que sap un poc de francès entendrà sense esforç l'occità meridional, és a dir els parlars provençals i llenguadocians. Les altres variants com el gascó poden semblar difícils al començament però, amb un esforç mínim i bona voluntat, ja hi arribem. Dedicaré una futura crònica a la lectura de l'occità amb alguns consells per als lectors interessants.La història d'Occitània hauria d'obrir els ulls a les persones que encara creuen en el futur de la llengua catalana en un marc espanyol o francès. A hores d'ara em fa por que les llengües sense estat al darrere per recolzar-les siguin condemnades a la desaparició.Fa seixanta anys, més de la tercera part dels ciutadans francesos parlaven una variant de la llengua d'oc. Ara, la nostra germana fa la viu viu, amb prou feines tolerada per una república sectària. Catalans, voleu que passi el mateix a casa vostra?http://www.jornalet.com/\tTweet\n#4 María Jesús, Barcelona. 19/06/2012 - 22:56\nMe fascina la inteligibilidad mutua entre el occitano y el catalán. La escasa diferencia entre el catalán pre-fabriano sin tj, tx, tll, etc, y algunos dialectos occitanos son muy difusas, quizás demasiado para considerarlas dos lenguas diferentes -que no diferenciadas- -5\n#4.2 María Jesús, Barcelona. 21/06/2012 - 18:53\nDéjate de ironías y procura redactar con un mínimo de sentido, que no se entiende lo que dices. Lo que está claro es que todos los idiomas vecinos se parecen, y más cuando son de la misma familia. #4.1 jvalls, BCN. 21/06/2012 - 15:01\nSi, como decia César Vidal, el gran cientifico, y lingüista. El Catalán no és nada, es un dialecto del Occitano. En la edad media el Castellano, lengua franca en Cataluña. Suerte que tengo el recuerdo sonoro de mi famila, gente anterior del 1900, si no esta pandilla de cientficos, nos jodería. #3 Marc, Girona. 19/06/2012 - 21:16\nNo tan sols no tenim un estat que recolzi la llengua catalana sinó que tenim un estat que la combat tant a Catalunya com sobretot a València, Mallorca i a la Franja. Necessitem l'Estat Català per salvar la nostra llengua i per evitar l'espoliació dels nostres ciutadans. 4\n#2 Guillem, Albacete. 19/06/2012 - 17:00\nL'occità no gaudeix de cap tipus de protecció oficial a França. El català és llengua cooficial a la C.A. de Catalunya, a Espanya. No es poden comparar ambdues situacions. De fet, crec que en aquests moments l'excès d'oficialitat pot començar a ser perjudicial per al català. 0\n#1 Jornalet, Occitània. 19/06/2012 - 13:07\nGràcies! ;-) 6\n#1.1 German, Barcelona. 19/06/2012 - 15:20\nPer que el Jornalet es una associació de dret espanyol radicada a Barcelona? Occitania no es majoritariament a França? Malauradament, s'ensumen subvencions... #4 María Jesús, Barcelona. 19/06/2012 - 22:56\nPer que el Jornalet es una associació de dret espanyol radicada a Barcelona? Occitania no es majoritariament a França? Malauradament, s'ensumen subvencions... 22/05/2013\ne-not�cies - Opini� - La Punteta - Un nou diari


RECURS PER LA LECTURA DE NOMBRES | RECURSOS PER A L'EDUCACIÓ ESPECIAL\n← JUGUEM AMB LES LLETRES, SÍL·LABES I PARAULES: RECURSOS DE CONSCIÈNCIA FONOLÒGICA\nRACONS DE LLENGUA: CONSCIÈNCIA FONOLÒGICA, SIL·LÀBICA I RIMES →\nAquests dies he estat treballant la lectura de nombres fins el 40 amb un recurs molt senzill però eficaç, ideat per l’ESE (Equip de Suport a les Escoles): un full amb nombres del 0 al 9 i retalls de paper d’acetat (paper transparent) amb les desenes 1,2,3. Com que una imatge val més que mil paraules, us ho mostro a partir d’un vídeo gravat amb una alumna de l’escola.\nUna idea molt útil i senzilla per treballar la numeració!\nAquest article s'ha publicat dins de Matemàtiques, Nombres i etiquetat amb Matemàtiques, nombres, numeració, recurs, vídeo. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\nUna resposta a RECURS PER LA LECTURA DE NOMBRES\nMagda Barrio diu:\n4 octubre 2017 a les 23:33


III RUTA PER MENORCA EN BTT – Grup Esportiu Es Port\nIII RUTA PER MENORCA EN BTT\n30 Octubre, 2021 7:45 - 13:45\n« INICI CURS ESCOLA CICLISME 2021-22\nIII RUTA PER MENORCA EN BTT 2021\nPer tercer any consecutiu obrim aquesta activitat pels nostres socis/es, simpatizants, fillets/es de l’escola, familiars etc… del club, a partir de 13 anys, disposats durant 3 dissabtes a disfrutar pedalant amb la bicicleta de MTB pel camí de cavalls i altres camins per recòrrer la nostra marevellosa illa de menorca amb la MTB.\nLes rutes es fan en dissabte, els dies: 30 d’Octubre i 06 i 13 de Novembre.\nEl primer dissabte sortirem de Ciutadella, anirem direcció a La Vall fins “Els Alocs” per camí de cavalls, anirem a pujar el a Sta. Àgueda i posteriorment seguirem cap a Mercadal. Continuarem per Sta. Eularieta, Biniguarda i acabrem a Alaior. La tornada cap a Cituadella la farem amb bus.\nEns trobarem a les 7:45h del mati a la nau de Norbus (polígon de Ciutadella) i l’arribada està prevista a les 12:30h a Alaior on compartirem un avituallament.\nEl segon dissabte sortirem d’Es Mercadal direcció l’Enzell, seguirem fins Sa Roca i Son Parc. A Son Parc agaferem camí de cavalls fins Es Grau. Aquest dia ens trobarem a les 7:30h a la nau de Norbus (polígon de Ciutadella) per agafar el bus cap a Mercadal. L’arribada prevista a Es Grau serà a les 12:30h, compartirem l’avituallament i agafarem el bus per tornar a Ciutadella.\nEl tercer dissabte sortirem d’Alaior direcció a Son Bou per barrancs i camins interiors. Seguirem cap a Binigaus i fins Macarella. Després direcció a Ciutadella per camí de la Trinitat. De nou ens trobarem a les 7:30h a la nau de Norbus (polígon de Ciutadella) i l’arribada prevista a Ciutadella serà a les 12:30h. A l’arribada compartirem avituallament a la nau de Norbus i celebrarem el final de la III Ruta a Menorca.\nPer a participar de les etaepes us heu d’inscriure abans del dijous dia 28 al correu electrònic del club (grupesportiuesport@hotmail.com) indicant nom, cognoms i les etapes a les que participeu.\nL’activitat té un cost de 10€ la primera i tercera etapa i 15€ la segona. En cas de participar a les tres etapes 30€.\nAquest preu inclou avituallament liquid i sòlid al finalitzar cada etapa i el desplaçament amb bus.\nPodeu fer el pagament en efectiu el mateix dia de la ruta o realitzant una transferència al nostre nºCC: ES14 2056 0014 1310 0168 8124\nUs esperam a gaudir amb la bicicleta i a fer molta bulla!


Lluís X de França - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLluís X de França\nRei de França i Navarra (1289-1316)\n(S'ha redirigit des de: Lluís I de Navarra)\nLluís I de Navarra i X de França el Tossut (París, 1289-Vincennes, 1316) fou rei de Navarra (1305-1316) i rei de França (1314-1316).\n(fr) Louis X de France\n4 octubre 1289\n5 juny 1316 (26 anys)\n1305 – 1316\n← Joana I de Navarra\nJoan I de França →\n1314 – 1316\n← Felip IV de França\nMargarida de Borgonya i de França (1305, 1305 (Gregorià)–1315)\nClemència d'Hongria (1315, 1315 (Gregorià)–1316)\n( Margarida de Borgonya i de França)\nJean I de França\n( Clemència d'Hongria)\nFelip IV de França i Joana I de Navarra\nElisabet de França, Carles IV de França i Felip V de França\nReis de França, Reis de Navarra\n29 novembre 1314 – 5 juny 1316\n← Felip IV de França – Jean I de França →\n4 abril 1305 – 5 juny 1316\n← Joana I de Navarra, Felip IV de França – Jean I de França →\n3 Ascens a les corones\n4 Mort i successió\nSegon fill, el primer mascle, del Rei Felip IV de França i la seva esposa, la reina Joana I de Navarra, nasqué a la cort francesa el 4 d'octubre de 1289. Era net per línia paterna del rei Felip III de França i la princesa Elisabet d'Hongria, i per línia materna d'Enric I de Navarra i Blanca d'Artois. Fou germà dels futurs reis de França Felip V i Carles IV.\nEs casà el 21 de setembre de 1305 a Vernon-en-Normandia amb Margarida de Borgonya, filla del duc Robert II de Borgonya i Agnès de França. D'aquest matrimoni tingueren una filla:\nla princesa Joana II de Navarra (1311-1349), reina de Navarra\nEs casà el 19 d'agost de 1315 a París amb Clemència d'Hongria, filla de Carles I d'Hongria. D'aquesta unió va néixer un fill:\nel príncep Joan I de França (1316), rei de França\nAscens a les coronesModifica\nCoronació de Lluís X de França\nEl 1305, a la mort de la seva mare, fou designat rei de Navarra per la renúncia dels drets dels seu pare. L'acte de coronació tingué lloc a Pamplona l'1 d'octubre de 1307.\nEl 1314, a la mort del seu pare, fou designat rei de França. Fou coronat rei a la catedral de Reims el 24 d'agost de 1315.\nEl seu regnat, curt, estigué marcat per les constants lluites amb els senyors feudals interns al seu regne, els quals volien mantenir els seus privilegis, propis del Feudalisme, enfront de la concentració de poder reial que els reis de la Dinastia Capet estaven duent a terme.\nLluís va morir al castell de Vincennes el 5 de juny de 1316, possiblement per la deshidratació causada pel joc de Jeu de Paume (antecedent de l'actual tennis o pilota basca), i fou enterrat a la Catedral de Saint-Denis.\nEn el moment de morir la seva segona esposa estava embarassada, sense saber però el sexe de la criatura fins al moment de néixer. Si naixia mascle la successió seria salvada però la possibilitat que nasqués una nena probocà una possible dualitat: que fos designada hereva la seva primera filla, la princesa Joana de Navarra, o bé el seu germà petit Felip de França.\nLa primera filla no podia esdevenir hereva de França segons la Llei Sàlica, per la qual cosa els germans de Lluís X s'oposaren que fos designada hereva. Aquesta llei però no prohibia que pogués heretar el Regne de Navarra, ja que la seva pròpia mare havia estat reina de dret propi.\nMai s'havia especulat a França la possibilitat que pogués regnar una dona, per la qual cosa es designà regent al germà de Lluís, Felip de França, a l'espera de què nasqués el possible fill pòstum de Lluís X, i desplaçant la mateixa mare de la criatura de la regència. Aquesta regència apuntalava la possibilitat de successió de la corona en el mateix Felip.\nFinalment la criatura nasqué el 15 de novembre de 1316 sent un mascle, el qual fou anomenat Joan I de França, i fou nomenat rei només néixer. Malauradament l'infant morí al cap de cinc dies, sent proclamat rei Felip V de França.\nJoana I de Navarra\namb Felip IV Rei de Navarra\n1305–1316 Succeït per:\nFelip IV de França Rei de França\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Lluís X de França\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Lluís_X_de_França&oldid=27943326»\nDarrera modificació: 2 ago 2021 a les 16:14\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 2 ago 2021 a les 16:14.


La XAREC treballarà amb els ateneus cooperatius per estendre pel territori la nova cooperativa de serveis de l’hostaleria i el turisme socialment responsable | SETEMBRE\nUna vintena d’iniciatives ja van participar en la primera trobada a Mataró per començar a construir el projecte que pretén unir esforços i aglutinar el sector\nA la trobada ja es va esbossar un primer esborrany del catàleg de serveis que ha de servir per enfortir el sector i fer-li guanyar visibilitat\nSETEMBRE | 11/03/2018 a les 23:01h\nArxivat a: En moviment, hostaleria, turisme, restauració, XAREC, cooperativisme\nLa trobada de Mataró va partir de l'epígraf «Tornem a parar taula» | Sara Blázquez\nLa nova cooperativa de serveis d’hostaleria i turisme socialment responsable va fer dilluns el seu primer pas en ferm. Ho va fer de la mà de la Xarxa de Restauració i Cultura Cooperativa (XAREC) i a l’empara del Projecte Singulars que impulsa el Departament de Treball de la Generalitat. El projecte, que pretén impulsar el que ha de ser la gran sectorial de l’hostaleria de l’economia solidària de Catalunya comptarà amb una estreta col·laboració en la seva extensió pel territori dels ateneus cooperatius d’arreu del país. De moment, una vintena de projectes van començar a treballar-hi dilluns al Cafè del Mar de Mataró en una jornada on es va presentar el projecte de la nova cooperativa de serveis i les primeres dinàmiques de treball. Una desena d’entitats i cooperatives més van excusar la seva presència però ja van fer saber el seu interès per participar en el projecte.\nLa presentació i coordinació dels treballs de dilluns a Mataró va anar a càrrec de representants de les quatre cooperatives que han començat tirant del carro del projecte, Els Caus Turisme Sostenible, de Mura; La Sargantana, de Badalona; Menjador Ca la Rosa, de Barcelona, i Cervesa Capfoguer, de Santa Coloma de Gramenet. La cooperativa de serveis dona resposta a un dels acords de la XAREC d’estructurar-se organitzativament a través d’aquesta fórmula jurídica empresarial. La trobada de dilluns a Mataró, sota l’epígraf «Tornem a parar taula», va aplegar algunes de les iniciatives que des del 2013 ja havien participat en la XAREC, però també d’altres que responien a la crida feta des del grup promotor i que ja van mostrar un gran interès pel projecte en aquesta primera jornada de treball.\nL’objectiu de la cooperativa de serveis, eix central del projecte actual, és «reprendre l’espurna que ens va fer néixer», en referència a la XAREC i perquè «entre tots i totes puguem construir una eina al servei dels nostres projectes, per enfortir-nos, per dignificar les nostres vides, per ser referents, per formar-nos i acompanyar-nos, desenvolupant tot el potencial transformador que alberguen els nostres projectes des de la seva gènesi», deien en la convocatòria que es va enviar a altres cooperatives, entitats i empreses del país per convidar-les a la trobada de Mataró.\nLa primera trobada de col·lectius interessats en el nou projecte es va fer dilluns al Cafè del Mar de Mataró Foto: Sara Blázquez\nLa sessió de Mataró tindrà continuïtat en properes trobades dels projectes de la XAREC Foto: Sara Blázquez


Barcelona Tribuna amb Joan Herrera - Barcelona Tribuna\nBarcelona Tribuna amb Joan Herrera\nJosep Cuní, periodista\n26.10.2012 – 13:30\nPalace Hotel (antic Ritz) de Barcelona, Gran Via de les Corts Catalanes, 668.\nJoan Herrera, candidat a la presidència de la Generalitat de Catalunya per Iniciativa per Catalunya Verds – Esquerra Unida i Alternativa (ICV –EuiA) va començar la seva conferència afirmant que no ens trobem en una època de canvi sinó en un canvi d’època. Herrera va criticar “l’austeritat salvatge” que s’està aplicant tant des del govern espanyol com des del govern català, que s’ha demostrat inútil i que ha provocat un increment del deute, més atur i una major desigualtat social. Herrera va proposar la creació d’una aliança social contra l’austeritat.\nLa recepta del candidat d’ICV per tornar al creixement passa per una millor redistribució dels recursos, per recuperar certs impostos, com el de patrimoni o una part del de successions, i per incrementar la lluita contra el frau fiscal.\nPel que fa a les properes eleccions, Herrera va reiterar que el debat electoral no ha de centrar-se únicament en la qüestió dels drets nacionals, sinó que temes com la reforma del sistema econòmic o la refundació de la democràcia han de ser també protagonistes. Segons el secretari general d’ICV, el proper 25 de novembre no es vota un “sí” o un “no” a la independència de Catalunya, sinó un model de país.\nRespecte a la qüestió sobiranista, Herrera va recordar que, sense la sentència del Tribunal Constitucional en contra de l’Estatut, la indiferència del PSOE i la hostilitat del PP, no existiria el debat actual. Herrera va qualificar la sentència del tribunal constitucional com a “bomba de destrucció massiva de la confiança amb Espanya”.\nJoan Herrera es va mostrar partidari d’un Estat propi a dins d’un Estat federal plurinacional. El ponent va subratllar que aquesta opció només serà possible si l’Estat reconeix l’existència de la realitat plurinacional. El candidat d’ICV va precisar que federalistes i independentistes no són adversaris i que l’enemic comú és el centralisme. Herrera també va demanar que no es caigui en la “lògica màgica” de la independència ja que la qüestió bàsica és el model social.\nEn tot cas, Joan Herrera va reclamar poder exercir el dret a decidir. En funció de la pregunta que s’acabi fent en la consulta, ICV – EUiA es posicionarà en un costat o en un altre, però el seu líder va defensar el dret a decidir com un valor democràtic fonamental. Herrera també va afirmar que, en aquest debat cal deixar fora l’exèrcit, la guàrdia civil i els mossos d’esquadra: “ha de ser un debat democràtic que es faci sense por”. El secretari general d’ICV també va afirmar que ha de ser un debat on es garanteixi el diàleg i la mà estesa amb l’Estat i que cal evitar que una formació política concreta, en referència a CiU, monopolitzi el dret a decidir.


TOM GATES: ELS GOSSOS ZOMBI SÓN GENIALS (I PUNT). PICHON, LIZ. Llibre en paper. 9788499068459 El Petit Tresor


Les bases de Podem aposten per participar al referèndum entenent-lo com “una mobilització no vinculant”\nPodem CAT. - Una eina al servei de la ciutadania\nReserva de la seu\nMés de 1.000* persones de 96 cercles decideixen la postura preliminar del partit a l’espera de rebre més informació dels plans del Govern\nLa majoria de les bases de Podem Catalunya ha optat per considerar el referèndum sense acord amb l’Estat que el Govern de la Generalitat té previst convocar pel proper 1 d’octubre com “una mobilització política legítima, però sense reconèixer els resultats com a vinculants”. El 35,12% dels cercles ha optat per aquesta opció, la número 2, que explicita que Podem “entén que per exercit el dret a decidir cal un referèndum amb acord”, però que tal i com ha assenyalat el Secretari General del partit, Albano Dante Fachin, que ha assegurat que aquest “no és l’escenari que nosaltres defensem”, però que a la vegada Podem “no pot girar l’esquena a un procés que interpel·li tanta gent a participar”.\nEls resultats han estat obtinguts després que 96* cercles i més de 1.000* persones hagin debatut sobre el paper de Podem envers el referèndum. La segona opció més votada, amb un 28,42% dels suports ha estat l’opció 3, la proposta que deia que Podem hauria de participar de la convocatòria i contemplar els seus resultats de forma vinculant, seguida de molt a prop, amb un 27,26% de l’opció 1, que apostava perquè Podem es desentengués de qualsevol tipus de referèndum que no fos pactat amb l’Estat espanyol.\nFachin ha fet dues lectures d’aquestes dades: per una banda, “que hi ha un 62% de la gent que ha participat en aquests debats no entén la idea d'un referèndum unilateral com una resposta a la solució que necessita Catalunya”, una dada que resulta de sumar les opcions 1 i 2. Una altra lectura que ha fet el líder de Podem ha estat que el 63% dels participants creu que, malgrat no ser l’opció que defensa Podem, el partit “no pot donar l'esquena a una situació on sens dubte moltíssima gent es sentirà interpel·lada a mobilitzar-se”.\nEl Secretari General de la formació també ha volgut deixar clar que aquest és un posicionament “preliminar”, a l’espera que el Govern de la Generalitat aporti més informació. “Cal destacar que aquest debat gairebé en la seva totalitat ha tingut lloc abans que el Govern de la Generalitat fes el seu anunci”, ha recordat, anunciant que aquest posicionament haurà d’anar actualitzant-se amb més debats amb les bases a mesura que es coneguin més concretament els plans del govern de Junts Pel Sí.\n* En les últimes revisions hem comptabilitzat les dades de 96 cercles actius de tot el territori i un total de 982 persones que han votat. Visualitza el document amb els percentatges dels resultats per municipi aqui.\nPODEM amb les lluites de les treballadores d’EULEN, de les ambulàncies de Girona i el Maresme i les KELLYS\nPodem Catalunya reivindica la plurinacionalitat, el respecte i la fraternitat com a forma base d’organització\nPodem Catalunya condemna que Joan Ignasi Elena hagi de declarar davant la Guàrdia Civil per treballar a favor d’un referèndum\nEls diputats de Podem i la reforma del reglament del Parlament\nPodem exigeix que s’esclareixi la presumpta corrupció pels cobraments irregulars del PSC i Entesa a Sant Esteve Sesrovires abans del retorn dels socialistes a l’alcaldia\nPodem es reuneix al Parlament amb la Plataforma d’Afectats per la Hepatitis C\nGiner sobre l’Agència de Ciberseguretat: “Avui abandonem la TIA catalana, el CESICAT que perseguia activistes”\nPodem davant la convocatòria d'un referèndum el pròxim 1 d'octubre\nExigim solucions ja enfront la cementera de Lafarge a Montcada i Reixac\nPodem assistirà als actes de dimarts sobre el referèndum “esperant que el Govern posi llum sobre què vol fer”\nCarrer sardenya 176 - 08013 Barcelona.


Sensual Massage Briton Ferry Llansawel\nSensual Massage Briton Ferry Llansawel?\nLocal Sensual Massage Parlours Briton Ferry Llansawel?\nErotic Sensual Massage Briton Ferry Llansawel\nHappy Ending Sensual Massage Briton Ferry Llansawel\nAdult Sensual Sex Massage Briton Ferry Llansawel\nOriental Nude Massage Briton Ferry Llansawel\ncall girl Briton Ferry Llansawel, courtesan Briton Ferry Llansawel, brothels Briton Ferry Llansawel, prostitutes Briton Ferry Llansawel, hookers Briton Ferry Llansawel, sluts Briton Ferry Llansawel, whores Briton Ferry Llansawel, gfe Briton Ferry Llansawel, girlfriend experience Briton Ferry Llansawel, shagging Briton Ferry Llansawel, strip club Briton Ferry Llansawel, strippers Briton Ferry Llansawel, dogging Briton Ferry Llansawel, fuck buddy Briton Ferry Llansawel, hookups Briton Ferry Llansawel, free sex Briton Ferry Llansawel, sex meet Briton Ferry Llansawel, nsa sex Briton Ferry Llansawel


Altres clubs de poetes morts - Revista Mètode\nCinc Segles de la Universitat. John Maddox qüestiona la política científica de la UE i proposa reforçar la investigació bàsica en les universitats. Presa de possessió com a director de l’Institut d’Estudis Històrics de Londres. David Cannadine denuncia el declivi de les universitats d’Oxford i Cambridge. La desil·lusió dels professors britànics (enorme burocràcia interna, falta de fons, excessiu treball administratiu que els impedeix investigar, baixes retribucions) semblen la principal causa. «Second european report on science and technology indicators» (Comissió Europea). Encara que millora posicions, el nivell de la investigació en les universitats espanyoles deixa encara molt a desitjar en relació amb la resta de països europeus, el que potser no és estrany si es considera que Espanya ocupa un dels darrers llocs de la UE quant a inversió en investigació. Xavier Vives, director de l’Institut d’Anàlisi Econòmica del CSIC. L’impuls de la segona meitat dels vuitanta s’ha esgotat i el nombre d’investigadors preparats que no troben el lloc adequat, o no té perspectives de trobar-lo, en el sistema cientificotècnic espanyol és gran. Notícies, opinions, aparegudes durant les darreres setmanes en els mitjans de comunicació. Guies de campanya: «… la inversió en R+D i innovació és un factor estratègic per al creixement econòmic, la millora de la competitivitat i…». Oficina de Ciència i Tecnologia de la Presidència del Govern. Després de vaivens diversos, fonts habitualment ben informades pareixen confirmar auguris passats (Juli Peretó, Mètode, núm. 13) de temps difícils per a la lírica científica.\n«És possible que per planificar millor el futur calga considerar la variable investigació com a problema»\nAquestes no són bones notícies. Hom dubtava si era solament la seua astènia primaveral, a més d’altres factors endògens, la que li torbava la percepció amb fantasmes de cansaments de companys en altre temps incombustibles. Si s’escampa el desànim, encomanadís, es podria ensorrar la paradeta. Hem viscut una dècada –una mica més– durant la qual en les universitats públiques, preses d’altres angoixes, sembla que no s’ha percebut la investigació com a problema. Ans al contrari. El seu enlairament, que ha estat –malgrat tot– espectacular, ha contribuït a mitigar moltes mancances. No va ser la famosa mà, amb raó diuen que invisible –també ho era el no menys famós vestit de l’emperador–, la que ho va propiciar. Recursos públics i ingents dosis de feina eficaç i de voluntarisme al servei de conviccions i interessos que per fi trobaren vies, si més no, no massa constrenyidores.\nCinc Segles de la Universitat. Sinceres, sens dubte, i reiterades invitacions de les nostres autoritats acadèmiques a explorar el nostre passat, no com a refugi contemplatiu, sinó per comprendre els problemes del present i per ajudar-nos a planificar millor el futur. I una d’aquestes reflexions sobre el nostre present, mirant a un futur que ens atropella, podria versar sobre si és raonable continuar considerant la investigació en les universitats públiques com una qüestió que abordaran i resoldran, essencialment, els individus, atenent a les seues conviccions i interessos. Constatava Juli Peretó (Mètode, núm. 18) –és important el context– que «hi ha qui prefereix la comoditat de la llei de l’ANEP a l’adaptació a la llei del mercat». Tot sembla indicar que la fins ara visible, encara que curta, mà dels poders públics convergeix ràpidament, en això sí, amb els intricats designis dels qui manegen els fils, sense que es perceben, alhora, senyals que apuntalen velles conviccions o nous interessos. Cinc Segles de la Universitat. És possible que per planificar millor el futur calga considerar la variable investigació com a problema. Concebre noves estratègies en què nous estímuls ens previnguen del mal britànic i ajuden a reactivar l’impuls que, segons sembla, s’esgota. Perquè si certament arriben els temps difícils per a la lírica científica no hajam de canviar els nostres departaments, els nostres instituts, els esvalotats clubs pletòrics de poetes, si no morts, perplexos.\nJohn Maddoxpoesiapolítica científica\nNotícies Ciència per a poetes Llibres Opinió\nSaba nova per a la universitat


La Selva programa més d'una vintena d'activitats per la Setmana Europea de la Prevenció dels Residus - El Gerió Digital\nLa Selva programa més d'una vintena d'activitats per la Setmana Europea de la Prevenció dels Residus\nTindran lloc entre el 18 i el 27 de novembre\nDijous, 17 de novembre de 2016 13:08h\nEl Consell Comarcal de la Selva ha programat més d’una vintena d’activitats en el marc de la Setmana Europea de la Prevenció dels Residus, que se celebra del 18 al 27 de novembre. Enguany, la temàtica se centra novament en el malbaratament alimentari a les llars i té com a lema “La cuina de les sobrances a la Selva”. En el transcurs d’aquesta setmana totes les actuacions que s’hi han programat pretenen generar consciència entre la població sobre els problemes associats al malbaratament alimentari i sobre la importància de reciclar correctament els residus.\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Roquet, ha explicat que les activitats que s’han ha programat per a aquest any són una continuació de la campanya iniciada l’any passat, en la qual es van estrenar diversos dels elements que es repetiran aquest any i que des de l’ens comarcal s’ha apostat per reforçar davant l’evidència que el malbaratament del menjar és una de les principals causes de l’excés de generació de residus a Catalunya.\nPel que fa a les activitats, la més destacable de la Setmana Europea de la Prevenció de Residus és la participació de les cuineres de Sils a les parades al carrer. Així, en els punts informatius que s’ubicaran a les poblacions coincidint amb el dia de mercat setmanal, els visitants hi trobaran el col•lectiu de La Cuina a Sils elaborant algun dels seus plats i oferint tastets que es poden preparar amb menjar sobrant i educadores mediambientals fomentant les bones pràctiques d’aprofitament del menjar i repartint als visitants dos nous obsequis confeccionats pel Consell Comarcal de la Selva per a aquesta ocasió. Es tracta del receptari col•leccionable de la Cuina de les Sobrances, que aquest any s’amplia amb les 17 receptes finalistes del concurs del 2015 i eles dues tovalles individuals que duen imprès dos Jocs de la Cuina de les Sobrances, o fins i tot el Conte de la primera barreta de pa, ideat per explicar als alumnes més petits la importància de l’aprofitament del menjar.\nEn aquesta ocasió, i en el marc d’aquesta campanya hi haurà un total de vint parades al carrer en vint municipis de la Selva. Aquestes parades quedaran repartides entre onze mercats municipals: Blanes (18/11), Riells (19/11), Anglès i Breda (20/11), Santa Coloma de Farners (21/11), Amer i Maçanet (23/11), Vidreres i Tossa (24/11), Sils(25/11) i Caldes de Malavella (27/11). Hi haurà cinc sortides escolars: Bonmatí (18/11), Osor (21/11), Vilobí d’Onyar (22/11), Sant Feliu de Buixalleu (24/11) i Riudellots de la Selva (25/11) i quatre actes diversos que complementen altres campanyes de reciclatge que s’han dut a terme a Bonmatí (18/11), Hostalric (26/11) i Susqueda (27/11) o Massanes, que va avançar la campanya el passat 5 de novembre.\nLa Setmana Europea de la Prevenció de Residus culminarà amb la celebració de dos nous tallers de cuina als dos centres gastronòmics de la Selva, el Food Lab de Riudellots de la Selva i el Domus Sent Soví d’Hostalric, on les cuineres de Sils estaran acompanyades per diverses de les finalistes del concurs de l’any passat.\nAquesta campanya sobre malbaratament alimentari està destinada a tota la població de la comarca de la Selva.\nAquestes activitats, i algunes més que es donaran a conèixer en els propers dies, es reforçaran amb l’emissió d’una falca de ràdio que anuncia la participació de la comarca de la Selva a la Setmana Europea de la Prevenció de Residus amb l’objectiu de donar un major abast a la difusió de bons hàbits quotidians que ens permetin reduir els residus i minimitzar el malbaratament d’aliments.


sempre molt més lluny: Pic de Castanesa, per la vall de Castanesa\nPic de Castanesa, per la vall de Castanesa\nEl divendres, 19 de desembre, ens trobem els dos Aleixos, el nou Josep i jo mateix a Ca del Mestre de Viu de Llevata.\nDissabte, de bon matí, agafem el cotxe per baixar cap al Pont de Suert, pujar fins al desviament cap a Castejón de Sos (abans de Vilaller), i un cop en aquesta carretera, agafar, als pocs quilòmetres, el desviament cap a Noals, Castanesa i Fonxanina. Ens trobem ja a la vall de Castanesa, vall pirinenca per excel·lència de la Franja de Ponent. Molts pobles i pocs habitants en una zona en la que es va parlar d'ampliar-hi l'estació d'esquí de Cerler, però que sembla que va quedar en res. En res tampoc, perquè la carretera que ens endinsa fins a Castanesa, després d'uns metres molt estreta, s'amplia de manera molt considerable.\nPassat Fonxanina, l'asfalt desapareix. Comencem el trajecte per una pista que es deixa fer amb un turisme si es va amb una mica de cura. Intentem seguir sempre la pista principal. Hi ha un punt que hi ha un pont que travessa el riu i després hi ha una bona pujada després de la qual trobem unes quantes bordes desperdigolades. Allí deixem el cotxe. Podríem seguir una mica més, però comencen a haver-hi clapes de neu i no cal abusar del vehicle. Si es pot, l'ideal és deixar el cotxe uns metres més amunt. La pista es bifurca en aquestes bordes. En un revolt pronunciat a l'esquerra, cal agafar un desviament a la dreta (cal prestar-hi atenció perquè si no, te'l saltes) i continuar la pista fins que es troba, a l'esquerra, un pont metàl·lic només per a vianants.\nAllí es comença a caminar. Nosaltres vam continuar uns metres més per la pista, però no cal. Allí torno a començar una sortida al pic de Castanesa que ja vaig intentar fa un temps.\nEn tot el trajecte no hi ha camí definit. Com a molt, a vegades seguim carrerades que deuen haver fet el bestiar. Malgrat això, el camí és bastant evident en tant que tenim quasi sempre el cim, al fons, ben visible:\nVista de la cara sudest del pic de Castanesa\nQue a mi em va recordar, la vista, una cara sud, una "miqueta" més exigent, la de l'Aconcagua...\nHem començat a caminar a les 8.20 h. del matí i anem pujant a poc a poc. L'accés al cim és com una ampla carena, encara que no tenim sensació de pujar per cap carena.\nVora el barranc de Basibé, sempre a la nostra esquerra segons pugem, veiem les bordes de Llanadobarre,\nEnvoltem el tossal de la Raspa deixant-lo a la nostra dreta i anem guanyant alçada. A partir dels 2.300 m. d'alçada, la neu, encara que en poc gruix, ja és contínua:\nA la imatge s'observa bona part de la "carena" que hem resseguit.\nQuan ens apropem ja al cim, hem de girar cap a l'esquerra, sud, per anar a pujar per l'accés més fàcil, que es veu en la següent imatge:\nUn cop a dalt, queden molts pocs metres cap al cim, que queda a la dreta:\nLes vistes des del cim del Castanesa, a 2.859 metres d'alçada, són senzillament espectaculars:\nCap al sud més immediat\nCap al sudoest, el Cotiella\nCap a l'oest, el massís del Posets\nCap al nord, les Maladetes\nCap al nordest, més Maladetes, amb el Vallibierna en primer terme.\nCap a l'est, Ribagorça i Pallars...\nCap al sud, la boira, i emergint d'ella, els tres blocs del Montsec\nUna bonica, i perillosa, cornisa, ornamentava el cim.\nVam arribar al cim a les 13.10, vora cinc hores després d'haver començat a caminar, per fer els 1.300 metres de desnivell. Com que el dia era espectacular, vam estar quasi mitja hora al cim. Vam començar a baixar a les 13.35, i vam arribar altre cop als cotxes a les 15.45 h. Un gran dia, amb molt bon temps i bona companyia!\nSandro Machetti diumenge, 28 de desembre de 2014 a les 17:27:00 CET\nBonica excursió! Pels que ja no podem fer aquestes caminades, el teu bloc és un regal. Salut, Carles i companyia.


Montserrat Batet celebra que Pascal afirmi que "no es pot governar des de Waterloo"\nPublicat 8/4/2019 11:42:23 +02:00CET\nLa ministra de Política Territorial i candidata del PSC a les eleccions generals, Meritxell Batet, ha celebrat que l'excoordinadora del PDeCAT, Marta Pascal, hagi dit que "no es pot governar des de Waterloo", en referncia a l'expresident del Govern de Catalunya Carles Puigdemont.\nHo ha dit aquest dilluns a l'esmorzar-colloqui Primera Plana, després que Pascal digués que "Catalunya no es pot dirigir des de Waterloo, no es pot regir des de l'emotivitat desbordada i l'antipolítica", i no descartés un nou partit.\nBatet ha valorat que Pascal "hagi fet aquest pas, que arriba tard, perqu va ser líder del partit (PDeCAT) i havia d'haver-ho fet abans", i ha afegit que el PSC és el que ara representa la centralitat a Catalunya.


La tripulació Rem Capgrossos Mataró, vencedora de la 1a Regata Social Bandera Blava Vila de Cambrils - Revista Cambrils\nVent d’Estrop recorda a Fede Baillo en un emotiu homenatge\nPublicat el Dilluns, 10 de setembre de 2018 17:45h\nEl club Rem Capgrossos Mataró es van endur la Bandera Blava Vila de Cambrils | Cedida\nAquest passat diumenge al matí, la platja de la riera d’Alforja va acollir la 1a Regata Social Bandera Blava Vila de Cambrils, organitzada per Vent d’Estrop Vogadors de Cambrils, en un nou format per fer més atractiva la regada. La tripulació que es va emportar la Bandera Blava Vila de Cambrils va ser la del Rem Capgrossos Mataró, que es va imposar a la tripulació del Vent d’Estrop Cambrils B, que va ser segon i al RC Nàutic Tarragona en tercera posició. En total hi van participar nou tripulacions de social de Mataró, Tarragona, Badalona, Cambrils, Calafell i l’Ampolla.\nLa regata es va decidir en tres proves. La prova de fons tradicional –de mil metres amb tres ciavogues que va guanyar Mataró–; el ratolí, que consisteix en una prova contrarellotge fent un volta a tot el perímetre del camp de regates, guanyada pel Cambrils C, i una prova cronometrada de dos-cents cinquanta metres, que també va guanyar Mataró. Al final de la competició es va amenitzar amb un espectacle de ball de zumba. Una fideuada al moll va finalitzar la jornada de germanor entre tripulacions.\nAl lliurament de les medalles als finalistes i guanyadors hi van ser presents l’alcaldessa, Camí Mendoza, el regidor d’Esports, Josep M. Vallès i el regidor de Cultura, Josep Lluís Abella.\nEmotiu homenatge a Fede Baillo\nLa regata també va acollir el reconeixement i l’homenatge a Fede Baillo, vogador del club i soci d’honor, que va morir fa uns mesos. A l’acte hi eren presents la dona del Fede, Anna M. Ollet, la seva filla i un germà del Fede, a més de companys i companyes de rem. Anna M. Ollet va expressar el seu agraïment al club per aquest record al Fede. A l’inici de l’acte es va llegir una poesia commemorativa de Pitu Barranco.\nEl president de Vent d’Estrop, Carles Anguera, va dir unes paraules per explicar que el Fede era una persona molt volguda al club i que l’actitud amb què fa ver front a la seva malaltia és un exemple per tothom. Per això el club ha decidit instaurar el Premi a la Concòrdia Fede Baillo que cada any serà lliurat a una entitat cambrilenca. Enguany, el reconeixement a estat per L’Arjau Vela Llatina de Cambrils, pel seu decidit impuls per preservar el rem, la vela llatina i les tradicions cambrilenques. El seu president, Jordi Piqué, va rebre un quadre commemoratiu, obra del pintor cambrilenc Alberto Insa.\nA dalt, la tripulació de la Galerna –Vent d'Estrop Cambrils B–; al mig, el RC Nàutic de Tarragona en tercer lloc del podi i, a sota, l'homenatge al desaparegut Fede Baillo i a l'Arjau Vela Llatina de Cambrils\nvogadors vent destrop


Qualitat humana – Pàgina 16 – CETR\nHome L’efecte pervers de les creences Articles Qualitat humana\nQuan les religions procuren creences i no el complet silenci de l’ego, enforteixen l’ego amb les creences, però al preu de sotmetre’l.Les creences apuntalen l’ego des de fora, si es sotmet. Quan s’ofereixen certeses que es recolzen en creences…\nQui busca salvar-se no ha entès amb claredat el que és el camí cap al coneixement silenciós, el que és el camí espiritual.Qui obeeix per salvar-se; qui es sacrifica per salvar-se no esta disposat a morir a si mateix, a…\nJosé Mª Vigil A primers de gener, la Conferència Episcopal Espanyola va condemnar el llibre Teología del pluralismo religioso (el Almendro, 2005) del nostre amic i col•laborador, José Mª Vigil. Acusen a Vigil de sostenir una concepció relativista del…\nSin creencias, sin religiones, sin dioses.Marià CorbíEditorial Herder, diciembre 2007Extracto de la Introducción Estamos en una de las grandes encrucijadas de la historia: en lo religioso, en lo axiológico, en lo económico, en lo político, en la organización de la…\nA ningú se li ocorrerà dir que el camí de l'art és un camí de deure, submissió, esforç i dolor, perquè és tot el contrari d'això. L'art és un camí de llibertat, creativitat, novetat, goig, coneixement, profunditat i realitat.…\nLos rasgos de las nuevas sociedades y de la dinámica que desencadenan.Las nuevas sociedades industriales viven y prosperan a través de la creación continua de nuevos conocimientos científicos y de nuevas tecnologías. A partir de esas innovaciones científicas y…\n(extracte d’una ponència de Marià Corbí)La pretensió primària dels mites i els símbols, allò pel que van ésser construïts, és la programació de la col•lectivitat. La pretensió primària i principal és programar un grup humà per a una supervivència…\nAlbert Schweitzer (1875-1965) Estic ben convençut que l'esforç que cal fer el llarg de la vida és conservar la frescor que els pensaments i els sentiments tenien en la joventut. Aquesta convicció ha estat sempre per mi, una font…\nRaimon Panikkar L’experiència de la humanitat, expressada a través d’innumerables tradicions –tant orals com escrites—ha anomenat el que solem denominar “Déu” amb molt noms i, quasi únicament, ha denominat i entès Déu com a símbol, com a nom, no…\nKrishnamurti (extractes de: Diario. Barcelona, Edhasa, 1983) La creació no és pels qui ostenten un gran talent, per persones amb especials dons; a aquests els pertany –potser- la creativitat, però mai la creació. La creació és més enllà del pensament…


Experiencias – Página 11 – Catàleg d'Experiències Lúdiques\n36. Virus y plickers para estudiar la función de relación del cuerpo humano\n34. Conociendo la Historia de la Salvación\nJuan Antonio Sánchez Moreno Juan Antonio Sánchez Moreno Primaria 3º de Primaria\n33. Crea una letra para orquesta\nMiguel Chumillas Motos Miguel Chumillas Motos Primaria 5º de Primaria 6º de Primaria\n32. ¿Qué mono ha robado los plátanos?\nMiguel Chumillas Motos Miguel Chumillas Motos Primaria 4º de Primaria 5º de Primaria 6º de Primaria\n27. Memoria prehistórica\nMiguel Chumillas Motos Miguel Chumillas Motos Primaria 1º de Primaria 2º de Primaria\nRT @_SacaLaLengua_: ¡Último evento del proyecto! Os proponemos jugar en família al juego de carta del @CRGenomica realizado a partir del…


Conqueridors de l'inútil: MONTSERRAT Cajoleta "via blava"\nDivendres, faig una mossada ràpida i marxo cap a terres de ponent; abans faré una paradeta tècnica a Montserrat, fa dies que tinc ganes de fer l'aresta Brucs a la Cajoleta, però pujar a migdia el camí dels francesos, se'm fa una muntanya.\nLa pujada s'ha fet força agradable, no feia massa calor i gran part del recorregut està a l'ombra, de vegades és més dur dins del nostre cap. Estic al cor de Montserrat, impressionant, solament un parell de cabres i jo.\nArribo al peu de la via i com no hi ha res i els arbres no són massa forts, em poso els peus de gat i l'arnes i pujo amunt, no és gens difícil, fins que arribes a una baumeta miro a la dreta, osti hi ha algun bolo suelto m'ho miro i no es veu difícil, però III no en fa la pinta, a més no hi ha res, començo a dubtar que sigui per aquí, abans de provar-ho torno a la bauma i me'n vaig a l'esquerra, sembla més fàcil m'hi poso, i a mig pas trobo un bolt, vaig pel bon camí flanquejo fins un arbre on hi ha la R1. Ràpidament m'asseguro i faig tot els preparatius: corda, silent,...etc. Miro amunt i no veig res, collons hagués pogut agafar alguna cosa més que 6 cintes. El llarg no és veu difícil, m'hi poso facilet III/IV amb 5 seguros, dos corresponen a reunions intermedis. El llarg per fer sol força emprenyador, com no és massa vertical, la corda s'enganxa als bolos de la paret, a més s'ha girat vent.\nDesprés de recuperar enceto l'últim llarg no em trec la motxilla fot fred i així estic més calent; el llarg, molt guapo una mica de V amb molt bona pressa i vertical, i després IV. Baixo a desfer la R, començo el llarg de segon, bufff estic acollonit, en cas de caiguda fotre un bon pèndul, això no és el que em fa por, quan vaig de segon m'asseguro amb el jumar que va corrent sol a mesura que puges i no sé si deu de ser efectiu amb aquest tipus de caigudes, bé com quan era petit prohibit caure.\nTot i que hi ha una llum molt maca, el vent em fa marxar. Per fer-ho cal anar fins al cim i fer un ràpel curt i grimpar l'agulla que et queda a l'oest, careneges fins trobar el camí de baixada.\nMerda mentre baixo m'adono que el meu turmell demà voldrà descansar i no podré quedar amb els col·legues de Lleida, que hi farem això és el peatge per no ser tan jove.\nAh! és pot baixar per la cara est (pluja d'idees) però no sé si es pot baixar amb una corda.\nRemuntant l'últim llarg\nPublicat per Mingo a 16:16\nSi te pescan te multan !\n19 de maig de 2009 a les 20:43\nCrec que vas errat, per què la Cajoleta no figura en cap llista de prohibicions, si, algunes vies dels plecs del llibre i el Montgrós però no la via que jo vaig fer\n20 de maig de 2009 a les 0:45\nTens raó Mingo. És als Plecs de Llibre i al Montgrós que no si pot escalar fins a finals de Maig. Bona activitat!!\n20 de maig de 2009 a les 0:49\nJa per l'entorn i la tranquilitat, la pujada fins aqui, paga la pena.\n20 de maig de 2009 a les 9:24\nm'agrada molt la pujada fins aqui dalt i l'arribada amb la vista dels Plecs i les talaies és fantàstica.\nAixò sí ...entenc la mandra ;)\nla cajoleta molt xula! Felicitats!\n20 de maig de 2009 a les 10:14\nCada vegada que et llegeixo una ressenya feta en solitari t'envejo més... a mi la mestressa no em deixa anar sol !!\n20 de maig de 2009 a les 14:58\nGracies a tots pels vostres comentaris. Ep Joan com jo ara ja no tinc mestressa ho puc fer, eiiiiiii que no vui donar-te idees, fes bondat.\nla roca en primer terme a l'esquerra és la cajoleta i està dins la zona blava\nSembla que estigui dins la zona prohibida. Sense ànim de molestar, però estan posant moltes denúncies\n20 de maig de 2009 a les 20:31\nHola Pere, si mires el llistat de vies que tenen restriccions, podràs veure que la Cajoleta, malgrat estar dins d'un espai blau, no està afectada per les restriccions, hi ha força exemples semblants; per exemple Frares ara no es poden fer la majoria de vies, però la Gam del Bisbe si. Hi ha restriccions una mica rares, per exemple al serrat de les Garrigoses, la via don cipote de la Mancha no es pot fer de 1 de gener fins al 31 de Juny i l'Aranya que va pel costat té restriccions del mes de març fins 31 de Juliol.\nDe molestar res Pere al contrari, per què d'informació apart del triptic i internet, res, algu que ve de fora i se'n va al Montgros, pot alegar ignorància pq jo pujant cap a la Cajoleta no vaig veure cap retol informatiu. Si vols veure el llistat de vies ho pots fer en el meu blog (al final a la dreta) si no amb el google posant llistat de vies i segur que deu de sortir.\n20 de maig de 2009 a les 22:48\nMentre t'anava llegint, Mingo, pensava: "Clar que estava tranquil el cabronàs, si està en zona regulada...", però llegint els comentaris ho he anat a mirar, i costa de saber, perquè està just al límit.\nDe fet, en la foto de la zona C1 del tríptic, el límit de la zona restringida sembla que passi pel mateix lloc de la via....\nA part d'això, m'ha agradat llegir una crònica recent d'aquesta via que fa temps que em miro!\nJoan tot i que la via és senzilla a mi em va encantar.\nSi mires la llista de restriccions, veuras que no surt. La de Frares tb surt acolorida, hi ha moltes vies que es poden fer, i haurien de posar molts puntets sense acolorir i no surten. La llista ho deixa molt clar, així ho entenc jo.\nA veure si anem aquest cap de setmana a la To i ens veiem si pugem et faig un truc el divendres. pq em diguis quines vies hem de fer. Una abraçada\n21 de maig de 2009 a les 19:04\nEp Mingo, vaja "humor" pujar amb tot l'equip fins la Cajoleta, aquesta via la vaig fer fa molts anys i quan la fèiem ens va adelantar un paio que anava en solo, es va quedar ambm nosaltres!\nespero que es millori el teu turmell!\n23 de maig de 2009 a les 18:46\nEi Jaume com estas? suposo que encara no estas recuperat del tot. Lo del turmell, jo crec que això ja va lligat una mica amb l'edat i amb això poc i podem fer, l'unic anar-ho trampejant.


Sanitat registra 852 nous positius per covid-19 a Espanya i 28.403 morts, dos més que dijous - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nacn | barcelona 10.07.2020 | 13:22\nVista de la residència geriàtrica Sant Josep de Lleida, on s'ha detectat un dels brots de la regió | EFE\nVista de la residència geriàtrica Sant Josep de Lleida, on s'ha detectat un dels brots de la regió\nEl Ministeri de Sanitat ha registrat 852 nous positius per covid-19 a Espanya, segons l'informe d'aquest divendres. Des que va començar la pandèmia, hi ha hagut 253.908 casos confirmats per proves diagnòstiques. Dels diagnòstics, 333 van ser el dia previ, gairebé 100 més que l'anterior. L'autonomia amb més diagnòstics és Catalunya amb 81 -amb el brot de Lleida- seguida de l'Aragó, amb 68, i d'Andalusia amb 32. Madrid en va diagnosticar 30. Pel que fa a les defuncions, Sanitat xifra en 28.403 el total de morts per coronavirus a Espanya, dos més que dijous. Segons l'informe d'avui, hi ha hagut 10 defuncions en els últims set dies, cinc de les quals a Castella i Lleó, dos a Madrid i cap a Catalunya.\nEn l'última setmana hi ha hagut 156 hospitalitzacions i 8 ingressos en UCI.\nSegons l'últim informe de Sanitat, hi ha hagut 5.396 diagnosticats en els últims 14 dies i 2.944 en els darrers set. Per inici de símptomes, s'han diagnosticat 1.623 casos en els últims 14 dies i 530 en la darrera setmana.\nA Catalunya, des que va començar la pandèmia, s'han diagnosticat 63.888 casos, 81 el dia previ (29 més que el dia anterior). En els últims 14 dies se n'han diagnosticat 2.659 i 1.503 en els darrers set. Per inici de símptomes, s'han diagnosticat 817 persones en els últims 14 dies i 216 en la darrera setmana.\nCatalunya és la comunitat amb més casos nous diagnosticats el dia previ (81) La segueix l'Aragó (68), Andalusia (32), Madrid (30), Navarra (26), Extremadura (25) i Galícia (20). Hi ha quatre comunitats sense cap nou diagnosticat el dia previ.\nPer defuncions, la meitat de les 10 registrades l'última setmana s'han produït a Castella i Lleó, dues a Madrid i Andalusia, respectivament i una a l'Aragó. Hi ha quinze comunitats sense cap mort en els darrers set dies.\nDes que va començar la pandèmia, hi ha hagut 125.675 hospitalitzacions, 156 l'última setmana. D'aquestes, 33 s'han produït a Madrid. Catalunya n'ha tingut 25, Castella-la Manxa 22, Andalusia 20, l'Aragó 12 i el País Valencià 11. Hi ha tres comunitats sense cap nou ingrés en els darrers set dies.\nEn relació a les UCI, des que va començar l'epidèmia hi ha hagut 11.710 entrades, dues més que el total d'ahir i 8 en els últims set dies. D'aquests, cinc han estat a Catalunya.\nBonvehí creu que «JxCat no s'entén sense el PDeCAT» i fa una crida a sumar forces.\nL'Escorxador d'Avinyó suma dos positius als 10 contagis per covid-19.