Arracades Ear Cuff: tendència novedosa de la temporada - Confetissimo - bloc de dones\nArracades de puny: la tendència de la temporada\nPer llegir Minuts 9 Vistes 5.2 k. Опубликовано 17.10.2018\nCom triar i a qui s’adaptaran\nQuè i com portar\nРљР ° Рє РЅР ° РґРµРІР ° С‚СЊ\nPer a aquelles noies que els agradi diverses joies i no s’importin experimentar amb alguna cosa nova, recomanem comprar arracades Cuffa.\nAquestes arracades es poden anomenar amb seguretat una autèntica obra d'art, tenen formes diferents i estan fabricades amb diversos materials. Les arracades de Kafa són conegudes des de fa molt de temps, però eren molt usades per belleses de l'Índia i per les belleses més famoses de l'antiguitat. Prefereixen unes arracades massives i boniques que no necessitaven pírcing.\nI feia temps que ni tan sols sabíem com s’anomenen les arracades a totes les orelles. Però ara aquestes decoracions s’han tornat disponibles al nostre país. Per a alguns, les arracades de Kuffa poden semblar massa voluminoses i de pes massa impressionant. Així, però no així.\nCom qualsevol altra arracada, els punys tenen diferents mides i la seva característica i avantatge és que estan units a tota l’aurícula, sense treure el lòbul. Quan es desgasta, són gairebé imperceptibles.\nDurant el segle passat es van intentar introduir les arracades de Kuff en un ús generalitzat pels dissenyadors més populars, però cap d’ells va tenir èxit.\nEl gran públic va tractar els polsos com una cosa massa provocadora i extravagant, i només uns pocs seleccionats es van permetre portar aquesta joia original.\nPerò tot va canviar fa uns quants anys, gràcies als directors de Hollywood que van cridar l'atenció sobre arracades inusuals i brillants. Amb la seva mà lleugera, els punys s’han tornat extremadament populars.\nAvui, al taulell d’una joieria, podeu triar entre una gran varietat de tipus d’aquesta joieria:\nEls punys es poden decorar amb pedres i flors;\nPoden semblar clips en miniatura. Aquestes arracades es consideren minimalistes i s’adapten perfectament a la imatge de negoci;\nHi ha decoracions en forma d’un o altre animal: sargantanes, aus, cobra, gat, granota o papallona, que s’uneix a l’orella per relaxar-se i està a punt d’envolar i volar. Els punys amb peixos, serps, aranyes, elefants, conillets, etc. no són menys populars;\nEls punys amb una o més cadenes també semblen molt bonics. I també hi ha models d’aquest tipus que adornen tant l’oïda com el cabell. Aquest accessori sembla més impressionant i serà adequat en un cas especial, per exemple, en un casament. Aquesta decoració és particularment elegant i està feta de metall noble i pedres precioses;\nEls punys són tradicionalment populars entre els balancins, els punks i els goths, però aquí es prefereixen arracades amb creus, cranis i espigues. Tot l'ètnic és molt popular avui en dia, i en aquest cas són imprescindibles models en forma de "orelles en elf", diversos insectes, diversos motius vegetals. És molt bonic. S'acostaran a l'ètnica i Kaffa és més massiu, de tall aspre.\nNo és tan fàcil triar Kaffa per si mateix, i això és comprensible, ja que al mercat modern aquest tipus d’arracades es presenta en una varietat increïble de formes i formes. A més, no oblideu que es divideixen en dos tipus principals: requerir un pírcing de l’oïda i no requerir. Aquests últims s’uneixen a l’orella mitjançant un punyal especial, regulable per a cada oïda.\nA més de la varietat d’espècies, els punys varien en el material a partir del qual estan fets. Hi ha moltes opcions, però si aquest material és de metall barat, pot convertir-se en una amenaça per a la vostra salut. I les arracades per si mateixes començaran a enfosquir-se ràpidament i aviat ja no semblaran una bellíssima decoració. L’argent és una altra qüestió: és segur per a la salut, i un ornament semblarà present i això s'aplica a les arracades de Kuffam al màxim.\nSón adequats tant per a l’aspecte quotidià com per a vacances i ajudaran absolutament tots els llaços a tenir un aspecte elegant i original. Les arracades de plata duran molt de temps i no perdran el seu atractiu, decorant invariablement la seva imatge.\nLes arracades Kaffa fetes d'or tenen bon aspecte i, si el seu disseny es complementa amb còdols de perles naturals o diamants, només posarà l'accent en el luxe d'aquesta joieria. Complementa perfectament aquest accessori i diverses cadenes llargues que emfatitzen la forma de l’orella i el seu bell coll.\nLes cadenes dels punys daurats actuaran a la llum de cadascun dels vostres moviments, atraient així la visió de les persones que l’envolten. Les cadenes llargues en arracades són adequades per a sortides nocturnes, i les curtes decoraran el teu aspecte diari.\nEls articles d'or que representen un animal particular també tenen un aspecte excel·lent, tot i que estan dissenyats per a dones valentes que els agradi experimentar.\nPerò hi ha animals petits a la polsera en forma de penjolls, i la decoració sembla més elegant.\nPerò això és només una mica de tota la varietat del món dels punys d'or, perquè el seu disseny no es limita a res, i aquesta joieria es va popularitzar precisament perquè sembla tan inusual, cosa que significa, ambVal la pena esperar nous tipus originals de punys.\nPerò no totes les joies d'aquest tipus bonic, malgrat tota la seva brillantor i gràcia, poden adaptar-se a qualsevol dona i cal triar-la amb molta cura. Aquestes arracades poden emfatitzar tots els vostres avantatges, però també es poden centrar en les mancances d’altres. Per evitar que això passi, haureu de provar definitivament el producte seleccionat, i després podreu valorar el bon aspecte que teniu.\nPer triar les arracades correctament, només heu d’escoltar els consells clàssics basats en comparar la forma dels punys i la forma de la cara:\nsi tenen una forma allargada, els propietaris d'una forma de cara triangular no han de ser adquirits;\ngrassonet ha d'optar per unes arracades lleugerament en expansió a la part inferior;\nles dames amb forma de cara quadrada, només ho faran uns punys de mida mitjana;\ni només una dama amb les característiques adequades i un rostre ovalat pot optar per uns punys clàssics que allarguen l’ulleta.\nQuan ja heu triat, heu d’entendre com es porta correctament? Per posar joies a les dues orelles o a una? Si les arracades són prou grans, és millor portar els punys a una sola orella i, a l’altra, agafar un petit arracador adequat, el millor de tot. Una excepció pot ser algun esdeveniment important, a continuació, les dues orelles es poden decorar amb punys grans.\nSi els punys són petits, es veuran bé a ambdues orelles, fins i tot es poden combinar amb altres polsadors o amb arracades ordinàries.\nEl pentinat també importa a qui porta el cuff. Els cabells llargs no haurien de cobrir l’orella amb un arracada, perquè altres persones haurien de veure tanta bellesa i els cabells de Kaffa només es poden confondre.\nEn un ideal de duet amb punys, hi haurà pentinats de “cua”, especialment “cua de cavall”, cabells reunits en un pa alt o posats en forma de petxina, trenes a l’estil francès (posades a un costat) i cabells llargs pentinats en una direcció. I si teniu un tall de cabell curt i les orelles estan obertes, això és ideal per a arracades.\nArracades Kaffa va entrar amb seguretat en la moda del carrer i, a més de la imatge d’un estricte codi de vestimenta, gràcies a tots els estilistes del món, inclosa la revista Vogue. I l’impuls per a això va ser la moda retornada punk i grunge. Ara no necessiteu anar amb mitges esquinçades ni amb un mohawk per estar al punt més alt de la moda, simplement podeu decorar l’orella amb una arracada Kuff que s’adapti al vostre estil i estat d’ànim. No us oblideu d’un company tan excel·lent per a ells com el pintallavis, hauria de ser brillant o fosc, i a la vostra imatge s’afegirà una audàcia.\nEls punys per als quals cal perforar l’orella i amb un fixació addicional en forma de pinça al mig de l’orella, hauran de necessitar algú que:\nporta ulleres (normals o del sol);\nli agrada portar bufandes més voluminosament;\nels portarà amb un barret que es taparà les orelles;\nsol utilitzar auriculars.\nEn aquests casos, no es pot prescindir de la fixació doble, en cas contrari, es pot perdre la seva joieria preferida.\nEn la resta de casos, podeu utilitzar els punys més senzills, que no necessiten punxades doloroses, sinó que es fixen amb dispositius especials: anells de punys. Podeu enganxar arracades no només a la meitat de l’orella, sinó també a la part superior. Una decoració com és prou ferma i, si el punyal és massiu, la muntura al mateix és adequada.\nEls punys que no requereixen punxades són adequats per a qualsevol edat: tant per a adolescents com per a dones madures, es tracta de l'elecció correcta de joies. El puny es posa simplement a l’orella a la posició que vulgueu i, a continuació, premeu els punys amb els dits fins que sentiu una lleugera compressió. Ara, actuar lleugerament sobre l’arracada, si les joies no surten, tot està fixat correctament.\nSi els punys tenen un arc darrere de l'orella, posar-los encara és més fàcil. Es simplement enganxen amb un ganxo especial, que sempre es pot doblar sota l’estructura de qualsevol ullet. Els altres punys es fixen amb un clip i una arracada. En aquest cas, a la part superior o mitjana de l’ulleta, l’arracada es fixa amb una pinça, i a la part inferior, com un arracador ordinari. És clar que aquests punys es mantenen a l’orella amb més fermesa.\nMoltes dones prefereixen escollir els punys, que es doblen al voltant de l’orella des de dalt, i es troben flors, asteriscs i pedres precioses a tota l’aurícula. Però Betsey Johnson va aconseguir agradar als fashionistes amb joies col·leccionables per a joves, on hi ha roses, petons i animals. La marca Louis Vuitton té la seva pròpia col·lecció, en la qual les arracades en dorada representen cadascun dels signes del zodíac.\nDior és el creador d’una magnífica col·lecció de joies, que inclou uns impressionants punys d’or amb pedres precioses.\nLes joies d’Oscar De La Renta es delecten amb els seus punys fets en forma de branquetes i models que utilitzen estrelles i perles negres com a joieria.\nCap temporada de moda no pot fer-se sense escumar el cuffet amb pedres precioses, i es poden veure a les col·leccions de Maison Margiela o Givenchy. Es tracta de joies força massives, dissenyades només per a una oïda i un pentinat asimètric. Però els strass dels productes Marchesa són força elegants, sinó perquè un ornament així pot decorar dues orelles alhora. Les arracades de la marca Lanvin semblen un candelabre i aquests punys es fixen a la part superior de l’orella amb un fermall fort.\nPer als joiers de Balenciaga, les arracades van resultar ser enormes, podi i són flocs de neu i estrelles que s’uneixen a l’orella.\nYoko London és una marca de joieria de perles de propietat familiar. Aquí es creen els punys a mà, seleccionant amb cura les perles. De vegades es triga un any sencer a crear aquesta obra d’art. Però el resultat és sorprenent Kaffa, en què es revela tota la bellesa de la joia.\nEls fan servir els fashionistes de tot el món i moltes estrelles com Beyonce, Natalie Dormer, Katy Perry i moltes altres les han apreciat. No oblideu mai aquestes belles joies, perquè mai no hi ha molta bellesa!\nUs recomanem que llegiu: Polsera GPS per a un nen


por EUIB | Nov 13, 2017 | Àrea animalista, EUIB\nEsquerra Unida condemna la decisió del govern central de recórrer la llei de toros a Balears i impedir d’aquesta manera que el Parlament Balear acabi amb la tortura i mort per diversió a Balears. El coordinador de l’àrea animalista d’EUIB fa una...\nEsquerra Unida condemna les violacions i exigeix, a les Institucions, una resposta davant una situació d’alarma social immediatament\npor EUIB | Nov 9, 2017 | EUIB\nL’àrea de la Dona d’EUIB, i la seva coordinadora Claudia Reigosa, volen posar a sobre de la taula la necessitat d’un pacte de totes les forces socials i polítiques per frenar i reaccionar davant les violacions produïdes de forma escandalosa i...\nAl feixisme no se li discuteix, se li combat!\npor EUIB | Nov 8, 2017 | Articles d'opinió\nEspanya sempre ha anat a la coa dels moviments polítics a Europa; quan Europa fa un gir ideològic, a Espanya encara hem d’esperar anys per veure’ls plasmats a la nostra societat. Ara li ha arribat el torn al feixisme que, ajudat del franquisme institucional que mai...\npor EUIB | Nov 8, 2017 | EU Mallorca, EUIB\nEl Partit Popular, tant l’estatal com el balear, ahir va tornar a ser protagonista de la corrupció en la qual viu submergit, mentre manegen la maquinària de l’Estat i ens condueixen a la fractura social més profunda dels darrers quaranta anys. El Partit...\nEUIB es suma a les reivindicacions dels sindicats enfront de la precarietat i la temporalitat a Balears\npor EUIB | Nov 7, 2017 | EUIB\nLa setmana passada, els sindicats CCOO i UGT, van llançar comunicats criticant les xifres de la temporalitat i la precarietat que colpegen al model econòmic de Balears. Ambdós sindicats van criticar el fort descens de les cotitzacions de la seguretat social. Convé...


ESCOLA VALL DE NÉSPOLA: de febrer 2012\nCuinem?... I tant! Ja tenim una nova recepta a punt. Aquesta cop, ens ha inspirat la família de la Sió i el Lluc Ll., van escriure un comentari al bloc i ens van recomanar una recepta amb fruita i xocolata i així ho hem fet: "Brotxetes de fruita amb xocolata" i com no... han triomfat!! Hem repetit tots i totes!! i ens n'hem llepat els dits. Mireu quin art a l'hora de tallar, a l'hora de punxar i imagineu-vos... a l'hora de menjar!! Hem quedat ben farcits de xoco!! però hem gaudit tant cuinant com menjant i això és bo!!\nPublicat per Escola de Mura a 20:42 Cap comentari:\nA les tres de la tarda vàrem anar el centre cívic. Tothom anava disfressat. Uns anaven de picapedra, dues parelles de Peter Pan, uns altres anaven dels germans Marx, uns altres de "Campanilla" i les seves amigues, l'embruixada i els mestres anaven dels tres mosqueters, uns altres anaven de Ratatouille i per últim la caputxeta vermella. Després de fer la passarel·la vàrem anar a la placeta i quan vam tornar vam fer una xocolatada.\nKiu i Axel\nPublicat per Escola de Mura a 11:59 Cap comentari:\nPublicat per Escola de Mura a 11:43 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Lògica matemàtica\nHem dedicat una sessió de psico a l'EQUILIBRI! Què és l'equilibri? Passar damunt d'una corda sense caure, aguantar-te sobre un peu de puntetes, fer una torre molt alta i que no caigui... han sortit moltes idees i reflexions al voltant d'aquesta paraula i hem decidit provar-ho a la sala, provarem d'estar en equilibri, davant diferents propostes.\nAvui la sala estava diferent, hem provat, hem construït, hem experimentat al voltant de l'equilibri i ha estat molt divertit!\nDilluns a la tarda, vàrem començar a preparar un material per poder fer el recull del dimarts de la sessió de psico, no sabíem massa quin recull seria, només sabíem que giraria entorn aquesta paraula en la que havíem començat a indagar...vam passar la tarda, pintant boletes de paper, tubs de cartró i parlant de l'equilibri.\nDesprès a la sala i un cop acabada la sessió a fer el recull! Una escultura d'equilibri! Amb tubs de paper de cuina i vàter, boletes de paper i filferro, hem muntat una escultura ben maca però un cop feta l'hem hagut de col•locar de tal manera que s'aguantés dreta... en EQUILIBRI!\nPublicat per Escola de Mura a 19:29 Cap comentari:\nJa estem treballant en el nostre segon conte. Aquest el farem amb titelles, amb titelles de dit! I mentre tot jugant, ens anem aprenent bé el text... anem fent anar els nostres dits, que caram! deunidó com costa! i desprès caldrà coordinar el moviment amb les paraules, sembla complicat... però ens en sortirem!!\nPublicat per Escola de Mura a 18:21 Cap comentari:\nEl menjador de Monistrol per les escoles compartides\nEmpresa que es fa càrrec del servei de menjador: ADARA\nEls tiquets es poden comprar en qualsevol caixer automàtic de Caixa del Penedès les 24 hores del dia i tots els dies de l'any. Cal tenir una tarja bancaria de qualsevol entitat.\nInstruccions compra de tiquets caixer automàtic Caixa Penedès\n- Introdueixi la seva llibreta o targeta (de qualsevol entitat) i premi l'operació “ALTRES OPERACIONS”.\n- Desprès premi l'opció “PAGAMENTS A TERCERS”.\n- Introdueixi el seu número secret i premi “CONTINUAR”.\n- Marqui el codi de l'entitat: 150534 , i premi “CONTINUAR”.\n- Confirmi que l'entitat és la desitjada, prement “SI”.\n- A la pantalla, sortiran els diferents serveis, premi sobre el que li interessa.\n- Per acabar el caixer automàtic li lliurarà dos comprovants: un per a lliurar a la monitora de menjador per tal de que us els canviï per tiquets. L'altre comprovant és per la família\n- Podeu comprar la quantitat de tiquets que necessiteu. Podeu fer-ho d'un en un o comprar la quantitat que volgueu. En aquest cas cal indicar l'import total. Per exemple, si en voleu comprar 10 de cop teclejeu l'import de 60,40 euros. El caixer us donarà un únic tiquet que la monitora de menjador us descanviarà per tiquets independents.\nPer a veure el menú cliqueu aquí\nPublicat per Escola de Mura a 13:44 Cap comentari:\nPublicat per Escola de Mura a 19:08 Cap comentari:\nView more documents from escolamura\nPublicat per Sergi a 18:02 Cap comentari:\nDesprés de quinze dies de votacions ja tenim el guanyador del concurs de Vokis.\nA partir d'ara, un gall dindi ens donarà la benvinguda, aquest simpàtic animal...\nPublicat per Escola de Mura a 11:11 2 comentaris:\nDesprés d'una festa tan reeixida, només resta gaudir de les fotografies.\nMolt bon cap de setmana i preparem-nos pel judici d'aquest eixelebrat! Dimecres vinent veurem com acaba.\nDe moment, l'hem tret a passejar i més endavant, ja sabrem si l'indulten o no.\nPublicat per Escola de Mura a 23:44 Cap comentari:\nDe El ball\nPublicat per Escola de Mura a 14:22 1 comentari:\nVàrem fer un mosaic perquè som la classe dels romans i els romans feien molts mosaics. Era difícil de fer perquè havies d'anar enganxant trossos seguint el marge d'un dibuix que haviem fet. Alguns encara no els hem acabat. Ja fa unes setmanes que el fem al dimarts a l'hora de plàstica.\nEixalabrat,boig i arrauxat! Així és el Consell del Bull... ens diu, què mana el rei Carnestoltes, què vol què fem el rei dels poca-soltes i revisa si tots ho hem fet bé!!\nVenir en pijama ha estat la primera consigna i els nens de nenes i les nenes de nens, la segona... això va de mal en pitjor, bogeries... en farem un pilot!!\nComença el CARNAVAL a Mura!!!!\nPublicat per Escola de Mura a 18:01 Cap comentari:\nCada dimarts al matí escoltem una cançó. Aquest dimarts ens ha posat “ Sense tu” i havíem d'expressar-nos com si trobéssim a faltar algú. I ho fem per saber millor el català però és una mica rotllo.\nTxell i kiu\nPublicat per Escola de Mura a 12:52 Cap comentari:\nPublicat per Sergi a 21:44 Cap comentari:\nEl divendres anem a l'hort.\nUn divendres vam trasplantar una noguera que va créixer a l'hort.\nPrimer vam treure la terra dels costats, vam agafar una torreta de plàstic gran, la vam omplir fins la meitat, vam ficar la noguera dintre de la torreta i la vam acabar d'omplir.\nLa noguera la tindrem a la torreta fins que es faci gran i després la plantarem per Mura.\nA nosaltres ens va agradar perquè no ho havíem fet mai.\nCarles i Roc\nPa amb oli i sucre, quina pensada... per donar gust a la mainada! Tot aprenent un poema de Miquel Martí i Pol, que ens ha explicat molt bé com fer la nostra segona recepta de cuina, avui hem fet un delicios pa amb oli i sucre! Hem untat la llesca amb el setrill, amb molt de compte que havia perill...desprès el sucre ben escampat i tot ha quedat ben impregnat i desprès apa! ens l'hem menjat i ho hem de dir, estava... boníssim!!\nPublicat per Escola de Mura a 20:43 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: PETITIS\nDimarts dia 31 de gener va vindre la Clara a explicar-nos les aus rapinyaires. Després vàrem jugar a un joc que havíem d'endevinar els ocells amb unes pistes, que eren plomes, una foto d'on l'havien vist i les egagròpiles que és el vòmit dels ocells.\nNaiara i Carles\nPublicat per Escola de Mura a 16:44 Cap comentari:\nEl dimarts 31 de gener del 2012 vam ordenar i completar les frases de la cançó de l'HOME I LELEFANT:\ni un sentiment tot incert.\nhi ha set muntanyes al fons\nEn un parat_e desert\nDe cop la _risa d'un nor\ni el cel s'omple de records.\na__i el cel s'omple de records.\nUn home i un elefant\nun home i un elefant blanc.\nCom si volgués desfer _______\namb els dits es va estirant\nla _ar_a i acluca els ulls.\nAcota el cap i et somriu\nacota el cap i et somriu.\nUn ____ i un elefant\npa__en sots l'arbre de fan_,\nun home i un elefant blan_.\nun nen amb pantalons curts\nImprès en el firmament\nporta una se__a d'argent.\nUn nen l'ar_re de fang,\nhan talat i l'home elefant\nun nen i l'home elefant fan:\nDaràddaddà rerorum... de Roger Mas\nPublicat per Escola de Mura a 10:14 Cap comentari:\nAvui a psico teníem una consigna, fixar-nos en els nostres peus! Els PEUS...Què podem fer amb els nostres peus? Què ens permeten fer? Amb els meus peus: salto, corro, puc relliscar, pujar i baixar, xutar, anar a peu coix i de puntetes, puc caminar amb els talons, amb els peus camino i m'aguanten,... Avui hem parlat de les coses que podem fer amb els nostres peus, ho hem apuntat, ens hem pintat els peus i hi hem deixat les nostres petjades!! Ens hem fet conscients de quantes coses podem fer amb els nostres peus...\nPublicat per Escola de Mura a 23:20 Cap comentari:\nCada dimarts a les quatre de la tarda pugen els de cicle inicial a fer jocs matemàtics i cada dia ens posen un enigma. Hem fet tots aquests jocs:\nAwale representa que has de quedar-te totes les fitxes de l'altre jugador,\nDames representa que has de matar totes les fitxes però et pots convertir en dama,\n3 en ratlla guanya qui fa tres en ratlla,\nMicado gegant, has de treure els pals sense que es moguin i guanya qui té més punts,\nel joc del futbol, has de col·locar onze jugadors i per marcar has d'agafar un retolador i empènyer el retolador i has d'intentar marcar gol,\nel joc del monopoli guanya qui té més diners i cases,\njoc del 15 has de sumar 15 exactes,\nel joc de la memòria has de girar les cartes i fer parelles,\nel joc dels quadrats has de fe ratlles i quan tinguis més quadrats guanyes,\ni el joc de la bruixa has de bloquejar la bruixa.\nKIU I ADRIÀ\nPublicat per Escola de Mura a 12:05 Cap comentari:\nAlguns cops a l'hort el Josep Canals ens\nporta el motocultor. Té com ganivets esmolats\ni remena molt bé la terra. Posa adob a les plantes\ni treu les males herbes i els dies que el sol portar\nfem tota aquesta feina\nAvui hem anat a Navarcles a veure un espectacle de dansa: "Riu de Lluna", un espectacle de llum, textures, moviments, formes per expressar la vida, sensacions d'arribar a la vida,...un espectacle màgic que ens ha atret, encisat, ens ha agradat molt!\nRiu de Lluna...\nPublicat per Escola de Mura a 22:42 2 comentaris:\nLa varicel·La ha arribat a la classe dels petits!! De vuit només en som tres, només tres!! Ens hem quedat ben solets a la classe... i us trobem a faltar!! Recupereu-vos ben aviat.. US ENVIEM MOLTS PETONS I ABRAÇADES!!!!\nPublicat per Escola de Mura a 22:28 2 comentaris:


IX Travessia a Nade de la platja de Pinedo C.N.O. Dom Bosco - Natzaret - Fundación Deportiva Municipal Valencia\nIX Travessia a Nade de la platja de Pinedo C.N.O. Dom Bosco – Natzaret\n10:00 -14:00 06 juny 2015\nCentenars de nadadors participaran el dia 6 de juny, a partir de les 10:00 hores en la IX TRAVESSIA A NADE DE LA PLATJA DE PINEDO C.N.O. DOM BOSCO – NATZARET sobre una distància de 2.000 metres (travessia llarga) i distàncies que oscil·len entre els 200 i 400 m en les travessies curtes (exclusives per a menors de 15 anys).\nLa IX Travessia a Nade de la platja de Pinedo pertany al Circuit d’Aigües Obertes de la Comunitat Valenciana, i que es regix pel reglament de la RFEN i FNCV.\nClub de Natació Dom Bosco\nEsdeveniments Altres esdeveniments Edat escolar Natació


Xavi Catasús | EURECAT - xpabcncongress.com\nEl Xavi Catasús és llicenciat en Ciències Geològiques per la Universitat de Barcelona.\nHa desenvolupat pràcticament tota la seva carrera professional des de l’any 1994 en el sector Salut vincula amb les TIC. Inicialment en tasques de consultoria i prevenda i, més endavant, evolucionant cap a tasques més comercials (menys tècniques) com a responsable d’una Unitat de Negoci i de Direcció Comercial. Té experiència en tot el cicle de venda de productes, solucions i serveis de programari, medical devices, etc.\nActualment treballa com a responsable de Desenvolupament de Negoci dels sectors Salut i Esport a Eurecat.\nAll session by Xavi Catasús | EURECAT


Sol PVC / Accessoires carrelage de sol extérieur : Retrouvez tous vos produits du rayon Bricolage | Prixing - page 2\nBlister de 4 marches striée ''norte'', beige.\nBlister de 4 plinthes ''uranus'', noir.\nBlister de 4 plinthes ''uranus'', gris.\nRebord ''sentieri'', beige.\nBlister de 4 plinthes ''autan'', jaune.\nBlister de 4 plinthes ''autan'', mélangé.\nBlister de 4 plinthes ''roc'', gris clair.\nBlister de 4 plinthes ''autan'', gris.\nBlister de 4 plinthes ''roc'', beige.\nBlister de 3 plinthes ''vulcain'', gris.\nBlister de 3 plinthes ''vulcain'', noir.\nBlister de 4 plinthes ''graniti'', beige.\nBlister de 4 plinthes ''graniti'', rouge.\nBlister de 4 plinthes ''vesuvio'', blanc.\nBlister de 4 plinthes ''vesuvio'', noir.\nBlister de 4 plinthes ''legni'', bois.


El PP portarà al TC la Llei de l'Horta perquè "expropia propietats i promou arrendaments forçosos"\nEUROPA PRESS27.11.2017 - 13:48h\nEl grup parlamentari 'popular' en les Corts Valencianes ha denunciat este dilluns que la Llei de l'Horta és una norma "confiscatoria" i "inconstitucional" pel que ha anunciat que la portarà al Tribunal Constitucional (TC) "si s'aprova en els termes en la qual està redactada" perquè "expropia propietats i promou els arrendaments forçosos".\nEl PP afirma que la llei de l'horta és 'inconstitucional'\nA més, ha assenyalat que es tracta d'una norma que frenarà el desenvolupament de l'àrea metropolitana de València perquè "no es podrà construir res nou ja que els sòls urbanitzables on es podia preveure un desenvolupament sostenible no es desenvoluparan i, per tant, es dispararà el preu de la vivenda", segons ha informat en un comunicat.\nEl secretari general del grup parlamentari 'popular' i la portaveu de Medi ambient i Vivenda, Luis Santamaría i Elisa Díaz, han anunciat que presentaran 65 esmenes a la Llei de l'Horta que prepara el Consell i que "no incorpora la veu dels agricultors". "Ens resulta curiós que una norma que vé a protegir l'horta no pare esment a els qui són els principals protagonistes", han lamentat.\nSegons el PP, es tracta d'una norma "de caràcter confiscatori" perquè "permet l'expropiació dels terrenys quan no estiguen cultivats per un període de dos anys i a més permet l'arrendament forçós". Per açò, sol·licitarà la retirada del projecte de llei arreplegant les aportacions que faça l'Associació Valenciana d'Agricultors AVA-Asaja perquè "no es poden imposar càrregues noves als agricultors si no assegurem la viabilitat de les explotacions".


Lucas Toribio\tCertámenes anteriores 14 Mayo 2018\t Visto: 6298\nEl valenciano Pascual Gimeno Montalar ha sido el ganador del XX Certamen Internacional de Pintura Rápida "Villa de Castellar", que tuvo lugar en nuestra localidad el pasado sábado.\nCon una participación bastante elevada (un total de 240 pintores) los pinceles y los bellos rincones de nuestro pueblo fueron los protagonistas indiscutibles de un día que, a pesar de amanecer algo nublado, no dejó de sorprender a propios y extraños por cada rincón de Castellar, ya que, como es habitual, los pintores se repartieron por muchos de los rincones de nuestra bello y coqueto municipio.\nEllo, unido a la extensa y diversa oferta cultural de que dispone Castellar ese día, y a la recepción de la colección de cuadros papales única en España, que ha sido restaurada en la Casa de Pilatos de Sevilla de la Fundación Casa Ducal de Medinaceli, hizo de este día uno de los más importantes de Castellar en lo que a difusión, publicidad del municipio y culturalmente se refiere\nEsta es la transcripción literal del acta del jurado del XX Certamen Internacional de Pintura Rápida "Villa de Castellar". Para poder acceder a las fotografías de los cuadros ganadores, tal sólo hacer clic sobre la imagen de arriba.\nEn primer lugar entregar los premios del concurso de pintura que ha realizado el Colegio Público Román Crespo durante toda la semana en las calles de Castellar, repartido por los diferentes ciclos, y que está compuesto de material de pintura, para los siguientes pintores ganadores\n1er. Ciclo – Ainhoa Pérez García (infantil 5 años B)\n2º ciclo – Iker Marín Puente (3º A)\n3er ciclo – Francisco Cazorla Garrido (6º B)\nACTA XX CERTAMEN INTERNACIONAL DE PINTURA RAPIDA DE CASTELLAR (JAEN)\nSe reúne en Castellar, a 12 de mayo de 2018, el jurado calificador del XX Certamen Internacional de Pintura Rápida de Castellar (Jaén), organizado por el Excmo. Ayuntamiento de Castellar y la página web www.castellariegos.com y compuesto por las siguientes personalidades:\n• D. Jacinto Linares Talavera, pintor y restaurador\n• Dª Luz Almagro Castro, periodista de Canal Sur\n• D. Juan Manuel Albendea Solis, Director General de la Fundación de la Casa Ducal Medinacelli\n• Dª Pilar Poblaciones Torres, Profesora de pintura y pintora\n• Dª Rosa Valiente Martos, directora Museo Pintor Zabaleta de Quesada\n• D. Juan Moreno Lozano, pintor\n• D. Manuel González Núñez, pintor e investigador\nTodos bajo la presidencia de honor del Señor Alcalde, D. Gabriel González Villanueva. Actúa como secretario del jurado, sin voz y sin voto, D. Eduardo Alarcón Otálora\nEl cartel anunciador de este XX Certamen, es obra del pintor José Regidor Martín, que ha cedido dicha obra al Excmo. Ayuntamiento de Castellar\nEl jurado a la vista de las obras presentadas y ante su elevado número y calidad artística, decide conceder 28 premios en categoría adulto nacional, uno a adulto local, y sendos premios a artistas infantiles, tanto locales como nacionales. Los nombres de todos estos artistas premiados se expresarán al finalizar la lectura de la presente acta, y para que así conste, firman el presente documento los ya nombrados componentes del jurado del XIX Certamen Internacional de Pintura Rápida de Castellar\nPREMIOS DEL XX CERTAMEN INTERNACIONAL DE PINTURA RAPIDA DE CASTELLAR. JAEN\n- PREMIO LOCAL,\n- 1º premio X EDICION PREMIO PACO HURTADO, donado por MARGUCONS, valorado en 300 €, para la obra nº 4 , del/de la pintor/a Clotilde Castellano Camacho\n- PREMIO LOCAL INFANTIL,\n- 1º premio, donado por Restaurante – Casa Rural La Colegiata, consistente en una estupenda Tablet, para la obra nº 4 , del/de la pintor/a Miguel Angel Olivas Lara\n- PREMIO NACIONAL INFANTIL,\n- 1º premio, donado por Restaurante – Casa Rural La Colegiata, consistente en una estupenda tablet, para la obra nº 8 , del/de la pintor/a Andrés Ayllon Gutiérrez, de Santisteban del Puerto (Jaén)\n- Premio nº 28, donado por RESUR ECOEMBES, valorado en 600 €, a la obra nº 161 del/de la pintor/a Manuel Molano López, de Madrid\n- Premio nº 27, donado por ELOY NUÑEZ ROMERO, valorado en 600 €, a la obra nº 74 del/de la pintor/a Manuel Castillero Ramírez, de Córdoba\n- Premio nº 26, donado por MARIA DEL CARMEN SANJUAN ALVAREZ, valorado en 600 €, a la obra nº 28 del/de la pintor/a Juan Saturio Santos, de Ciudad Real\n- Premio nº 25, donado por CHIRINGUITO DEL MOJITO – MERENDERO ALARCON, valorado en 600 €, a la obra nº 101 del/de la pintor/a Miguel Torrús García, de Humanes (Madrid)\n- Premio nº 24, donado por COOPERATIVA NTRA. SRA. DE CONSOLACION, valorado en 600 €, a la obra nº 140 del/de la pintor/a Camilo Huéscar Ramón, de Córdoba\n- Premio nº 23, donado por FORJAS MARIN INOXIDABLES, valorado en 600 €, a la obra nº 88 del/de la pintor/a Javier Martín Aranda, de Bolaños de Calatrava, Ciudad Real\n- Premio nº 22, donado por AQUALUZ-BLAVEO, valorado en 600 €, a la obra nº 51 del/de la pintor/a Julio Gómez Mena, de Leioa, Vizcaya\n- Premio nº 21, donado por AGRIPINA CORONADO ESCAMILLA – COMPLEJO LA PISCINA, valorado en 600 €, a la obra nº 46 del/de la pintor/a Jaime Jurado Cordón, de Lucena (Córdoba)\n- Premio nº 20, donado por ASESORIA PIQUERAS GONZALEZ, valorado en 600 €, a la obra nº 91 del/de la pintor/a Rafael Terres Martínez, de Los Baños – Abanilla (Murcia)\n- Premio nº 19, donado por ASOCIACION PARA LA CONSERVACION DEL PATRIMONIO HISTORICO Y CULTURAL DE CASTELLAR, valorado en 600 €, a la obra nº 96 del/de la pintor/a Daniel Parra Lozano, de Málaga\n- Premio nº 18, donado por CONSTRUCCIONES ESCAMROBI – RICKS CASTELLAR, valorado en 600 €, a la obra nº 147 del/de la pintor/a Alberto Fernández Hurtado, de Palazuelos (Segovia)\n- Premio nº 17, donado por CANO MOLINA ESCAVACIONES, valorado en 600 €, a la obra nº 104 del/de la pintor/a Josep Millas Chia, de Igualada (Barcelona)\n- Premio nº 16, donado por INSTALACIONES RODRIGUEZ, valorado en 600 €, a la obra nº 145 del/de la pintor/a Monserrant Valera Mud, de Gijón (Asturias)\n- Premio nº 15, donado por SOMAJASA, valorado en 600 €, a la obra nº 131 del/de la pintor/a Cristóbal León García, de Málaga\n- Premio nº 14, donado por ESCAMILLA MATERIALES DE CONSTRUCCIÓN, valorado en 600 €, a la obra nº 127 del/de la pintor/a Juan Manuel Campos Guisado, de Parla (Madrid)\n- Premio nº 13, donado por ARIDOS ANAYA S.L., valorado en 700 €, a la obra nº 78 del/de la pintor/a Juan Carlos Vargas Gutiérrez, de Alcorcón (Madrid)\n- Premio nº 12, donado por CAFÉ BAR SALON DE BODAS LUIS, valorado en 700 €, a la obra nº 114 del/de la pintor/a Miguel Angel Lacal García, de Granada\n- Premio nº 11, donado por ACEITES FROILAN ALBACETE S.L., valorado en 800 €, a la obra nº 124 del/de la pintor/a Jose María Díaz Martínez, de Madrid\n- Premio nº 10, donado por RESTAURANTE EL POZO DE PATERNA, valorado en 800 €, a la obra nº 112 del/de la pintor/a Antonio Cantero Tapia, de Málaga\n- Premio nº 9, donado por COOPERATIVA SAN BENITO, valorado en 800 €, a la obra nº 83 del/de la pintor/a Angel Peñuela Navarrete, de Ubeda (Jaén)\n- Premio nº 8, donado por ACEITES FRANCISCO GONZALEZ HIDALGO S.L.U., valorado en 800 €, a la obra nº 158 del/de la pintor/a Blay Tomás Ibáñez, de Onteniente (Valencia)\n- Premio nº 7, donado por OLEOCASTELLAR, valorado en 1000 €, a la obra nº 82 del/de la pintor/a Juana Carrillo Aranda, de Ubeda (Jaén)\n- Premio nº 6, donado por FUNDACION CAJA RURAL DE JAEN, valorado en 1000 €, a la obra nº 71 del/de la pintor/a Jose Luis Romero Gándara, de Sevilla\n- Premio nº 5, donado por MARISCOS CASTELLAR, valorado en 1000 €, a la obra nº 52 del/de la pintor/a Piedad Santamaría Pascual, de Leioa (Vizcaya)\n- Premio nº 4, donado por INSSERCO-INSSERFO, valorado en 1.500 €, a la obra nº 134 del/de la pintor/a Raúl Sánchez Muñoz, de Navas de Oro (Segovia)\n- Premio nº 3, donado por AYUNTAMIENTO DE CASTELLAR, valorado en 2.000 €, a la obra nº 90 del/de la pintor/a Nicolás Navarro López, de Huercal-Overa (Almería)\n- Premio nº 2, donado por EXCMA. DIPUTACION PROVINCIAL DE JAEN, Plan Local de Actividades Culturales, valorado en 2.500 €, a la obra nº 125 del/de la pintor/a Francisco Segovia Aguado, de El Casar (Guadalajara)\n- Premio nº 1, donado por EXCMO AYUNTAMIENTO DE CASTELLAR, valorado en 3.000 €, a la obra nº 19 del/de la pintor/a Pascual Gimeno Montalar, de Museros (Valencia)


Xàbia - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nXàbia és un municipi del País Valencià situat a la Marina Alta, que presenta dos nuclis de població tradicionals: el nucli històric, amb origen al segle xiv, i Duanes de la Mar (o el Port). Posteriorment s'hi va afegir, a causa del desenvolupament turístic, un nou nucli de població anomenat l'Arenal, vora la platja del mateix nom, zona que hui representa el principal focus turístic del municipi.\n38° 47′ 21″ N, 0° 09′ 47″ E / 38.7892°N,0.1631°E / 38.7892; 0.1631Coord.: 38° 47′ 21″ N, 0° 09′ 47″ E / 38.7892°N,0.1631°E / 38.7892; 0.1631\nMancomunitat Circuit Cultural Comarcal de la Marina Alta (es)\n03730, 03738 i 03739\nEl seu nucli principal és un poble aïllat; per a visitar-lo cal desviar-se de les carreteres nacionals i autovies. L'entorn natural i el relleu costaner xabienc, format per penya-segats, xicotetes platges i una mar blava i transparent ha atret molts estrangers europeus que hi han establert la seua segona residència.\n6 Monuments i elements d'interès\nLa platja de la Granadella de Xàbia\nEl massís del Montgó s'alça sobre la població a prop dels 753 metres al vessant nord protegint-la del vent de tramuntana. Al Montgó hi ha una cova i un avenc de més de cent metres de fondària. El Montgó, juntament amb la Segària i la Serra de Bérnia, és una de les muntanyes emblemàtiques del País Valencià. Fàcilment visibles des de la mar, són i han sigut referent i punt de referència per als mariners valencians i mallorquins.\nLa badia de Xàbia es forma entre els caps de Sant Antoni (al nord) i el Cap Prim. El cap més important geogràficament és el cap de la Nau, que representa la part que més s'endinsa en la mar de totes les comarques del centre del País Valencià. Hi ha dues illes xicotetes: l'illa del Portitxol, enfront de la platja de la Barraca, i l'illa del Descobridor, enfront de la platja nudista d'Ambolo.\nEl riu Gorgos o de Xaló creua d'oest a est la comarca de la Marina Alta i desemboca al terme municipal de Xàbia. És un riu d'evacuació d'aigua quan plou, ja que durant la major part de l'any es troba sec. A diferència de localitats pròximes, Xàbia posseeix una orografia variada, des d'una vall entre el Montgó i els contraforts del cap de la Nau i el Pic del Poble Nou de Benitatxell, a la plana baixa del Pla del Saladar i l'alta planícia de la partida dels Plans.\nEl terme municipal de Xàbia limita amb les localitats de Dénia, el Poble Nou de Benitatxell i Teulada, així com amb les pedanies de la Xara i Jesús Pobre, ambdues pertanyents a Dénia.\nEl 1244 Dénia capitulà en favor a Jaume el Conqueridor, i Pere Eiximen d'En Carròs (qui dirigia la conquesta de la Marina) procedí al seu repartiment. La repoblació de la zona serà difícil i lenta a causa de les revoltes musulmanes i fins a 1279 no començarà a haver-hi una població estable. La primera notícia documental de Xàbia són del temps de Jaume el Just, per la necessitat de reforçar la frontera sud, motivat per la guerra amb Castella (1296) i les ràtzies provinent del Regne de Granada que podrien rebre l'ajut de la població mudèjar de la zona.\nEl 1397 s'atorga a Xàbia el títol de Vila, amb Consell i terme, però continua dependent del Comtat de Dénia. El segle xv hi ha una recuperació i un augment de la població, i certa prosperitat, cosa que indica l'ampliació del recinte emmurallat. A causa del creixement continu de la població i dels atacs barbarescs, s'aconsella construir una fortalesa: l'església-fortalesa de Sant Bertomeu, al centre de la vila. L'altre assumpte que preocupava els habitants de Xàbia era la pesta, però la localitat no en resultà excessivament afectada: el 1510 tenia 930 habitants i un segle després va duplicar eixa xifra.\nEl 1609 s'efectua l'expulsió dels moriscos, que afectà greument a tota la comarca; però Xàbia, com que era lloc de «cristians vells» no resultà afectada. Durant la Guerra de Successió, Xàbia participa en el bàndol borbònic. Per això, acabada la guerra obtindrà privilegis, títols i una concessió per al port per a poder exportar mercaderies i fruits del país. Així, el port es va convertir en el motor de l'economia del municipi.\nL'economia, fonamentalment agrícola, es basava en els cultius de secà: dacsa, ametler, vinya, garrofera i olivera. Un altre cultiu a destacar és la pansa, que en el segle xix es convertí en la principal exportació. La Guerra del francès afectà Xàbia amb incursions de l'exèrcit napoleònic aquarterades al castell de Dénia. Un fort augment de la demanda dels mercats nord-europeus i americans a partir de la segona meitat del segle XIX farà créixer encara més la importància de la producció, elaboració i exportació de pansa. Això comporta l'aparició d'una burgesia mercantil local. Una mostra d'eixa puixança econòmica és l'enderrocament de les muralles el 1873 i l'eixamplament del poble. El creixement va continuar fins a l'aparició de la fil·loxera, que va causar la ruïna del camp.\nL'any 1922 s'instal·là el subministrament d'aigua potable.\nEl municipi seguirà sent agrícola fins als anys seixanta del segle xx, quan va aparèixer el turisme (la construcció del Parador de Turisme). Hui dia s'ha convertit en un centre turístic.\nEncara que a principi del segle xx l'economia de Xàbia es basava en l'agricultura i pesca, va ser transformada cent anys més tard en una economia totalment turística, a causa de les condicions favorables amb què compta per a desenvolupar-hi el turisme de sol i platja característic de la zona mediterrània. El turisme és l'activitat econòmica de major importància de la població, activitat que va ser molt espentada des de prou aviat, gràcies a la creació del Parador de Turisme Costa Blanca a la dècada del 1960.\nEvolució demogràfica de Xàbia\nPoblació 1.339 2.018 6.606 5.866 6.072 5.503 6.136 5.941 6.029 7.130 10.964 16.603 24.645 29.279 29.923 29.067 27.604\nEl Ple de l'Ajuntament està format per 21 regidors. En les eleccions municipals de 26 de maig de 2019 foren elegits 11 regidors del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE), 5 del Partit Popular (PP), 2 de Ciudadanos por Javea (CPJ), 2 de Compromís per Xàbia (Compromís) i 1 de Ciutadans - Partit de la Ciutadania (Cs).\nEleccions municipals de 26 de maig de 2019 - Xàbia\nJosé Francisco Chulvi Español 3.873 45,32% 11 (\nRosa Vicenta Cardona Vives 1.832 21,44% 5 (\nCiudadanos por Javea\nJuan Bautista Ortolá Bas 995 11,64% 2 (\nVicent Josep Colomer Mayans 827 9,68% 2 (\nEnrique Escrivà Teran 564 6,60% 1 (\n407 4,76% 0\nTotal vots vàlids i regidors 8.546 100 % 21\nVots nuls 101 1,17%\nParticipació (vots vàlids més nuls) 8.647 55,43%**\nAbstenció 6.953* 44,57%**\nTotal cens electoral 15.600* 100 %**\nAlcalde: José Francisco Chulvi Español (PSPV) (15/06/2019)\nPer majoria absoluta dels vots dels regidors (13 vots: 11 de PSPV i 2 de Compromís)\nFonts: Ministeri de l'Interior. Junta Electoral de Zona de Dénia. Periòdic Ara.\nDes de 2011 l'alcalde de Xàbia és José Francisco Chulvi Español de PSPV-PSOE.\n1979–1983 Enrique Bas Espinos PSPV-PSOE 19/04/1979 --\n1983–1987 Enrique Bas Espinos PSPV-PSOE 28/05/1983 --\n1987–1991 Enrique Bas Espinos PSPV-PSOE 30/06/1987 --\n1991–1995 Juan Bautista Moragues Pons PP 15/06/1991 --\n1995–1999 Juan Bautista Moragues Pons PP 17/06/1995 --\n1999–2003 Eduardo Julián Monfort Bolufer\nJaime Sapena Gual UC-CDS\n21/10/2000 Moció de censura PP+GIJ+UV\n2003–2007 Juan Bautista Moragues Pons\nEduardo Julián Monfort Bolufer PP\n22/11/2005 Moció de censura BLOC-CX+PSOE+PUGIJ\n2007–2011 Eduardo Julián Monfort Bolufer BLOC-CX 16/06/2007 --\n2011–2015 José Francisco Chulvi Español PSPV-PSOE 11/06/2011 --\n2015–2019 José Francisco Chulvi Español PSPV-PSOE 13/06/2015 --\nDes de 2019 José Francisco Chulvi Español PSPV-PSOE 15/06/2019 --\nMonuments i elements d'interèsModifica\nFar del Cap de la Nau.\nMolins de vent al pla de Sant Antoni.\nEsglésia de Sant Bertomeu, església gòtica construïda fonamentalment al segle xvi. És una gran construcció que combina la funció d'església amb la de fortalesa (amb grans murs i matacans).\nEsglésia de la Mare de Déu del Loreto, construcció moderna (però amb el precedent d'una església anterior) situada al Port. El seu sostre imita la forma del buc de les embarcacions, a l'exterior fa gran ús del formigó armat en els pilars.\nMonestir Mare de Déu dels Àngels, monestir jerònim situat a la plana, prop del Cap de Sant Antoni.\nErmita de Santa Llúcia, situada sobre un turó de 163 metres, data dels segles XIV-XV.\nErmita del Pòpul, situada en la carretera que va cap a Jesús Pobre, té el seu origen al segle xiii.\nErmita de Jesús Natzaré, el Calvari, que data del segle xix.\nNucli antic de la vila, que conserva cert aire medieval mediterrani, amb palaus i grans cases (l'ajuntament, el Palau d'Antoni Banyuls, actual Museu Soler Blasco, la Casa Bolufer, el Palau dels Sapena, etc.)\nTorres de guaita o talaies, que servien per a la protecció de la costa dels atacs pirates. Des d'elles es comunicava a la població que s'anava a produir un atac. Són la Torre Albardesa, la Torre Bolufer, la Torre Capsades, la Torre Ambolo o del descobridor, la Torre del Portitxol o del cap de Sant Martí, la Torre de la Granadella, la Torre Pelleter o del Pardalet i la Torre Torroner. S'ha de dir que poques es conserven en un estat adequat, i altres són de propietat privada.\nMolins de la Plana, antics molins fariners del s.XIV aprox.\nMuseu Arqueològic i Etnogràfic Municipal Soler Blasco, museu municipal situat a la casa-palau d'Antoni Banyuls.\nFar del Cap de la Nau, situat al Cap de la Nau.\nLa llengua pròpia dels habitants de Xàbia és el valencià. Els xabiencs sovint reben el malnom de sabocs pel seu parlar. El fenomen fonètic de l'harmonia vocàlica és freqüent en el seu parlar i, a més a més, és molt pronunciada per l'obertura de la vocal tònica precedent.\nEn quant al lèxic local, hi ha diverses paraules que diferencien el parlar dels xabiencs del parlar dels pobles de la contornada són bogamarí (eriçó de mar), aquí (freqüent a la comarca, a diferència del valencià general ací), volta (vegada), etc.\nPutxero: Cuinat al mateix perol on es barregen llegums i carns. El més característic del putxero de Xàbia és la pilota dolça (feta d'ametlla).\nPaella: De tots els tipus. Preferentment marinera, paella d'aladroc, arròs a banda, arròs a la marinera.\nCoca de verdures: Paregut a la "pizza" italiana coberta d'oli i anxova o melva, ceba, pebrera,albargenia i tomaca.\nCoques de dacsa: Coques farcides de tomaca i anxova.\nPolp sec: Es deixa assecar a l'aire lliure i es torra directament sobre la flama del foc, per a servir-lo després tallat a trossos amb oli d'oliva.\nCapellanets secs: És bacallà (o abadejo) assecat. Es torra sobre la flama i se servix a trossets amb oli d'oliva.\nMistela: Molt valorada a Xàbia així com a les poblacions veïnes del Poble Nou de Benitatxell i Teulada.\nArròs caldós: Amb sèpia, xones (caragols), rap, conill, etc.\nPastissets d'ametlla. Típics de Nadal.\nBunyols: Fets de carabassa i fregits amb oli i coberts de sucre.\nLa seua festa major és Sant Joan i se celebra el 24 de juny. Al nucli de duanes la festa més important és la Mare de Déu del Loreto i se celebra el 8 de setembre.\nEl microclima de Xàbia permet practicar esports d'aire lliure durant tot l'any sense patir les inclemències de l'oratge. A Xàbia es pot fer senderisme i ciclisme per rutes específiques marcades i ben senyalitzades. També es poden practicar esports aquàtics; surf, windsurf, submarinisme, vela, pesca, etc.\nAntoni Llidó Mengual (1936-1974), sacerdot i pedagog, desaparegut i previsiblement mort en el Xile de Pinochet.\nPepa Guardiola Chorro (1953-), escriptora.\nConsuelo Femenía Guardiola (1965-), diplomàtica.\nDavid Ferrer Ern (1982-), tennista professional entre els anys 2000 i 2019.\nSergio Hernández (1983-), pilot de carreres automobilístiques des de 1998.\nXavier Torres Buigues (1986-), jugador de futbol professional.\nAdrià Ortolà i Vañó (1993-), jugador de futbol professional.\nFaçana neogòtica del mercat.\nTípica masia situada a prop de Cap de la Nau.\nBarraques de pescadors a cala barraca.\nCap de Sant Antoni des del Montgó.\n↑ També participaren a les eleccions municipals de 2019: Podem (407 vots, 4,76%).\n↑ Catalá Bover, Vicente «Alcaldes sin calles». Semanal Jávea, 1522, setembre 2013, pàg. 24.\n↑ Garcia, Sergi «Chulvi (PSPV) repeteix com a alcalde amb majoria absoluta a Xàbia». lamarinaplaza.com, 15-06-2019.\n↑ Ministeri de l'Interior. Govern d'Espanya. «Resultats provisionals - Eleccions locals 2019». Arxivat de l'original el 2019-06-25. [Consulta: 28 març 2020].\n↑ Junta Electoral de Zona de Dénia «Proclamación de candidaturas para las elecciones locales de 26 de mayo de 2019» (pdf) (en castellà). Butlletí Oficial de la Província d'Alacant. Diputació Provincial d'Alacant [Alacant], 82, 30-04-2019, pàg. 29-33. inserció 4556/2019 [Consulta: 28 març 2020].\n↑ Ara. «Eleccions municipals 2019. Resultats a Catarroja», 26-05-2019. [Consulta: 28 març 2020].\n↑ 6,0 6,1 Direcció d'Anàlisi i Polítiques Públiques de la Presidència. Generalitat Valenciana. «Banc de Dades Municipal. Xàbia. Històric de Govern Local». Portal d'informació ARGOS. [Consulta: 10 juny 2017].\nWeb de l'Ajuntament de Xàbia\nInstitut Valencià d'Estadística[Enllaç no actiu]\nPortal de la Direcció General d'Administració Local Generalitat Valenciana\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Xàbia&oldid=28607338»\nDarrera modificació: 15 nov 2021 a les 14:20\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 nov 2021 a les 14:20.


El garrotxí Pere Soler guanya el concurs anual de fotografia del Museu d'Hostòria Natural de Londres - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a El garrotxí Pere Soler guanya el concurs anual de fotografia del Museu d’Hostòria Natural de Londres\nEl fotògraf garrotxí Pere Soler ha guanyat el concurs anual de fotografia del Museu d’Història Natural de Londres, el ‘Wildlife photographer of the year’, en la categoria de fotografies aèries. Ho ha fet amb aquesta imatge titulada “L’art de les algues’ presa al Parc Natural de la Badia de Cadis. Els guanyadors es van donar a conèixer el 13 d’octubre en una gala al museu. Aquesta era la tercera vegada que Pere Soler es situava entre els finalistes d’aquest prestigiós concurs de fotografia de natura.


Ya no sé mirar atrás, ya no soy igual, ya no hay nada de lo que había, ya no busco, ya no espero, ya no estáis, ya no necesito ni fantasmas ni verdugos, ya no duele.....\nDe bon matí el teu esguard callat somreia mentre m'avançava totes les promeses que les teves mans em tenen reservades.\nPotser m'he confós, i només tenies son.......\nSóc una politja.\nSóc una politja de pou.\nPer mi mateixa, ningú em coneix; tot i que sense mi, només ho reconec jo, res no funcionaria.\nDono sentit a al pou, què si no?\nSuporto tot el pes, inclús durant el teu repòs.\nTot es mou amb facilitat per que jo hi sóc, pendent de si puges o baixes.\nEncerto la intenció de la teva mà que s´apropa.\nEt dono la seguretat de que allò funciona.\nEt recordo que tot és rodó, com jo, si et perds pots tornar al lloc d'inici per descobrir que tot és perfecte i està dins teu.\nTinc un mecanisme tan senzill que encara ara no et fas a la idea de cóm és de complicat ser així.\nPensaràs que tot passa per que és inevitable, per que havia de ser així. Donçs no, si tu estàs aquí i obtens el benefici de l´aigua que esperaves, si reps els regal del desig sortint de la moneda, si reflexes la lluna a l´aigua sempre nova del fons......no ho oblidis, és per mi.\nMalgrat la meva invisibilitat a les nines dels teus fars, tot està aquí per que jo encara hi sóc.\nNomés resta que JO no ho oblidi: tu, fill, pare, mare, germà, amant, parent, amic, conegut, enemic, company, oblidat, fantasma... tu et mantens en aquest equilibri màgic, per que jo (la politja) encara sóc aquí, malgrat que no deixi sentir el meu grinyol, malgrat a mi mateixa.\nYa no sé mirar atrás, ya no soy igual, ya no hay n...


El primer gol de Sergio Agüero con la camiseta del Barcelona\nEl 'Kun' disputó sus primeros minutos con la institución 'Blaugrana' en el amistoso ante UD Cornellá que se celebró en el Camp Tito Vilanova\nEl argentino ya podrá contar para Ronald Koeman (Cortesía FC Barcelona)\nEl conjunto de Ronald Koeman volverá a ejercitarse este jueves en las instalaciones de Sant Joan Despí. Frenkie de Jong, Memphis Depay y Luuk de Jong, internacionales neerlandeses, y Marc-André Ter Stegen, internacional alemán, se prevé que ya formen parte de la sesión.\nAsí fue la anotación del ‘Kun’ Agüero en el amistoso tras un error del portero del UD Cornellá:\nSU PRIMER GOL CON LA CAMISETA DEL BARCELONA\nSergio Agüero tuvo sus primeros minutos con los Blaugranas en amistoso ante UD Cornellá\nAsí fue la anotación del 'Kun' tras un error grave del portero en el empate por 2-2 en Camp Tito Vilanova#CentralFOX pic.twitter.com/EXFrytWVVZ\n— CENTRAL FOX MX (@CentralFOXMX) October 13, 2021\n¡Histórico Pizarro! Primer gol de Rodolfo, primer gol de Miami 15 febrero, 2020\nSergio Agüero lesionado: Barcelona pierde al 'Kun' por diez semanas 9 agosto, 2021


Participa telemàticament a les 10es Jornades de Patrimoni del Baix Llobregat:: Ajuntament d'Abrera\nDIMARTS, 18/05/2021 | 17:36 h\nParticipa telemàticament a les 10es Jornades de Patrimoni del Baix Llobregat\nAmb el títol “El patrimoni, allà on el passat i el futur es troben”\nEl pròxim dimecres, 21 d’octubre de 2020, es realitzaran virtualment les 10es Jornades de Patrimoni del Baix Llobregat. De vegades el patrimoni és vist com un factor de constrenyiment que dificulta la modernització de\nles ciutats o obliga a fer costoses operacions de microcirurgia urbana. Però el patrimoni també pot ser vist com un factor de projecció de futur de les ciutats i de sostenibilitat.


X Gala benèfica "Nos dieron las 10 y las 11 galas" a Salou, a favor de la investigació contra el càncer\nL’Associació Oncològica Dr. Amadeu Pelegrí de Salou celebra l'esdeveniment, aquest dissabte 20 de novembre, a les 21 h, al Teatre Auditori de Salou\nImatge d'arxiu d'una edició anterior de la IX Gala Benèfica ARXIU /INFOCAMP\nDissabte, 20 Novembre 2021 00:59\nL’Associació Oncològica Dr. Amadeu Pelegrí, amb la col·laboració de l’Ajuntament de Salou, organitza, aquest dissabte 20 de novembre, a les 21 hores, la gala “Nos dieron las 10 y las 11 galas”, un espectacle benèfic, que tindrà com a escenari el Teatre Auditori (TAS) i que servirà per recaptar fons per a la investigació contra el càncer.\nA Salou: Centre Òptic Salou (c. Via Augusta, 15); Tati Llenceria (Via Roma, 14) i Perruqueria T3 (c. Francolí, 8).\nA Cambrils: Estudi de dansa Giselle (c. d'Antoni Gaudí, 8)\nI a través de la fila zero, al número de compte: ES 43 2038 9227 75 6000283863


- C/ Miquel Blai 1\nHORARI: dilluns, dimarts, dimecres, dijous i divendres de 15:00 a 19:00 hores\nMarc normatiu. 10 hores presencials. Dues sessions de 15:00 a 20:00, els dies 29 i 30 de juliol\nFonaments educatius en el segon cicle de l'educació infantil. 32 hores presencials. 8 sessions de 15:00 a 19:00.\nTei_Preparacio concurs oposicio\nCurs preparació ACTIC nivell mitjà


Pòdium de Sebas Sánchez i Miryam Talens a l’Sky National Series | Sense Límits Aventura\nHome » NOTICIES TRAIL » Pòdium de Sebas Sánchez i Miryam Talens a l’Sky National Series\nPòdium de Sebas Sánchez i Miryam Talens a l’Sky National Series\nEls corredors del Club Marathon Crevillent han acabat en tercera i segona posició a les seues categories\nLa victòria final en homes per a Luis Alberto Hernando i en dones per a Núria Picas\nPunt i final possitiu a la Sky Runners National Series, que este dissabte amb l’Ultra Pirineu tancava el calendari d’Ultres que conformavem esta nova competició. S’ha tancat amb un gran resultat per als corredors alacantins Miryam Talens i Sebas Sánchez que han acabat al pòdium de la classificació final d’esta primera edició que estava formada per la Transvulcània, Ultra Mític Andorra, Epic Trail a Aigües Tortes i l’Ultra Pirineu.\nTalens, segona darrere de Picats\nEspecialment destacat el cas de Miryam Talens. La veterana corredora crevillentina arribava liderant els punts de la Sky Runners National Series, i finalitzava en segona posició de la classificació general per darrere de Núria Picas. Talens va acabar 8 a l’Ultra Pirineu, amb un temps de 19 hores 13 minuts, a set hores d’una Núria Picas que va donar una exhibició i fins i tot va acabar quarta de la general global al Ultra Pirineu amb un temps de 12 h 39 minuts. A este Ultra Talens va quedar en Finalment al pòdium composat per Picats, Talens i Raquel Rivera.\nSebas, tercer per darrere Jessed i Luis Alberto\nEn categoria masculina, el dominador absolut ha estat el burgalés Luis Alberto Hernando, que va assegurar-se el títol en vèncer també de forma cómoda al Ultra Pirineu. A la general final, segona plaça per al català Jessed Hernández, i completava el pòdium Sebas Sánchez. El de Petrer va acabar seté a l’Ultra Pirineu, va tardar 13 hores en fer els 100 km amb 7000+ d’esta prova. Amb estos punts i els aconseguit al Ultra Mitic Andorra va instaurar-se a la tercera plaça.\nLa II Sky Runners National Series\nJa està preparant-se la que serà la II edició d’esta nova competició amparada per la ISF i la FEDME, que està establint ara el calendari per a 2015. Ha estat rebent fins passat dia 7 de setembre les propostes de Ultres que volen incloure’s a este nou circuit\nI en breu arriba també la resolució de l’altra competició que reuneix bona part dels Ultres destacats al nostre territori i on està present la Penyagolosa Trails. Serà pròxim 4 d’octubre quan el Ultra Trail Guara Somontano (102 km 6.050+) posa final a esta segona edició de la Spain Ultra Cup\nFont/Fotografies: www.skyrunnersseries.com / Facebook Miryam Talens i Sebas Sánchez\nLas “superabuelas” del Puig Campana | My CMS - […] Als seues 44 anys està en un estat de forma increïble que l’ha dut esta temporada a ser la…\n“Del Trail sólo viven 4 contados con los dedos” | SLA - […] dels nostres corredors més sòlids i més competitius, fet que l’any passat el va dur a ser tercer a…\nSebas aposta per la Copa d’Ultres | SLA - […] Copa d’Espanya d’Ultres li espera. Tractant de reeditar els grans resultats aconseguits l’any passat a la Sky National Series,…\nTroben mortes dos de les senderistes perdudes a la Tinença Feb 28, 2016\nAmat busca la corona nacional Oct 28, 2016\nDones campiones en Lligues d’Orientació Dic 17, 2015


Història de la Fotografia: Teoria i Pràctica de la Imatge - UNED Barcelona\nHistòria de la Fotografia: Teoria i Pràctica de la Imatge\nLa fotografia neix a la primera meitat del segle XIX com un avenç científic que dóna resposta a la necessitat de la reproducció ràpida d’imatges i documents. En plena revolució industrial la fotografia evoluciona ràpidament gràcies a la simplificació dels processos de revelatge, així com a la fabricació de càmeres cada vegada més petites, més fàcils d’utilitzar i més econòmiques. La burgesia és el primer sector de la població interessada en la fotografia, fora de l’àmbit tecnològic, per la possibilitat que li confereix de deixar constància de la seva l’existència i costums tal com feia la reialesa i la noblesa a través de la pintura.\n– Realitzar un recorregut per la història de la fotografia.\n– Conèixer els fotògrafs i fotògrafes més rellevants a escala mundial de la història de la fotografia.\n– Apropar els diferents tipus d’estils o moviments fotogràfics de la història de la fotografia – Comprendre la tècnica i la composició fotogràfica.\n– Analitzar les imatges i la seva narrativa visual.\n1. La ciència de la fotografia: cronologia de la tècnica.\n2. Fotografia de retrat i el pictorialisme.\n3. Fotogràfica documental i social.\n4. Fotografia de viatges.\n5. Fotografia urbana i arquitectònica.\n6. Fotografia de guerra.\n7. Fotografia artística.\n9. Fotografia de moda.\n10. Fotografia i publicitat.\n11. Fotografia i ciència.\n12. Fotografia digital.\n13. Fotografia i feminisme\n14. Fotografia, xarxes i ètica.\n15. Visita exposició.\n14, 21, 28 setembre\n14, 21 desembre\n11, 18 gener\nElisabet Pedrosa Tapias. Professora-tutora del C.A. UNED Província de Barcelona\nInscripció: Curs anul·lat


El govern espanyol assumeix que els Franco soterraran el dictador a l’Almudena - À Punt\nEl govern espanyol assumeix que els Franco soterraran el dictador a l’Almudena\nLa vicepresidenta assegura que l’executiu no pot interferir en la decisió, que correspon a la família i a l’Església.\nLa vicepresidenta Carmen Calvo ha confirmat que el govern espanyol assumeix el soterrament de les restes de Francisco Franco a la catedral de l’Almudena / JuanJo Martín (Efe)\n13 d'octubre 2018 - 09:30\nEl govern espanyol assumeix el soterrament de les restes de Francisco Franco a la catedral madrilenya de l’Almudena, una vegada siguen exhumats del Valle de los Caídos. Així ho va confirmar ahir la vicepresidenta i ministra d’Igualtat, Carmen Calvo, en una xarrada informal als periodistes posterior als actes del Dia de la Hispanitat.\nSegons Calvo, l’executiu “no pot fer res més que respectar” la decisió de la família perquè “estem parlant d’unes restes humanes, tot i que siguen les d’un dictador” i perquè la cripta subterrània de l’Almudena és un lloc privat que depén de l’Església i sobre la qual el govern no pot exercir cap potestat.\nLa família de Franco ha comunicat al govern espanyol que en cas que tinga lloc l’exhumació, en contra de la seua voluntat, traslladarà les restes a la cripta de la catedral de Madrid perquè siguen inhumades al costat dels de la filla del dictador i el seu marit.\n“L’Església sap les coses que vol i les que no, allò que pot i allò que no, allò que cal i allò que no”, ha assenyalat la també ministra d’Igualtat, que considera que l’executiu ha sigut “immaculat” des d’un punt vista legal per a abordar l’assumpte.\nCalvo ha assegurat que no han tractat amb l’Església ni amb els familiars els trasllat de la sepultura de Franco i ha descartat que el tema s’aborde en la reunió amb el secretari d’Estat de la Santa Seu, Pietro Parolin, que farà el pròxim 29 d’octubre al Vaticà.\nEvitar que les restes de Franco se soterren a l’Almudena, per a evitar la possibilitat de culte al feixisme en el temple, va ser una de les línies roges que va marcar Podem per a donar el suport als pressupostos generals de l’Estat en les vespres de la negociació amb el PSOE.


Oportunitats per una Llei de Canvi Climàtic a Balears - Amics de la Terra\nAmics de la Terra va presentar el passat dijous 18 de novembre un informe sobre les Oportunitats d’una Llei de Canvi Climàtic, basat en les eines dels Pressupostos de Carboni i els Projectes Domèstics de Reducció, amb l’objectiu de promoure una Llei de Canvi Climàtic en les Illes Balears.\nHector de Prado, tècnic de l’àrea de Canvi Climàtic de Amigos de la Tierra va presentar a Palma l’informe Oportunidades para una Ley de Cambio climático en España basada en presupuestos de carbono, elaborat per Amigos de la Tierra i amb el suport tècnic d’una consultora especialitzada. En aquest document s’exposa l’avantatge, alhora que la necessitat, de la implantació d’una llei transversal de canvi climàtic per reduir, de forma segura i planificada, les emissions de Gasos d’Efecte Hivernacle (GEH). L’estudi es basa en dues eines fonamentals: els pressupostos de carboni i els projectes domèstics de reducció de GEH, estratègies clares i concretes per afavorir la implementació de polítiques efectives contra el canvi climàtic i en favor de la justícia climàtica global. Aquest informe és el primer que introdueix aquests conceptes a Espanya i neix amb la intenció d’obrir el debat sobre la necessitat d’una normativa jurídicament vinculant perquè les accions per combatre el canvi climàtic viables i efectives.\nAmics de la Terra defensa que la implementació d’una Llei de Canvi Climàtic pot ser l’instrument definitiu per fer front al repte del canvi climàtic, ja que constitueix un marc legislatiu transversal, i permet introduir trajectòries concretes de reducció d’obligat compliment a mitjà i llarg termini. La Llei es podria desenvolupar a partir de Pressupostos de Carboni, mecanismes que permeten establir uns límits d’emissió legalment establerts, per a cadascun dels Gasos d’Efecte Hivernacle (GEH) que cada sector emet, i en períodes de temps determinats. D’altra banda, l’impuls de Projectes Domèstics de Reducció constituirien oportunitats d’inversió rendibles, que podrien estalviar a Espanya molts diners que ara es destinen a la compra de drets d’emissions.\nEl document s’emmarca dins de la campanya SOS Clima (anomenada The Big Ask a Europa), que té per objectiu la demanda de lleis nacionals que permetin reduir anualment les emissions de GEH a 18 països de la Unió Europea. Al Regne Unit i Escòcia aquesta campanya va rebre el suport de la classe política, el sector empresarial i la societat civil, la qual cosa va donar lloc a una llei que els pot permetre reduir les seves emissions de cara al 2020 en almenys un 34 i un 42%, demostrant que aquests nivells de compromís no només són possibles, sinó que són molt necessaris.\nLa lluita contra el canvi climàtic és urgent perquè si no actuem a temps ens enfrontem a greus conseqüències ambientals, socials i econòmiques. Espanya ha sobrepassat àmpliament el límit de les emissions que s’havia marcat en el protocol de Kyoto, i només a les Illes Balears les emissions de gasos d’efecte hivernacle s’han duplicat respecte els nivells que tenien quan es va redactar aquest protocol. És el moment d’adoptar mesures polítiques i mecanismes ambiciosos i eficaços per reduir les emissions. Una llei de Canvi Climàtic, amb objectius anuals de reducció, és ara per ara el millor camí per a una planificació estratègica integradora, i viable econòmicament a mitjà i llarg termini. El canvi climàtic és un fet, i més tard o més d’hora els polítics hi hauran de fer front. Planificant uns pressupostos de reducció d’emissions de forma anticipada (com es proposa en aquest estudi), es proporcionaria un escenari econòmicament previsible a molt llarg termini, fet que podria dotar de major competitivitat a les empreses. A més, la implementació d’una llei amb aquests mecanismes podria tenir un caràcter independent dels canvis polítics, ja que estaria regulat per un comitè extern (com es fa al Regne Unit).\nLa presentació d’aquest estudi a Mallorca vol incitar als polítics de les Illes Balears a discutir les possibilitat d’implementar una llei que permeti regular les emissions de gasos d’efecte hivernacle d’una forma eficient i eficaç per a les Illes Balears.\nA l’acte hi van assistir tècnics i polítics de diferents nivells de l’administració, com la Consellera de Medi Ambient del Consell de Mallorca, Marilena Tugores, el Director General de Mobilitat, Toni Verger, la Senadora Juana Xamena, i Maria Orts, Directora Insular d’Assessorament Local, així com altres tècnics del govern i representants d’alguns municipis.\nAixí mateix, la majoria de representants dels partits polítics que es presentaran a les pròximes eleccions (PP, PSM, PSOE, Iniciativa Verds i Esquerra) també van acudir a l’acte, per estudiar si incloure aquesta proposta dins el seu programa electoral.\nPosted in Climate and EnergyTagged canvi climatic


TV INTERCOMARCAL - L'Oratge amb Jordi Payà de la Comunitat Valenciana, 25/07/17 "Calor intensa per a rematar la setmana"\nL'Oratge amb Jordi Payà de la Comunitat Valenciana, 25/07/17 "Calor intensa per a rematar la setmana"\n25-07-2017 | Visitas:288\nEl vent de mestral, del nord-oest, està sent el protagonista de l’oratge de l’inici de setmana. Es deixa sentir sobretot al nord, on l’ambient ha quedat més fresc i més sec.\nAnirà perdent força les pròximes hores, però al mateix temps que perda intensitat notarem com les temperarures van pujant, i podriem estar a les portes de la quarta ona de calor de l’estiu.\nHui no tindrem grans canvis. El mestral encara deixarà ratxes al nord pròximes o superiors als 40 quilòmetres per hora, mentre que al centre i al sud seran les brises dels sud-est el vent predominant. Les temperatures apenes patiran canvis.\nDemà dimecres a primera hora encara es deixarà sentir el mestral (cerç) al nord on però a poc a poc també anirà encalmant. Les mínimes no patiran canvis substancials però les màximes ja notarem com pugen al centre i per l’interior.\nDijous la calor serà la principal protagonista de l’oratge a tota la Comunitat amb màximes que tornaran a aproximar-se o tocaran els 40 graus en punts de l’interior de València i d’Alacant. Altes temperatures que de no canviar les coses es mantindrien durant tot el cap de setmana.\nL'Oratge amb Jordi Payà de la Comunitat Valenciana, 25/07/17 MIG DIA from Intercomarcal TV on Vimeo.\nL'Oratge amb Jordi Payà de la Comunitat Valenciana, Nit 25/07/2017 from Intercomarcal TV on Vimeo.


La torre de comunicacions de Camprodon ja és a punt - Diari de Girona\nLa torre de comunicacions de Camprodon ja és a punt\nA inicis d'aquest any es connectarà a la xarxa elèctrica i enviarà senyal de TDT a cinc nuclis del poble\nddg/acn 05.01.2019 | 01:27\nLa torre de comunicacions, que actualment funciona a mig gas. acn\nLa torre de comunicacions, que actualment funciona a mig gas.\nL'Ajuntament de Camprodon confia que la nova torre de telecomunicacions que ha de solucionar els problemes de cobertura telefònica, TDT i Internet a cinc nuclis del municipi estigui connectada a la xarxa elèctrica a inicis del 2019.\nEn aquests moments, s'està treballant en la segona i última fase, corresponent a l'estesa de la línia elèctrica de baixa tensió al llarg d'1,5 quilòmetres per subministrar corrent a la torre. Un cop connectada, la torre donarà senyal de TDT, sumant-se així al senyal d'internet i telefonia fixe (a través d'Internet), ja que s'està implantant de forma progressiva. Serà llavors quan es buscarà un operador per aconseguir tenir telefonia mòbil, un servei que actualment no tenen els veïns d'aquests nuclis i que durant anys han estat reclamant.\nLa nova torre de telecomunicacions era una infraestructura llargament reivindicada al territori perquè ha de resoldre definitivament la manca de serveis de telefonia (mòbil i fixe), televisió i internet a cinc nuclis dispersos de Camprodon com són Rocabruna, Beget, Salarça, Bolòs i Font Rubí. El projecte encara la recta final amb l'estesa de línia elèctrica i la construcció de pals de fusta i formigó, uns treballs que s'estan fent aquests dies.\nL'Ajuntament, promotor de la infraestructura, preveu que a principis del 2019 la torre es pugui connectar a la xarxa elèctrica a través d'aquesta nova línia d'1,5 quilòmetres i ja pugui donar senyal de TDT a les televisions de les llars. Actualment s'està implantant de forma progressiva el servei d'internet i la telefonia fixe (a través d'internet per IP). La torre funciona a mig gas amb l'ajuda de plaques solars.\nEl juny passat va completar-se la primera fase, amb la construcció d'una via d'accés d'uns 700 metres, l'aplanament del terreny i la instal·lació de la torre, d'uns 25 metres, amb la caseta. El servei més reivindicat, com és el de tenir cobertura de telefonia mòbil, no serà una realitat fins que hi hagi una operadora interessada en oferir-lo. Però perquè això passi cal que la torre estigui a ple rendiment, com va explicar l'alcalde, Xavier Sala: «Estem en línia de resoldre unes mancances històriques però encara no ho tenim resolt del tot», admet.\nMalgrat tot, des de l'Ajuntament estan molt satisfets perquè aquest era un projecte «molt complex» que s'ha assumit íntegrament des del consistori amb un cost de 150.000 euros, tal com es recull al pla especial redactat pel Consorci de l'Alta Garrotxa.


I si els ciutadans agafem la desobediència per bandera? La República\nJoan Puig 22/03/2019\nLa “Pesta Groga” treu de polleguera a la caverna mediàtica catalana i espanyola, i si ens en fotem directament de la JEC i la injustícia espanyola? La desobediència ciutadana feta amb intel·ligència és victoriosa, derrota la repressió i provoca que els repressors perdin els papers.\nI repressors no només són que els ho ordenen, ho són tots aquells col·laboradors necessaris que es passen el dia carregant sense pietat i amb ràbia contra el president de la Generalitat més humà que hem tingut en els darrers temps. Una persona sense ambicions personals que rep els atacs “xenòfobs” dels dirigents espanyols del PSOE, PP i Cs, aplaudits per la caverna mediàtica catalana i espanyola.\nTot plegat és una indecència avalada per una part de la classe política incapaç de liderar un procés independentista. Ara és l’hora que la ciutadania lideri la desobediència civil amb intel·ligència i contundència, la història ho demostra, els repressors sempre perden.\nUs imagineu que avui trèiem tots els llaços grocs i demà la gent hi torna? Que tot funcionari o ciutadà que entri a una dependència del Govern porti un llac groc, que omplim d’aquest color, com diuen els repressors de “Pesta Groga”, totes aquestes institucions. Qui ho aturarà? A qui imputaran? Quants ciutadans van cada dia a institucions de la Generalitat? I si hi deixem llaços grocs? I si anem de groc?\nSabem que a tots aquests intransigents i repressors els hi molesta la “Pesta Groga“, doncs utilitzem el groc i els llaços amb imaginació, ho tindrien perdut. Va per tu caverna mediàtica catalana i espanyola, el poder és dels ciutadans, aprofitem-ho.


El Centre de Lectura acollirà la presentació del llibre «Del procés a la revolta» | ReusDigital\nEl Centre de Lectura acollirà la presentació del llibre «Del procés a la revolta»\nSerà el 21 de gener, amb la presència dels autors\nper Reusdigital.cat, Reus, Catalunya | 19 de gener de 2022 a les 07:00 |\nEl Centre de Lectura acollirà la presentació del llibre “Del procés a la revolta” | Cedida\nDivendres 21 de gener a les 7 de la tarda es portarà a terme al Centre de Lectura la presentació del llibre Del procés a la revolta. Crònica en primera persona dels dies que els carrers van dir prou (Pagès Editors, 2020). Es tracta d’un treball amb textos del periodista i enginyer Albert Mercadé Massó i del geògraf i doctor en Antropologia Social Eduard Ballesté Isern, i que inclou un ampli recull fotogràfic de les mobilitzacions que hi va haver arreu de Catalunya la tardor de 2019, poc després de conèixer-se la sentència del Tribunal Suprem espanyol relacionada amb el referèndum de l’1 d’octubre de 2017. La major part de les imatges són de Pau Venteo Coll, graduat en Comunicació Audiovisual i fotoperiodista freelance, mentre que la resta de fotografies són obra d’Albert Mercadé.\nLa secció de Ciències de la Comunicació del Centre de Lectura organitza aquesta presentació amb la intenció de donar a conèixer un treball fet per professionals de la comunicació des de la immediatesa i la proximitat als fets ocorreguts la tardor de 2019 a Catalunya.\nLa crònica periodística i la crònica fotoperiodística es donen la mà per recórrer amb intensitat uns esdeveniments que van sacsejar els carrers de Barcelona i del conjunt del país. I, encara, el relat personal de joves testimonis que van participar a les mobilitzacions posen veu a les vivències que van experimentar moltes persones a peu de carrer.\nEl llibre es va publicar tot just coincidint amb l’inici de la pandèmia i el confinament general de la població, de manera que no es va poder presentar al territori. La presentació prevista el dia 21 anirà a càrrec dels autors.\nReus és notícia, Reus, Pau Venteo, Albert Mercadé, Del procés a la revolta, Eduard Ballesté


Caergybi - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n53° 19′ N, 4° 38′ O / 53.32°N,4.63°O / 53.32; -4.63Coord.: 53° 19′ N, 4° 38′ O / 53.32°N,4.63°O / 53.32; -4.63\nÀrea principal illa d'Anglesey\nComunitat Holyhead (en)\nCaergybi (Mot d'origen gal·lès: "El fort de Sant Cybi"; en anglès, Holyhead) és la ciutat més gran del comtat d'Anglesey, en el nord-oest de Gal·les.\nEncara que sigui la ciutat més gran del comtat, amb 11.237 habitants (2001), no n'és la capital (Llangefni) ni està en l'illa d'Anglesey (Ynis Môn), sinó a Ynys Cybi (L'illa de Sant Cybi; Holy Island en la forma anglesa), unida a Anglesey pel Four Mile Bridge, un pont de sis quilòmetres de llarg, i una carretera elevada construïda pel filantrop local Lord Stanley en el segle dinou, que en l'actualitat suporta la carretera A5/A55 i la línia de tren a Chester, Crewe i Londres.\n1 Restes històriques\n4 Persones famoses vinculades a Caergybi\n5 Cultura i Esports\nEsglésia de Sant Cybi a Caergybi\nEl nucli antic de la població envolta l'església de Sant Cybi, construïda en un dels infreqüents forts romans de tres murs (el quart costat era el mar, que en època romana arribava a la població). Se'l creu bastit al segle iv, com una posició vinculada al fort de Segontium, per defensar la costa dels pirates irlandesos. Els romans també alçaren una torre de guaita en el cim de la Mynydd Caergybi (Holyhead Mountain), aprofitant les restes d'una fortalesa prehistòrica, el Mynydd i Twr. Les dues edificacions foren probablement abandonades el 393, quan la guarnició romana fou enviada a sufocar la revolta d'Eugenius de Gàl·lia. Al segle vi, el rei Maelgwn Hir ap Cadwallon feu donació de les restes del fort al sant gal·lès Cybi per edificar-hi un monestir, que amb els anys esdevindria l'església del nucli urbà que es formà al seu voltant. Una petita construcció al costat de l'església, la Capel y Bedd (Capella de la Tomba) serva les restes del Sant.\nTota l'àrea hauria estat ocupada ja des de l'època prehistòrica, amb la concentració més gran de Gran Bretanya de cabanes circulars, cambres d'enterrament i monòlits -d'aquí el Holy, sagrat, dels topònims-.\nCaergybi té anomenada pel port de ferris i càrrega general. Stena Line, la companyia de ferris més gran d'Europa hi té dues rutes a Irlanda, a Dublín i a Dún Laoghaire, que constitueixen les vies principals del transport de superfície entre el nord d'Anglaterra i Gal·les amb Irlanda. Les restes arqueològiques descobertes testimonien que hi ha hagut relació marítima entre la ciutat i Irlanda al llarg dels darrers 4.000 anys. El port assolí el seu punt culminat en el segle xix, quan es construí (1845-1873) una escullera de quatre quilòmetres, la més llarga de Gran Bretanya, per fer un port arrecerat de les tempestes per als vaixells que feien la ruta entre Liverpool i els ports industrials del Lancashire. Hom pot resseguir el passat mariner de la vila en el Museu Marítim.\nLa carretera postal construïda el 1826 per Thomas Telford des de Londres enrobustí la posició de Caergybi com a port per al correu reial que anava i tornava de Dublín. L'A5 acaba a l'"Admiralty Arch" (1821), una obra de l'arquitecte Thomas Harrison que commemora la visita del rei Jordi IV en ruta a Irlanda, i marca el zenit de les diligències de l'Irish Mail. El 2001 van acabar les obres de la prolongació de l'A55, la North Wales Expressway, des del Pont Britannia a Caergybi, proporcionant a la ciutat una autopista amb carrils separats que la uneix amb el nord de Gal·les i amb la xarxa d'autopistes britàniques. L'A55 forma part de l'Euro-ruta E22 i fou subvencionada generosament per la Unió Europea. La part d'Anglesey, però, fou fruit del capital privat.\nAmb l'obertura de la línia fèrria entre Londres i Liverpool, Caergybi perdé el contracte del correu de Dublín 1839; recuperaria el Correu Irlandès amb la inauguració del Chester and Holyhead Railway i la construcció de l'estació de tren l'any 1850. En l'actualitat la població és el final de la North Wales Coast Line, amb trens de les companyies Virgin Trains i Arriva Trains Wales.\nLa indústria principal de Caergybi es basa en l'alumini, amb l'empresa Anglesey Aluminium, del Rio Tinto Group, explotant-ne una gran foneria als afores de la població. Hi ha també una planta que es dedica al refinat de la bauxita a la devora. El mineral de bauxita i alumini, procedent de Jamaica i Austràlia, es descarrega al port i es transporta a la factoria mitjançant una cinta transportadora que passa per sota la població.\nPersones famoses vinculades a Caergybi[modifica]\nSant Cybi, que hi morí el 555 i que seria el virtual fundador de la ciutat\nFrancis Dodd, artista nascut a la població el 1874\nDawn French, comediant que hi nasqué el 1957\nGlenys Kinnock, polític nascut a la població el 1944\nGary Pritchard, periodista, estudià a l'escola Ysgol Gymraeg Morswyn\nTony Roberts, futbolista de la Selecció Nacional Gal·lesa, nascut a la població el 1969\nRaymond Sweetman, guitarrista nascut a la població el 1948\nR. S. Thomas, poeta que hi passà la infància\nCultura i Esports[modifica]\nCaergybi acollí el 1927 l'Eisteddfod Nacional de Gal·les, l'edició d'aquell any del festival més important de literatura, música i espectacles gal·lesos.\nEl Centre Artístic de la població, l'Ucheldre Centre, és a la capella d'un antic convent pertanyent a l'orde del Bon Sauveur. Periòdicament s'hi fan exhibicions artístiques, performances, tallers i projeccions de pel·lícules.\nEl principal equip de futbol és el Holyhead Hotspur F.C., que juga en la segona divisió gal·lesa (lliga Cymru Alliance), amb un segon equip que participa en la Lliga Gwynedd (quarta divisió, dos nivells per sota). Un altre club, el Holyhead Gwelfor Athletic F.C. juga en l'Anglesey League (quinta divisió).\nEl far de South Stack, a la Mynydd Caergybi, és obert al públic, i l'àrea que l'envolta és freqüentada pels observadors d'ocells.\n↑ «Canolfan UCHELDRE Centre».\nSender Marítim d'Anglesey, ruta circular que oficialment comença i acaba a Caergybi\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Caergybi\n(Tots en (anglès))\nPlana web de l'ajuntament parcialment en (gal·lès)\nEncyclopedia HolyheadYeah en el domini Caergybi.com, recull sovint humorístic d'històries locals Arxivat 2009-03-14 a Wayback Machine.\nPlana dels Amics de la Catedral de Sant Cybi\nSealink-Holyhead.com, guia de la història de la ruta marítima entre Caergybi i Irlanda Arxivat 2005-12-24 a Wayback Machine.\nPlana web de Caergybi a la Wales2000 Network\nPobles del comtat d'Ynys Môn (Gal·les)\nAberffraw · Amlwch · Benllech · Biwmares · Bodedern · Bodffordd · Brynsiencyn · Caergybi · Cemaes · Cerrigceinwen · Dwyran · Y Fali · Gaerwen · Gwalchmai · Heneglwys · Llanallgo · Llanbabo · Llanddaniel Fab · Llanddeusant · Llanddona · Llanfachreth · Llanfaethlu · Llanfairpwllgwyngyll · Llanfair-yng-Nghornwy · Llan-faes · Llangadwaladr · Llangaffo · Llangefni · Llangoed · Llangristiolus · Llaniestyn · Llannerch-y-medd · Llansadwrn · Malltraeth · Moelfre · Niwbwrch · Penmynydd · Pentraeth · Pentre Berw · Porthaethwy · Rhosneigr · Trearddur · Trefor\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Caergybi&oldid=29169966»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 gen 2022 a les 02:05.


Syed Ahmad Khān | LibraryThing en català\nSyed Ahmad Khān\nAutor/a de Asar-us-Sanadid: (The Remnants of Ancient Heroes)\nInclou aquests noms: Sayyid Ahmad Khan, Sayyid Ahmad Khan, Sir Syed Sultan Ahmed, Sir Sayyid Aḥmad K̲h̲ān̲\n8 (142) 1 835,847 (3.25) 0 0\nObres de Syed Ahmad Khān\nAsar-us-Sanadid: (The Remnants of Ancient Heroes) 3 exemplars\nAsar Al-Sanadid 1 exemplars\nSelected Essays by Sir Sayyid Ahmad Khan 1 exemplars\nReview on Dr. Hunter's Indian Musalmans; are they bound in conscience… 1 exemplars\nA treaty between India and the United Kingdom 1 exemplars\nĀs̲āruṣṣanādīd 1 exemplars\nTambé de Syed Ahmad Khān\nAinslieEmbree (3), Dilara86 (2), cflee (1), AdamSitte (1), visionarywordsmith (1), LolaWalser (1), JRosset (1), espe.ranza (1), rkarnena (1), jwmccormack (1), tarasha (1), yoxall (1), asaroka (1), Piney-Hollow (1), FSUReligionStu (1) — més\nDilara86 (2), TsurbhiMittal (1), KanoriaCentre (1), DuaneONelson (1), oscard07 (1), alaina.mills3 (1), MusicforMovies (1), BodleianSouthAsia (1), sitalibrary (1)\n15th century (1) segle XVIII (1) 1964 (1) Àsia (2) Història d'Àsia (2) Box II (1) budisme (4) civilització (4) cultura (4) Hindu (2) Hinduism (7) Història (12) Índia (24) India H (2) Indian (2) Indian culture and society (2) Indian History (5) Indian nationalism (1) Indian philosophy (2) Indian politics (2) Indian religion (2) islam (6) Jainism (4) lit (1) Literatura (1) MC (1) NY Apt: Library (2) P (2) Pakistan (10) Phil (1) filosofia (8) política (2) Religió (11) religious studies (1) Escola (1) South Asia (6) Sufism (1) Tagore (1) thought (1) tradition (2)\nSyed Ahmad Khān (només com a autor primari)\nSyed Ahmad Khān actualment està considerat un «autor únic». Si una o més obres pertanyen a diferents autors homònims, procedeix a separar-los.\nSyed Ahmad Khān comprèn 5 noms. Pots examinar i separar noms.\nQuant a | Contacte | LibraryThing.com | Privadesa/Condicions | Ajuda/PMF | Blog | Botiga | APIs | TinyCat | Biblioteques llegades | Crítics Matiners | Coneixement comú | 151,480,680 llibres! | Barra superior: Sempre visible


L'especial de TV3 sobre la V lidera la tarda amb 474.000 espectadors\nL'estrena de 'Tu cara me suena mini' supera el '.Cat' sobre la Diada\nBarcelonaTV3 va ser la televisió de referència pels catalans que aquest dijous van voler seguir la informació sobre la Diada Nacional de Catalunya i la V humana que va omplir la Gran Via i la Diagonal de Barcelona. El 'Telenotícies vespre' va ser l'emissió més vista del dia, amb 619.000 espectadors i un 22,2% de quota de pantalla, i el 'Telenotícies migdia' va ocupar la segona posició, amb 537.000 seguidors i un 28,6%. El tercer lloc del rànquing va ser per al programa especial que la televisió pública va oferir durant la tarda per informar sobre la V, que va liderar la seva franja i durant gairebé cinc hores va reunir una mitjana de 474.000 persones i va assolir un 25,5% de 'share'. Aquest programa va assolir el seu màxim d'audiència a les 17.17, amb 647.000 espectadors.\nA la nit, en canvi, TV3 va perdre el domini en favor de l'estrena de 'Tu cara me suena mini'. L'especial de '.Cat' sobre la Diada va tenir 362.000 espectadors i un 12,4% de quota, mentre que el programa d'Antena 3 va arribar als 474.000 seguidors i al 22,3% de 'share'. 'El hormiguero' també va aconseguir més espectadors –405.000– i més 'share' –13,1%– que el programa que presenta Ariadna Oltra, però tot i així l'espai de TV3 va situar-se per davant durant tota l'estona que van coincidir.\nDe fet, TV3 no va perdre el lideratge en cap moment entre les 8.00 del matí –quan va oferir la transmissió de l'actuació de 300 violoncels des del Born– fins a les 22.45, i va aconseguir una quota de pantalla mitjana del 20,1% al llarg del dia. De totes maneres, les xifres d'audiència de TV3 aquest Onze de Setembre han quedat clarament per sota de les de l'any passat, en què els 'Telenotícies' van obtenir audiències de rècord i l'especial sobre la Via Catalana va superar el mig milió d'espectadors.


Castelló no sabe si acudirá a declarar al juzgado o presentará un escrito | Comunica Valencia\nAlfredo Castelló, hoy en Les Corts. EFE\nCastelló no sabe si acudirá a declarar al juzgado o presentará un escrito\n17 de enero de 2019 17 de enero de 2019 Redacción justicia, sagunto\nEl exalcalde de Sagunto y diputado autonómico del PP Alfredo Castelló ha afirmado este jueves que aún no sabe si acudirá personalmente a declarar al juzgado por una de las piezas separadas del caso Flotador o si presentará un escrito, pero en todo caso dirá «bien clarito lo que hay».\nCastelló ha hecho estas declaraciones en los pasillos de Les Corts después de que la titular del Juzgado de Primera Instancia e Instrucción número 4 de Sagunto le haya comunicado la existencia de indicios de delitos de prevaricación y malversación en su contra por la adjudicación del concurso para la gestión integral del agua en Sagunto.\n«Voy a decir bien clarito lo que hay, no hay ningún problema en todo eso», ha asegurado Castelló, quien ha asegurado que la adjudicación a Aguas de Valencia de un porcentaje del capital social de la empresa Aigües de Sagunt se hizo antes de ser él alcalde.\nHa asegurado que como alcalde de Sagunto no tomó «ninguna decisión» sino que todas las adoptó el pleno del Ayuntamiento, por lo que no tiene «nada más que decir».\nCastelló tampoco entiende por qué la jueza dice que hay que pagar 24 millones de euros cuando en la adjudicación se afirma que hay que pagar 12,5 millones, hay una sentencia del TSJCV que dice que hay que pagar 12,5 millones y que eso es lo que paga realmente la empresa. EFE\n← Les Corts rechazan la ley electoral impulsada por PSPV, Compromís y Podem\nBurjassot organiza el Congreso Nacional de Responsabilidad Social y Cooperativismo →


La salut auditiva dels joves, en perill\nSegons l'OMS, el 2050 més de 1.100 milions de joves tindran problemes auditius\nFa uns dies l'OMS alertava que per a l'any 2050 una de cada deu persones tindrà problemes d'audició. A més, l'organisme posava el focus en els joves i advertia que la meitat de les persones d'entre 12 i 35 anys a tot el món, és a dir, 1.100 milions de joves, corren el risc de veure deteriorada la seva capacitat auditiva per una exposició a sorolls elevats durant un temps prolongat.\nSegons el 'I Estudi d'hàbits de cura auditiu', realitzat per GAES, demostra que la problemàtica deriva d'una tendència més elevada a incorporar el so en les activitats diàries, especialment les persones joves. Per la seva banda, un nou estudi italià ha demostrat el vincle existent entre l'audició i el cervell, segons el qual els problemes auditius poden augmentar les probabilitats de patir malalties neurològiques.\nEl so, cada vegada més present en la rutina dels joves\nHi ha una correlació entre l'edat i la freqüència amb què una persona està exposada a sons de manera voluntària. Segons l'estudi de GAES, els joves prefereixen realitzar les seves activitats diàries amb so. Per exemple, les dades reflecteixen que el 50% de les persones entre 25 i 34 anys prefereixen treballar amb música. De la mateixa manera, els joves entre 18 i 34 anys trien estudiar amb música, el 62% prefereix relaxar-se amb so en lloc de fer-ho en silenci i un 93% realitza esport escoltant música. "Hi ha una creixent tendència a incorporar el so en les activitats diàries, especialment en els joves entre 18 i 24 anys. Si a això li sumem que també és el sector de la població que més acostuma a utilitzar cascos per escoltar música, ens trobem davant d'un augment del temps a l'exposició de so i a nivells superiors als recomanats", explica Joan Royo, doctor en otorinolaringologia. De fet, 4 de cada 10 joves del mateix rang d'edat reconeix escoltar música a un volum alt, per sobre dels 60 decibels recomanats.\n4 de cada 10 joves del mateix rang d'edat reconeix escoltar música a un volum alt, per sobre dels 60 decibels recomanats\nL'estreta relació entre els problemes auditius i les malalties neurològiques\nUn estudi italià publicat recentment ha demostrat que l'audició i el cervell col·laboren activament entre si. Mitjançant imatges cerebrals, la investigació va comprovar que els problemes auditius creen danys metabòlics en les vies auditives centrals, situades en el cervell, a causa d'un descens del subministrament de sang. Això provoca alteracions a la xarxa neurològica, que al seu torn poden derivar en dificultats per comprendre el significat de les paraules i exposar-se al risc de malalties com la demència i l'Alzheimer. Per tant, no és sorprenent que 8 de cada 10 persones confessin que la seva pèrdua auditiva té efectes negatius en la qualitat de vida i que l'audició no tractada augmenti la probabilitat de demència i altres problemes psicològics com la depressió.\nEls problemes auditius poden augmentar les probabilitats de patir malalties neurològiques\nLa manca d'atenció a la salut auditiva, un problema a resoldre\nA aquest augment de l'exposició als sons en el dia a dia cal sumar-li la falta de conscienciació sobre la importància de la salut auditiva. Segons l'estudi elaborat per GAES, el 89% dels espanyols reconeix prestar poca atenció a les seves oïdes. En aquest sentit, gairebé 3 de cada 10 joves mai s'ha fet una revisió auditiva. "Els joves són els que menys atenció presten a la seva salut auditiva perquè, en la majoria dels casos, la pèrdua auditiva associada a l'exposició de sons de manera prolongada no té un efecte immediat. De fet, no és fins als 55 anys que la població comença a prendre més consciència de les revisions periòdiques ", indica el Dr. Royo.\nGairebé 3 de cada 10 joves mai s'ha fet una revisió auditiva\nD'altra banda, un estudi recent realitzat a Espanya informa que l'edat mitjana dels pacients que acudeixen a una consulta d'otorinolaringologia és de 45 anys i que un 55% són dones. Així mateix, el 46% dels pacients que hi van acudir ho van fer per problemes d'oïda. Dins d'aquest grup, el símptoma més freqüent és la hipoacúsia (39,8%), seguida dels marejos (16,5%), l'otàlgia i el mal d'orella (14,2%), i acúfens (11,8%).\nLa prevenció, clau per evitar problemes auditius\nGAES dona 8 consells per cuidar l'audició, comunicar-se efectivament amb altres persones i tenir una vida social activa:\nRealitzar revisions auditives periòdiques després dels 30 anys, especialment si hi ha antecedents familiars de pèrdua auditiva o inflamació (otitis).\nMantenir el volum dels reproductors de música i 'smartphones' a nivells segurs que permetin escoltar els sons que ens envolten.\nUtilitzar auriculars i cascs durant un curt període de temps.\nRevisar el prospecte dels medicaments per assegurar-se que no tenen efectes ototòxics.\nDistanciar-se de fonts de soroll com altaveus.\nUtilitzar proteccions per a les oïdes en ambients sorollosos com estadis i concerts.\nSotmetre a revisions auditives en cas de patir tinnitus o vertígens.\nEn cas de pèrdua auditiva, és recomanable sotmetre's a un procés de rehabilitació auditiva continu mitjançant l'ús de dispositius auditius d'última generació i la cooperació activa amb un audiòleg i un especialista en audiòfons.


BLOG D'UN DESFRENAT DE BESALÚ: COMPLINT AMB LA SIBERIANA\nCom que ja fa dies que arrosseguem la siberiana, i també un refredat, no es podia aguantar més, i després de no fer res el cap de setmana passat ni entre setmana, amb més ganes que mai, he intentat fer uns mínims al cap de setmana.\nDissabte al matí, fred i molt de vent, tot i això al sol si estava prou bé. Vaig anar a córrer, la volta de sempre, de can Batlle, can Barraca, el coto i cap a casa. No la vaig allargar més perquè la planta del peu em va començar a fer la guitza, i no és qüestió de matxacar-la més. Volta de 7 km, amb alguna pujadeta curta però intensa en 42 minuts, 1 més que la setmana passada. Excepte el peu prou bones sensacions.\nDiumenge, una mica ( o força tocat de cames), m'abrigo asta la bandera, no tinc molt de temps, ja que surto tard. Tiro cap al Candell i pujar a Can Costa, pujo a poc a poc, em paro a treurem roba, bé el 50 % de roba del que portava. Un cop torno a arrencar, em vaig animant i poso un ritme forçat o molt esforçat, fins que a l'últim revolt d'esquerres peto com una gla, i acabo d'arribar xino xano, al final 20:40, o sigui estem com sempre ( o pitjor).\nAcabo d'arribar al Sagrat Cor, em paro a gaurdir de la vista. M'abrigo i baixo cap al corriol que va a surtir a l'Atmetller, per mi un dels millors corriols que he fet.\nI cap a casa, amb 1 hora de pedalar i content com les pasques.\nA veure si aquesta setmana esquivo el refredat, puc sortir un parell de dies.\nPublicat per Gerard a diumenge, de febrer 05, 2012\nLato 6 de febrer de 2012, a les 13:29\nmal parit! vols dir que no m'el vas encomanar ? o jo a tu, es clar? bé.. veig que tabé vas vinguent a la normalitat.


Comforsil Taloneras Amortiguadora Silicona Talla M Ref. Cc211M - Prim - Ortopedia - Óptica y ortopedia - Farmasky.com\nArtículos Destacados Óptica y ortopedia Ortopedia Prim Comforsil Taloneras Amortiguadora Silicona Talla M Ref. Cc211M\nComforsil Taloneras Amortiguadora Silicona Talla M Ref. Cc211M\nOpinión acerca de: Comforsil Taloneras Amortiguadora Silicona Talla M Ref. Cc211M\nComforsil Taloneras Amortiguadora Silicona Talla M


21/06/2011: Vacances a Holanda\nLes vacances d'estiu són esperades per tothom, se sigui del país que se sigui. Però quan a casa teva no hi fa bon temps ni tan sols a l'agost, com a Holanda, no és d'estranyar que el sol es vagi a buscar als països de més al sud. Anar de càmping és l'activitat estrella dels holandesos, tot i que també són molts els qui opten per unes vacances més actives.\n12/04/2011: Festa de la primavera\nLa gent es treu la jaqueta gruixuda, surt al carrer i omple terrasses i parcs després dels mesos més freds. La primavera ha arribat i aquesta és tant la reacció dels habitants de Groningen com dels de la resta d’indrets d’Europa. Però l’alegria universal que genera l’arribada del bon temps adopta també formes particulars segons el lloc on et trobis. A Groningen, els veïns es reuneixen per arreglar els carrers i gaudir de la companyia. Això és el LenteKriebels (Febre de la Primavera).