Un conservant és una substància (d'origen natural o d'origen artificial) afegida als aliments que destrueix o atura le creixement de diferents tipus de microorganismes (bacteris, llevats i floridures). Els conservants protegeixen els aliments del creixement de microorganismes patògens que poden provocar toxiinfeccions alimentàries i/o allarguen la vida útil dels aliments perquè eviten la seva deterioració. Són la classe d’additius més important pel seu paper en la seguretat del subministrament d’aliments.\nLa deterioració microbiana dels aliments pot afectar el valor nutricional i les qualitats organolèptiques com la textura, l’olor, el sabor o el color. La capacitat d’evitar aquestes alteracions pot prevenir pèrdues econòmiques substancials, tant per a la indústria alimentària (que pot arribar a generar pèrdues de matèries primeres i d'alguns subproductes elaborats abans de la seva comercialització, deteriorant la imatge de la marca) com per a distribuïdors i usuaris consumidors (tals com deterioració de productes després de la seva adquisició i abans del seu consum).\nSe sap amb certesa que més del 20% de tots els aliments produïts en el món es perden per acció dels microorganismes i la caducitat és la causa principal de malbaratament a les llars i a les indústries alimentàries. S’estima que cada ciutadà llança quasi mig quilogram de menjar al dia, el qual equival a la quarta part de tots els aliments que es produeixen. La taxa més gran de rebuig correspon a les salses, les quals es llença al voltant d’un 21%, i va seguida de les verdures, les fruites, les hortalisses i el pa.\nEl mercat d’antioxidants i conservants és el més gran dins el sector dels additius i es troba en creixement constant. D’entre totes les aplicacions dels conservants, la major participació en el mercat és l’ús en carn i aus de corral, seguit dels productes de panificació; tot i que el sector de les begudes és el que té un creixement més accelerat. Els conservants també s’utilitzen en mariscs, alguns vins i cerveses, melmelades, confiteria, productes lactis i aliments congelats.\nEls hàbits d’alimentació actuals i la restauració col·lectiva demanden nous productes que per nombroses raons exigeixen una llarga conservació. Per conservar els aliments s'usen mètodes físics com l'escalfament, la deshidratació, la irradiació o la congelació. L'ús de mètodes químics com la salaó, el fumatge o la curació amb sals nitrificants predominava antigament. Actualment, tot i que se segueixen utilitzant, per raons pràctiques i econòmiques, la indústria alimentària utilitza aquestes eines de manera més moderada perquè es combinen amb l’ús de conservants químics com el diòxid de sofre, els sulfits o el nitrat de sodi. Així doncs, el recurs als agents conservants completa de manera satisfactòria la utilització dels procediments físics i químics de conservació.\nEls additius conservants poden tenir un efecte bacteriostàtic o fungistàtic, és a dir, danyar els microorganismes de manera reversible de tal manera que el microorganisme segueix viu, però no pot reproduir-se mentre estigui sotmès a les condicions adverses; o bé un efecte bactericida o fungicida, quan el conservant causa la destrucció del microorganisme de manera que el dany és irreversible. Aquestes accions depenen de la naturalesa química de l’additiu i de la dosi utilitzada. L’eficiència dels conservants depèn de la concentració, de la composició de l’aliment i del tipus de microorganisme.\nEls conservants es classifiquen seguint un ordre numèric (codi E) que comença per l’àcid sòrbic (E-200) i acaba amb l’àcid fumàric (E-297). Alguns conservants, a part d’exercir la funció conservadora, poden exercir-ne d’altres i, per tant, pertànyer a altres classes funcionals. El diòxid de sofre (E-220) és un exemple d’això, ja que pot ser agent de tractament de farines, antioxidant, decolorant i substància conservadora, depenent de l’aliment en el qual s’utilitzi.\nSegons la seva funció concreta en l’aliment es divideixen en substàncies conservants, agents antimicòtics, agents de control de bacteriòfags, agents fungistàtics, agents inhibidors de floridures i fongs filamentosos, conservants antimicrobians i sinèrgics d’antimicrobians. No existeix cap conservant que pugui actuar simultàniament sobre bacteris, llevats i fongs filamentosos.\nSegons la seva composició química, existeixen dos tipus de conservants. Els conservants minerals com els nitrats, els nitrits, l’anhídrid sulfurós i els sulfits; i els conservants orgànics (àcids orgànics), que es classifiquen depenent de si la funció conservant és primària o secundària. La funció principal dels primaris és conservar, com seria el cas dels àcids acètic, propiònic, fòrmic, sòrbic i benzoic, entre d’altres. Els secundaris s’anomenen d’aquesta manera perquè conservar no és la seva funció principal sinó que és un efecte indirecte. Per exemple, els àcids cítric, tartàric i ascòrbic s’afegeixen com antioxidants, i l’àcid làctic s’usa com a regulador d’acidesa. Gràcies a aquestes funcions principals de mantenir la qualitat, el producte pot tenir una vida útil més llarga.\nSegons el seu origen, els conservants es poden classificar com a naturals o de síntesi. Els conservants naturals deriven d’organismes vius, com plantes i microorganismes, que contenen diverses molècules amb propietats antimicrobianes que utilitzen com a mecanismes de defensa i tenen una possible aplicació en la indústria alimentària com a conservants. Aquest tipus de conservants són preferits per alguns consumidors a causa de la seva seguretat percebuda. Alguns exemples són la lactoperoxidasa, enzim que es troba a la llet, i les bacteriocines, les quals s’extreuen de bacteris acidolàctics. En canvi, els conservants sintètics es produeixen industrialment per ser utilitzats com additius, com per exemple els àcids sòrbic i benzoic. Els conservants sintètics són molt més econòmics i com a conseqüència permeten abaratir costos.\nEntre un 30 i un 49% dels ciutadans de la població espanyola estan preocupats pels colorants, conservants i saboritzants en aliments i begudes. Qualsevol producte químic que s’utilitza per garantir la seguretat dels aliments es considera sovint com a sospitós, i els aliments que contenen conservants es consideren de qualitat inferior o insegurs. La creixent demanda per part dels consumidors de productes amb llistes d’ingredients que no continguin additius està impulsant el desenvolupament de nous productes a Europa. Per referir-se a aquesta tendència s’utilitzen les dominacions "clean label", és a dir, etiqueta neta, “sense conservants ni colorants” o “sense additius”. El fet de llançar nous productes amb la tendència “sense” o bé de reformular aliments limitant l’ús de conservants pot comportar conseqüències negatives en la seguretat alimentària, el cost i també el malbaratament d’aliments ja que, quan no s’apliquen conservants, la vida útil dels aliments s’escurça. Per aquestes raons, la indústria ha buscat alternatives que puguin ser acceptades pels consumidors com podria ser utilitzar l’ingredient vinagre en lloc d’utilitzar la seva nomenclatura química (àcid acètic) o el seu número E (E260).\nCal destacar que la toxicitat d’una substància no ve determinada pel seu origen sinó per la seva composició química, la dosi i les característiques de la persona que la pren. Un exemple és que hi ha persones que poden presentar al·lèrgia als sulfits. Segons la reglamentació d’etiquetatge, en productes llestos pel consum o en productes reconstituïts conforme a les instruccions del fabricant, s’ha d’etiquetar la presència de sulfits quan es troben en concentracions superiors a 10 mg/kg o 10 mg/L en termes de diòxid de sofre total. En molts productes llestos pel consum, la concentració màxima permesa de diòxid de sofre o sulfits és de 50 mg/kg, la qual cosa obliga al fabricant a mencionar la presència d’aquestes substàncies, per evitar reaccions adverses en consumidors que hi puguin presentar al·lèrgia.\nPer avaluar la innocuïtat dels additius utilitzats en alimentació, molts estudis es basen en el principi de precaució. A Europa, l’Agència Europea de Seguretat Alimentària (EFSA), es dedica a vigilar i controlar regularment la seguretat dels productes alimentaris. Tots els conservants se sotmeten a una avaluació de risc científica que consisteix a establir un valor de referència basat en la salut, com la Ingesta Diària Admissible (IDA) i la comparació d'aquest valor amb l’exposició dietètica prevista o mesurada. Per tant, els límits de concentració dels additius alimentaris s'estableixen sobre la base de la seva avaluació de seguretat en concordança amb la seva funció tècnica.\nPer poder aconseguir etiquetes netes mantenint la qualitat organolèptica, la seguretat alimentària i la vida útil sense que impliqui un cost addicional és necessari realitzar estudis concrets per cada aliment. S’hauria d’estudiar quins ingredients poden ser prescindibles i quins són necessaris per mantenir, per exemple, la seguretat. Per poder-ho realitzar és important que hi hagi una gran inversió econòmica en els departaments d’I+D de les indústries alimentàries.\nPer poder fer ús dels conservants, s’ha de tenir en compte la legislació específica que regula, per cada aliment, el tipus de conservant que es pot fer servir i la concentració permesa. Alguns conservants, com l’àcid acètic, l’acetat de potassi, de sodi o de calci, l’àcid làctic i el diòxid de carboni es poden utilitzar lliurement sense restriccions (quantum satis) en aliments determinats, tot i que, en altres aliments, poden tenir l’ús restringit, com seria el cas de l’àcid làctic en nèctars de fruita o productes similars, en els quals la concentració màxima permesa és de 5000 mg/L.\nAltres conservants com, per exemple, els sorbats, els sulfits i els nitrats, tenen una dosi màxima que varia en funció de l’aliment en què es pot utilitzar.\nRepresentació dels conservants autoritzats i de les seves condicions d’utilització en les categories d’aliments. Adaptat del Reglament (UE) n.º 1129/2011\n500 - 1500 Edulcorants de taula líquids amb més del 75% d’aigua, adorns, cobertures i farcits\nE 214-219 P-hidroxibenzoats 500 - 1500 Edulcorants de taula líquids amb més del 75% d’aigua, adorns, cobertures i farcits\nE 220-228 Diòxid de sofre i sulfits 10 - 2000 Raïm de taula, litxis frescs i nabius de l’espècie Vaccinium corymbosum; i sucres (excepte xarop de glucosa); albercocs, préssecs, raïm, prunes i figues secs; i suc concentrat de raïm per l’elaboració casera de vi\nE 284-285 Àcid bòric i tetraborat de sodi 4000 Ous d’esturió (caviar)\nE 296 Àcid màlic 3000 Suc de pinya. Es pot utilitzar lliurement en patates pelades sense elaborar, fruites i hortalisses en conserva, confitures, melmelades i crema de castanyes, entre d’altres\nE 297 Àcid fumàric 1000 - 4000 Postres amb aromes de fruites, confiteria a base de sucre, xiclets, farcits i cobertures de productes de brioixeria, pastisseria, rebosteria i galeteria, entre d’altres\nLa curació és l’addició de sal (NaCl) i nitrits (NO2-) o nitrats (NO3-) als aliments per allargar la seva vida útil i millorar la seguretat microbiològica. És una de les primeres tecnologies de conservació usades en diferents aliments, ja que es troba descrita pels antics grecs i romans. Consistia en afegir sal, la qual contenia també nitrats i nitrits, a diferents primeres matèries com peix, carn i formatge per obtenir un producte estable que es pogués conservar major temps. Avui en dia, la curació és sens dubte el procés tecnològic més utilitzat per a la transformació de carns, incloent productes fermentats, curats en sec, fumats, cuits o enllaunats, i ofereix una varietat d’aliments diferents pels consumidors.\nLes sals nitrificants estan formades pels nitrits i els nitrats. Els més habituals són el nitrit de potassi (E249), el nitrit de sodi (E250), el nitrat de sodi (E251) i el nitrat de potassi (E252). Els nitrats i els nitrits es troben al sòl de conreu i a partir del cicle del nitrogen, també en verdures i hortalisses, en concentracions més altes en les de fulla verda. També poden passar a la cadena alimentària com a contaminants ambientals a partir de l’aigua, a causa de l’ús en pràctiques d’agricultura intensiva, la producció ramadera i l’abocament d’aigües residuals. El nitrit se sol utilitzar com a agent antimicrobià en carns, les quals un cop afegit el nitrit es denominen carns curades, per evitar el creixement i la producció de toxines de Clostridium botulinum, principalment. El nitrat no té una activitat directa contra aquest microorganisme, però actua com a reservori de nitrit i s’utilitza per evitar que alguns formatges s’inflin durant la maduració. En la majoria de productes carnis sotmesos a tractament tèrmic com pernil cuit o salsitxes de Frankfurt, només està permès utilitzar nitrit, ja que la curació és curta i no es pot donar el pas de nitrat a nitrit. El nitrit inhibeix, de diferents maneres i no sempre amb la mateixa efectivitat, altres microorganismes com Listeria monocytogenes, Staphylococcus aureus, espècies de Yersinia, Helicobacter pylori, Bacillus cereus, Achromobacter, Enterobacter, Salmonella, Escherichia coli, Flavobacterium, Micrococcus i Pseudomonas aeruginosa. Per altra banda, les sals nitrificants tenen la funció de fixar el color en la carn i en el peix, desenvolupar aromes i sabors; i es considera que milloren el sabor perquè inhibeixen la peroxidació dels lípids i, per tant, en prevenen la ranciesa.\nEl Clostridium botulinum és un microorganisme patogen que produeix espores termorresistents i que es desenvolupa favorablement en llocs amb poca presència d'oxigen, com poden ser embotits en què no s’han afegit nitrats i/o nitrits ni sal o conserves mal esterilitzades. Aquest microorganisme produeix la toxina botulínica, la qual és neurotòxica i causa una malaltia greu anomenada botulisme. La toxina s’absorbeix a través del tracte gastrointestinal i és transportada per via sanguínia o limfàtica fins les terminacions nervioses. Actua bloquejant de manera irreversible l’alliberador d’un neurotransmissor anomenat acetilcolina, la qual cosa suposa que no es doni l’impuls nerviós i provoqui una paràlisi dels músculs esquelètics i una fallada del sistema parasimpàtic (ex. respiració), que pot provocar la mort. La toxina es pot destruir mitjançant un tractament tèrmic. Els casos de botulisme més freqüents es relacionen amb carn i productes carnis. Els símptomes típics de botulisme són nàusees, vòmits, sequedat bucal, afectació neurològica com visió borrosa o doble, fatiga intensa, dificultat per empassar, insuficiència respiratòria, paràlisi bilateral, dificultat en la parla, marejos, entre d’altres. Aquests símptomes estan provocats per la toxina i no pel bacteri i es manifesten entre 12 i 72 hores després de la ingesta. La taxa de mortalitat és bastant alta si no es diagnostica ràpidament; pot ser mortal entre el 5 i el 10% dels casos. Tot i això, la incidència és bastant baixa.\nEl nitrit exerceix una funció important com a agent bacteriostàtic i bactericida, amb diversos graus d'eficàcia per prevenir o controlar la multiplicació de diferents bacteris. Alguns estudis demostren que la molècula que té activitat antimicrobiana és el peroxinitrit i, altres, l’òxid nítric. De fet, ambdues molècules tenen un paper important en la inhibició dels microorganismes.\nEl nitrat actua com a reservori de nitrit a partir de la reducció de nitrat a nitrit gràcies a l’activitat nitrat-reductasa de certs microorganismes dels gèneres Staphyloccocus i Lactobacillus naturalment presents a la carn o afegits com a cultius iniciadors.\nFigura 1. Mecanisme d’acció simplificat de l’efecte del nitrit com a conservant\nEl nitrit segueix dos camins. El primer consisteix en reduir-se a òxid nítric per l’acció de de les nitrit-reductases que es troben al citoplasma d’alguns bacteris Gram negatius, o per l’activitat nitrit-reductasa de la desoximioglobina de la carn. Aquesta última reacció dóna de manera indirecta radicals superòxid. El segon camí que pot seguir el nitrit és ser oxidat a peroxinitrit pel peròxid d’hidrogen.\nUn cop format l’òxid nítric, pot seguir tres camins. El primer és reaccionar amb la desoximioglobina per formar nitrosmioglobina, reacció que inhibeix les propietats prooxidants de la desoximioglobina. El segon és reaccionar amb radicals superòxid per formar peroxinitrit. Aquesta reacció competeix amb una altra reacció que consisteix en catalitzar els radicals superòxid a peròxid d’hidrogen. Gràcies a l’acció de l’enzim catalasa, el peròxid d’hidrogen es descomposa en aigua i oxigen. El tercer camí de l’òxid nítric és inhibir la catalasa reaccionant amb ferro, formant el complex ferricatalasa-òxid nítric. Com que la catalasa no funcionarà, el peròxid d’hidrogen reacciona amb el nitrit per formar peroxinitrit.\nLa funció de prevenir o controlar la multiplicació d’alguns microorganismes està directament relacionada amb el nivell d’estrès oxidatiu que causa el peroxinitrit. A més, aquesta molècula trenca les cadenes d’ADN dels microorganismes. El seu efecte tòxic pot derivar de l’oxidació de proteïnes que contenen sulfur de ferro com la ferridoxina, del segrest de ferro i altres metalls essencials pel metabolisme del microorganisme, i de l’oxidació dels lípids de la membrana citoplasmàtica, amb el consegüent efecte d’inhibir els sistemes de producció d’energia del microorganisme i limitar l’intercanvi cel·lular i el transport de substrats.\nTambé hi ha estudis que demostren que l’àcid nitrós està relacionat amb el procés d’inhibició microbiana.\nL’efecte conservant dels nitrits depèn del pH de manera inversament proporcional, és a dir, com més alt sigui el pH menys efecte conservant tenen. Es considera que el pH òptim per l’activitat antimicrobiana del nitrit se situa entre 4,5-5,5. L’efectivitat també depèn de la temperatura i el temps d’emmagatzematge, la composició de l’aliment, el clorur de sodi, l’activitat d’aigua, la presència d’ascorbat o eritorbat, l’absència d’aire i el tractament tèrmic. L’ascorbat promou l’activitat antimicrobiana perquè redueix el ferro de la desoximioglobina i inhibeix la formació de nitrosamines, la sal (NaCl) redueix l’activitat d’aigua i el clorur accelera la formació de peroxinitrit.\nAlgunes espècies són més resistents que altres a l’efecte del nitrit perquè disposen de defenses antioxidants. Els microorganismes més resistents són els aerobis i els anaerobis facultatius Gram negatius com Escherichia coli, Salmonella spp., Shigella spp., Yersinia spp., Enterobacter spp. i Pseudomonas spp., i els més sensibles són els anaerobis Gram positius com Clostridium.\nNo està clar que el nitrit inhibeixi el creixement de bacteris anaerobis facultatius Gram negatiu com Salmonella enterica subs. enterica serovar Typhimurium i Escherichia coli en aliments preparats. Es creu que aquests dos microorganismes poden utilitzar el nitrat i el nitrit com a acceptador d’electrons en condicions anaeròbiques. Tenen enzims endògens que poden reduir l’òxid nítric a òxid nitrós, enzims antioxidants que eviten el procés oxidatiu i enzims com la catalasa, que descomponen el peròxid d’hidrogen, de manera que no podrà reaccionar amb l’òxid nítric. El seu creixement està limitat per altres factors com el pH, l’anaerobiosi i l’activitat d’aigua, entre altres.\nClostridium botulinum és molt sensible a l’estrès oxidatiu i no té l’enzim catalasa. El peròxid d’hidrogen entra dins el microorganisme, ataca l'ADN i reacciona amb el nitrit per formar peroxinitrit. Així doncs, el nitrit és efectiu contra C. botulinum, però també s’han de tenir en compte altres factors externs com el pH, la quantitat de sal i d’ascorbat, entre d’altres. La formació d’espores de C. perfringens es pot controlar també amb l’addició de nitrits a les carns.\nListeria monocytogenes és un microorganisme Gram positiu com Clostridium botulinum, però té l’enzim catalasa. Els nivells de nitrats usats en les carns curades madurades no tenen efecte bactericida contra el microorganisme, ja que no té l’enzim que redueix el nitrat a nitrit, la nitrit-reductasa. En canvi, el nitrit sí que té un efecte bacteriostàtic sobre el creixement de Listeria monocytogenes en carns curades cuites, tot i que el gran efecte inhibitori és a causa de l’activitat d’aigua baixa.\nFigura 2. Mecanisme d’acció simplificat de la formació de color curat\nLes sals nitrificants són conservants i agents de retenció del color. Aquest segon efecte sovint es considera una característica important per l’acceptació del producte per part dels consumidors. El color vermell característic dels productes curats és un dels efectes beneficiosos de l’ús d’aquestes sals. Es troba en productes com el pernil serrà, el fuet o el xoriço. El color vermell es dona quan la mioglobina reacciona amb l’òxid nítric formant nitrosmioglobina. Aquesta molècula és relativament estable a l’oxigen i a la llum. Si el producte pateix un tractament tèrmic, es produeix una desnaturalització que converteix el pigment anterior en nitrosilhemocrom. Aquesta molècula presenta el color rosa característic dels productes carnis curats cuits, com per exemple, el pernil cuit o les salsitxes tipus Frankfurt.\nLa formació de color curat suficient depèn en gran manera de la tecnologia utilitzada, ja que aquestes reaccions es veuen afectades per factors com el pH, la presència d’oxigen i de substàncies reductores i la temperatura. Es necessita menys nitrit pel desenvolupament del color que pel control bacterià; tot i això, se sol deixar una petita quantitat de nitrit residual que serveix com a reservori per a la generació de pigments. Quan hi ha una combinació de llum i d'oxigen, en els productes llescats envasats en atmosfera modificada pot produir-se l’oxidació de la nitrosmioglobina produint una coloració grisenca. Per evitar-ho es recomana reduir el contingut d’oxigen de l’interior de l’envàs.\nPer altra banda, les sals nitrificants també contribueixen de manera important al flavor típic de les carns curades. Es creu que aquesta contribució al flavor està relacionada amb la supressió de l’oxidació lipídica, però també amb altres factors complexos com la formació de compostos volàtils.\nLa presència de nitrits en concentracions molt altes i d’amines o amides, juntament amb altes temperatures i/o en condicions àcides, pot desencadenar la formació de compostos N-nitrosos com les nitrosamines en els aliments o en el nostre organisme. Les nitrosamines són tòxiques i potencialment carcinògenes. Si la presència és de nitrats, els compostos N-nitrosos es poden formar igualment si es produeix la reducció de nitrats a nitrits. Aquesta reacció es veu afavorida en condicions àcides i si hi ha activitat microbiana que pugui reduir la molècula.\nAlguns estudis epidemiològics han associat el consum de carns vermelles o processades al càncer colorectal, d’esòfag i de fetge, entre d’altres. Altres estudis realitzats a partir de revisions bibliogràfiques i anàlisis han arribat a conclusions totalment diferents en les quals s’afirma que el consum de carns vermelles no està relacionat directament amb el risc de càncer. Alguns altres han demostrat que les nitrosamines no es poden associar directament a categories determinades de productes com, per exemple, les carns. Pel que fa a les sals nitrificants en concret, els estudis epidemiològics no han demostrat relacions coherents entre la seva exposició i el risc de cap tipus de càncer, i en els estudis en què s’han demostrat associacions, els efectes solen ser baixos. L’Agència Internacional de Recerca sobre el Càncer (IARC) classifica els nitrats o nitrits ingerits en condicions que produeixen nitrosació endògena en el grup 2A “agents probablement carcinògens per humans” per a càncer d’estómac, però amb limitades evidències en humans.\nPel que fa a l'exposició, els productes frescos d’origen animal (per exemple, carn, ous i llet) representen només el 3% de l'exposició dietètica total diària al nitrit en comparació amb altres fonts. Les verdures i l’aigua potable aporten quantitats de nitrats més elevades que les carns curades i poden inclús arribar a superar cinc vegades la ingesta diària acceptable d’aquesta substància. Tot i això, les taxes de càncers derivades del seu consum són més baixes.\nEl procés de curació a vegades no és 100% eficient i poden quedar quantitats de nitrit en excés que podrien donar lloc a la formació de nitrosamines. Per evitar-ho, s’addicionen antioxidants com l’ascorbat, l’eritorbat o els tocoferols que inhibeixen la formació de nitrosamines. A part, l’autorització vigent dels nitrits té en compte el dictamen científic del'Agència Europea de Seguretat Alimentària (EFSA), el qual considera que s’ha d’utilitzar la quantitat mínima per garantir la seguretat microbiològica i poder evitar la formació de compostos carcinògens. Els límits s’apliquen al final del procés de producció i s’estudia si poden reduir-se en tots els productes carnis.\nEl descobriment de que les nitrosamines es formen a partir de nitrit i proteïnes càrniques a elevades temperatures, ha desencadenat la recerca de substituts del nitrit. Actualment, es prefereixen nivells més baixos de nitrits i nitrats, el que comporta la necessitat de refrigerar per garantir la seguretat i la vida útil. Tanmateix, és difícil substituir el nitrit per altres additius que tinguin la mateixa funcionalitat en carns curades i proporcionin atributs adequats de color, sabor i estabilitat microbiana i oxidativa.\nLa metahemoglobinèmia és una malaltia caracteritzada per la presència de nivells molt elevats de metahemoglobina en la sang. Es produeix quan el nitrit oxida el ferro de l’hemoglobina per formar metahemoglobina a la sang, la qual cosa fa que l’hemoglobina tingui una capacitat menor de transportar oxigen i aquest no arribi als teixits. Els nitrits lliures que poden reaccionar amb l’hemoglobina provenen sobretot de l’aigua en forma de nitrats. Per aquest motiu, es regula la quantitat màxima de nitrats en aigua en la majoria de països. Es podria pensar que les carns curades estan relacionades amb aquesta malaltia, però en aquests aliments no s’arriba als nivells mínims de nitrits causants de metahemoglobinèmia i els estudis indiquen que els nivells que caldrien haurien de ser molt superiors. A més, alguns estudis han suggerit que els nitrats sols no poden ser responsables d’aquesta malaltia i les carns processades no s’han associat a la metahemoglobinèmia.\nEls microorganismes solen viure en ecosistemes complexos on han d’interactuar amb altres poblacions de microorganismes i competir per l’espai i els nutrients per sobreviure. Una de les estratègies més habituals per defensar el seu nínxol és l’amensalisme, el qual consisteix a modificar el medi ambient amb l’alliberament de substàncies antimicrobianes que inhibeixen el creixement o maten els microorganismes competidors. Aquestes substàncies poden ser subproductes de la seva activitat metabòlica normal, com seria el cas dels àcids orgànics o del peròxid d’hidrogen, o bé substàncies més específiques, com les bacteriocines, destinades a combatre altres microorganismes.\nHi ha empreses alimentàries que utilitzen els microorganismes per produir substàncies que s’utilitzaran com a conservants. Els més habituals són els bacteris acidolàctics, els quals se sap que són segurs perquè s’han utilitzat al llarg de la història per elaborar aliments fermentats. Un cop el microorganisme ha produït la substància antimicrobiana, s’inactiva per calor i la substància se separa i s’afegeix a l’aliment.\nLes bacteriocines són molt interessants per la indústria alimentària, ja que la seva aplicació pot reduir l’ús de conservants sintètics i/o la intensitat del tractament tèrmic durant la producció d’aliments. El mode d’acció de les bacteriocines consisteix a destruir l’estructura de la bicapa lipídica de la membrana cel·lular del microorganisme, el que causa la pèrdua d’alguns continguts citoplasmàtics. Els ingredients i els additius, el pH, la temperatura i el procés tecnològic de l’aliment poden influir en l’estabilitat i l’activitat de les bacteriocines afegides.\nEls microorganismes més utilitzats per la producció de bacteriocines són els bacteris acidolàctics, en concret Lactococcus, Lactobacillus, Leuconostoc, Streptococcus i Pediococcus. Alguns exemples de bacteriocines són la nisina, la lacticina, la mersacidina, la pediocina, l’enterocina, entre d’altres.\nLa nisina és l’única bacteriocina acceptada com a conservant i està inclosa a la llista d’additius de la Unió Europea amb el número E-234. Es pot utilitzar en productes com formatges, carns, productes en llauna, llet pasteuritzada i esterilitzada, begudes i postres de llet que inclouen farines, sucre i cremes per allargar la vida útil i per protegir-los del desenvolupament de microorganismes patògens.\nLa natamicina està homologada com un bioconservant antifúngic d’ampli espectre per a aliments i begudes i es troba inclosa a la llista d’additius de la Unió Europea amb el número E-235. La molècula s’uneix irreversiblement a la membrana cel·lular dels fongs a causa de la seva alta afinitat per l’ergosterol provocant la lisi cel·lular.\n↑ 47,0 47,1 47,2 47,3 «Evolución de las sales nitrificantes en el proceso de elaboración y conservación de las salchichas tipo Frankfurt.».\n↑ 62,0 62,1 62,2 62,3 62,4 Galvez, Antonio; Grande Burgos, María José; Lucas López, Rosario; Pérez Pulido, Rubén. Food Biopreservation. New York, NY: Springer New York, 2014. DOI 10.1007/978-1-4939-2029-7. ISBN 978-1-4939-2028-0.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Conservant&oldid=23683219»\nDarrera modificació: 29 maig 2020 a les 19:36


Ja me n'he cansat de la gent que tinc apalancada a "amics" i no interactua, No comenta, no saluda, no felicita i hagi de ser jo, qui es mogui, qui feliciti, qui saludi.\nHe fet un petit intent, n'he eliminat uns quants, si hi ha més gent que no li interessi estar d'amic, que ho digui. El puc eliminar jo o simplement, que m'elimini ell.\nCansa, i molt!\nComentaris (9)12-03-2015 13:06:51ANECDOTARI\nCom el títol...\nEl meu taló ha tornat a ser com el títol del blog: Pell de ceba.\nHiperqueratosi. Per augment de pes i més cremetes.\nNo en tenia prou amb la Seborrea que certa persona me la provocava per les ximpleries recurrents que surten de la seva boca d'adolescent....\nD'aquí ve el títol, d'aquí els orígens de flog.\nComentaris (14)25-02-2015 22:21:48ANECDOTARI\nA casa tenim un "Tom" eficaç. Si els Mossos no s'hi veuen amb cor de trobar les rates, els presto el meu gat.\nEl Nóvio és molt eficaç...no sé si sabrà distingir entre uns i altres... Mossos, "gossos", jutges, fiscals i polítics.\nAhir se'n va cruspir un, davant nostre, de ratolí\nComentaris (8)03-01-2015 19:44:18ANECDOTARI\nQui ho havia de dir....!?\nJo no cercava res i ell em va trobar a les palpentes.\nTinc el cor segrestat per una altra persona a qui estimo amb bogeria.\nPerò de moment, tinc xicot.\nEns veiem cada diumenge, a la tarda i xerrem a cor que vols a cor que desitges. Vam començar a veure'ns el 16 de novembre i de moment, som molt bons amics.\nSi res no ho esguerra, aquest cap d'any, el passarem junts.\nComentaris (10)26-12-2014 17:49:14ANECDOTARI\nLladres i "serenus"\nFa molts anys que una veïna amb bona fe, ens dóna roba. Roba de segona mà. Roba que havia estat d'ella o de sa germana, tal com ens solia dir.\nRoba gairebé per estrenar o simplement, per estrenar. Excusa: "La meva germana se la va comprar i ara no li agrada...". Roba cara, deien que se l'havia comprat a una botiga cara de Sabadell Karen.\nUna persona que no surt de casa com ma mare s'ho empassa com qui es pren una pastilla però no tothom és igual. Jo surto, vaig pel centre i veig que la botiga on suposadament "compren" la roba no és per a velles, no és de roba antiga i passada de moda. És roba per a noies altes i cintura estreta, primes. Karen. On tot o gairebé tot és exclusiu, que no tenen el mateix un any per l'altre.\nUn dia em van "donar" una gavardina on les butxaques les tenia al començament de la cuixa. Era una gavardina per una noia molt més alta que jo. Aquí no val a dir, oh com que la va avorrir, ara jo t'ho dono...\nLa germana de la veïna és una mica més alta que jo però insuficient per dur aquella roba.\nConclusió: encara que no ho sembli, aquesta germana o la veïna es dediquen a anar per botigues cares a pispar gènere i després, per desfer-se'n, me'ls dóna a mi com qui se n'ha cansat i ja no els vol portar.\nAra ja no ho fan tant. Ara simplement es creuen que som imbècils, directament. Que portant roba que havia estat seva, passada de moda, nosaltres no li farem escarafalls i li ho agrairem sempre!, perquè malgrat vagin plorant que són pobres, el seu marit havia estat guàrdia municipal i dubto que la seva jubilació sigui de 400 euros perquè en tenen tants per anar a terrasses a prendre's cafès i menjar-se un brioix... Nosaltres encara som més pobres però tenim la dignitat de quan veiem una cosa irregular ja no ens l'empassem. Avui ha vingut amb més roba. Un "drapot" ple de pèls blancs, curts que devia ser del marit, en forma de bufanda, negre amb topus marrons. Ni Càrites l'haurien volgut!!!! I després, un anorac negre més fred que el glaç. "Jo l'havia portat però ara ja no em ve bé...". Jo mai l'havia vista amb aquell anorac. Ella havia estat més grassa que ara i ara ja no li ve bé perquè és més prima. Quina concluisó en treieu?\nLladres elles i, serenus, nosaltres que no ens empassem la seva bola.\nAquest migdia he agafat la bossa amb què ho ha dut i l'he llençada a un contenidor dels Drapaires d'Emaús. La gent que s'ho mereix i no pot comprar-se un últim model els queda Emaús....\nComentaris (18)26-12-2014 17:43:54ANECDOTARI\nNo sé com titular aquest post.\nPerò el vull dedicar algú molt especial que he conegut aquest diumenge.\nNo em pot llegir perquè no hi veu, però si li ho llegeixo estarà d'acord amb mi.\nHi han tòpics que hauríem de desterrar perquè són tòpics.\nEls espanyols els volen arraconar perquè fan lleig. La seva cara, la manera com responen, com parlen. Ma mare, que encara pensa com abans, com el PP de la Cospedal, creu que no haurien de ser visibles a la societat....que fan nosa o diguem-ne, angúnia.\nParlo de les persones amb Síndrome de Down o amb paràlisi cerebral.\nCom he dit en un post anterior, avui he anat a Santa Perpètua. L'autobús que he agafat anava molt ple i el carretó passava just. M'he trobat un noi que no hauria de ser present a la vida autònoma de la nostra civilització, dret a la porta de sortida. Escoltava música. Estava com tothom al món dels sons i de la imaginació... però com a obvietat, ha estat conseqüent: Jo li he endossat un "Va ple!"... i ell ha respost un "I tant!!". Uf, era català! Potser si hagués estat castellà hauria passat de mi... ni idea. Però ha tingut un detall molt bonic. Quan hem baixat a la parada que tocava, tot i que el meu carretó estava buit i per tant jo no ho necessitava, m'ha cedit el pas; s'ha enretirat i primer m'ha fet baixar a mi i, després ell.\nHi han nois amb discapacitats intel·lectuals treballant al Condis que poden passar per persones corrents. I moltes vegades ens trobem amb persones corrents que no arriben a endarrerits intel·lectuals. Abans no rebien educació i se'ls tractava com animals i responien com a feres salvatges. Ara el món que ens movem, a Catalunya, és un oasi de civilitat. Sobretot per qui en vulgui formar part.\nComentaris (1)12-11-2014 21:35:28ANECDOTARI\nPàgines: 123456789101145 <>


Avís sobre les cookies – Residencial Mariazinha by Petit Hotels | Web Oficial | Hostals i pensions a Funchal\nAquest avís sobre les cookies aplica a www.residencialmariazinha.com, que és propietat i està operat per Residencial Mariazinha by Petit Hotels, i descriu com fem servir les dades personals que recopilen les cookies i altres eines, com ara els píxels, (en endavant "Cookies") al nostre web www.residencialmariazinha.com (en endavant "Web").\nSi en el teu cas vols que es deixin de fer servir Cookies amb les finalitzats que es descriuen aquí i no trobes cap opció per donar-te de baixa directament (com per exemple, a la configuració del navegador), posa't en contacte amb book.mariazinha@petit-hotels.com .\nSi tens cap pregunta o queixa sobre com processem les teves dades personals o vols exercir algun dels drets que es descriuen en aquest avís, pots posar-te en contacte amb nosaltres a: book.mariazinha@petit-hotels.com . També pots posar-te en contacte amb l'autoritat de protecció de dades local.


marfanta.com: Macrooperació de la Guàrdia Civil contra el tràfic de drogues a l'Ametlla de Mar\nMacrooperació de la Guàrdia Civil contra el tràfic de drogues a l'Ametlla de Mar\nL'AMETLLA DE MAR (Baix Ebre).- La Guàrdia Civil porta a terme aquest divendres una operació contra el tràfic de drogues a l'Ametlla de Mar. Des de primera hora del matí, un total de 90 agents estan efectuant diverses entrades i registres simultanis en sis domicilis i dos establiments del centre de la localitat. L'operació està ordenada pel jutjat d'instrucció número 1 de Tortosa i ja s'han produït algunes detencions. Segons ha pogut saber l'Agència Catalana de Notícies (ACN), l'organització desarticulada està formada per individus de nacionalitat espanyola i marroquina que pràcticament monopolitzaven la venda al detall d'haixix, cocaïna i marihuana a la zona. Se'ls acusa de pertinença a organització criminal, tràfic de drogues i amenaces.\nLes entrades i registres han tingut lloc en sis domicilis, un locutori i un pub ubicats als carrers Benidorm, Pau, Cova Gran, Cervantes, Lluís Companys i plaça Catalunya, i s'ha comptat amb la participació d'un gos detector de drogues. Efectius del Grup de Reserva de Seguretat d'aquest cos policial també han donat suport al dispositiu, integrat per uns 90 agents. El dispositiu ha començat pels volts de dos quarts de set del matí, i les entrades s'han fet en presència de la secretària judicial. L'organització desmantellada portava a terme una important activitat il·lícita en l'àmbit del tràfic de drogues en aquesta zona del Baix Ebre. Els implicats es dedicaven a vendre droga al detall, sobretot haixix, cocaïna i marihuana.


Cursos trimestrals i monogràfics. dterra art gallery - Associació Ceramistes de Catalunya\nCursos trimestrals i monogràfics. dterra art gallery\nInici » Cursos trimestrals i monogràfics. dterra art gallery\nTrimestral de ceràmica (diferents grups): Curs d’una classe setmanal on et guiaràn en tot el procés experimentant amb les tècniques de modelatge i acabats que ofereix la ceràmica. El seguiment és personalitzat i cadascú segueix el seu propi ritme realitzant el seu projecte. Grup dilluns amb Xènia Bass (10 sessions) del 21 gener al 25 març. Grup dimarts amb Roberta Ferreira (10 sessions) del 22 gener al 26 març. Grup divendres amb Roberta Ferreira (10 sessions) del 23 gener 29 març. Horaris a consultar: http://www.dterra.es/project/ceramica/\nTrimestrals de joieria (diferents grups)\nCurs d’una sessió a la setmana on Laura Jener t’ensenyarà tots els processos per crear les joies al teu gust. No cal experiència, el seguiment es personalitzat segons el teu ritme d’aprenentatge.\nGrups dilluns amb Laura Jener (10 sessions) del 21 gener al 25 març. Grup dimarts amb Blanca Torà (10 sessions) del 22 gener al 26 març. Grup divendres amb Laura Jener (10 sessions) del 23 gener al 27 març. Horaris a consultar: http://www.dterra.es/project/joyeria/\nTrimestral ceràmica infantil. Grup de 5 a 10 anys (10 sessions) 21 gener – 24 març. Dilluns de 17 a 18.30h. Grup d’11 a 16 anys (10 sessions) 24 de gener – 28 març. Dijous de 17:30 a 19h.\nTaller de la cerimóçònia del te. Hiromi Nomoto — (Sessió d’1,5 h.) Dissabte 15 de desembre de 12 a 13.30h. Taller Bingata — Estampació japonesa. Yoko Kataoka — (Sessió de 8h.) Dissabte 19 de desembre de 10h a 14h i de 15.30h a 19.30h Taller Kokedama — Carme Anglès — (Sessió de 1h.) Dissabte 1 de desembre de 12h a 13.00h. Intensiu de Torn (avançat). José Maria Mariscal (Sessió d’11 h)\nDivendres 25 de gener de 16 a 20 h i dissabte 26 de gener de 10 a 13.30 i de\n15. 30 a 19 h.\nCurs Sumi-E Pintura. Anna Maria Llagostera (Sessió de 4h) Dissabte 2 de febrer de les 10h a les 14h. Fundició en sèpia. Davinia Torija (Sessió de 8h) 16 de Febrer de 10 a 14 i de 15.30 a 19.30h Kintsugi. Elisabet Moreno 8 de juny , 8, 9,10 11, 12,13 de juliol.\nTaller Bingata — Estampació japonesa — Yoko Kataoka — (8h)\nDissabte 19 de gener de 10h a 14h i de 15.30h a 19.30h\nIntensiu de Torn (avançat) — José María Mariscal — (11h)\nDivendres 25 de gener de 16 a 20.00 i dissabte 26 de gener de 10 a 13.30 i de 15.30 a 19.00.\nFundició en sépia — Davinia Torija —(8h)\n16 de Febrer de 10 a 14 i de 15.30 a 19.30h\nPorcellana de Paper — Rafaela Pareja —\nCurs de joieria amb elements naturals — amb Carlos Silva —\nKintsugi — Elisabet Moreno —\n8 de juny , 8, 9,10 11, 12,13 de juliol.\n+ info: Taller dterra\nAv. Josep Anselm Clavé, 9 – 08172 Sant Cugat del Vallès, Barcelona.\nTel. 936 74 78 07.\nAquests tallers de ceràmica són ideals per aquells qui es volen introduir el magnífic món de…\nESMALTS DE CENDRES – Carmen Ruiz\n4-5-6 DESEMBRE, al taller de Penélope Vallejo Vols aprendre l'origen dels esmalts més ancestrals?…\nCurs de tècniques ceramico gràfiques impartit per Montse Llanas. Transferència / Impressió digital / Fotoceràmica…


LANBERG CABLE UFTP CAT. 6A 305M WIRE CU LSZH GRAY - Smartech.ee\nLANBERG CABLE UFTP CAT. 6A 305M WIRE CU LSZH GRAY\nLIISI Рассрочка от € 6.74 в месяц\nLHV Рассрочка от € 4.87 в месяц\nДлина кабеля 305 m\nРазмер провода AWG 23\nЭкранирующая оболочка кабеля U/FTP\nМатериал оболочки Polyvinyl chloride (PVC)\nЧастота 500 MHz\nЕжемесячный платеж 4.87 €


The Gospel Viu Choir tanca el primer trimestre de l’Associació d’Espectadors | Revista de Ripollet\nPosted on 18 desembre 2014 by Redacció in Cultura // 0 Comments\nConcert anterior de Gospel Viu // RdR\nL’Associació d’Espectadors del Teatre del Mercat Vell aposta per la música gospel en el darrer espectacle del primer trimestre. Ho farà amb el concert de la formació The Gospel Viu Choir, que trepitjarà l’escenari del Teatre Auditori divendres, 19 de desembre. El grup presentarà la seva darrera proposta, més arriscada i innovadora, “Non Stop Gospel”, un espectacle amb una dinàmica molt participativa i amb melodies contemporànies. The Gospel Viu Choir, formació fundada i dirigida per Moisés Sala, oferirà el seu espectacle amb 60 cantants, alguns dels quals ripolletencs; la banda formada per Xavier Dotras (piano), Àlex Carbonell (teclats), Bernat Guàrdia (baix), Francesc Urbanell (guitarra) i Joan Carles Dulsat (bateria); i també el ballarí Samuel Faye. Un equip que farà del gospel una experiència trepidant i inoblidable. Les reserves per aquest espectacle, de fet, ja fa temps que estan esgotades, però les entrades que no es recullin es posaran a la venda a partir de les 20h del mateix divendres.\nL’Associació d’Espectadors presentarà la programació del segon trimestre el 16 de gener amb els Amics de l’Òpera de Girona. En destaquen l’òpera “Assajant Il Trovatore” el 23 de gener i el show“Corbacho 5G” el 20 de març.


Lessar LS-H07KLA2/LU-H07KLA2: купить в России. Цена Lessar LS-H07KLA2/LU-H07KLA2 – Sravni.com\nLessar LS-H07KLA2/LU-H07KLA2 цены в России\n18 800 руб. 1 предложение\nКупить Lessar LS-H07KLA2/LU-H07KLA2 в России\nМодели Lessar Lessar LS-HE24BMA2/LU-HE24UMA2 | Lessar LS-HE36BMA4/LU-HE36UMA4 | Lessar LS-HE48BMA4/LU-HE48UMA4 | Lessar LS-HE55BMA4/LU-HE55UMA4 | Lessar LS-HE09KNA2A/LU-HE09KNA2A | Lessar LS-HE48DMA4/LU-HE48UMA4 | Lessar LS-HE18DMA2/LU-HE18UMA2 | Lessar LS-HE48TMA4/LU-HE48UMA4 | Lessar LS/LU-H48SIA4 | Lessar LS-HE18TMA2/LU-HE18UMA2 | Lessar LS-HE55DMA4/LU-HE55UMA4 | Lessar LS/LU-H55SIA4 | Lessar LS-HE12BCMA2/LU-HE12UMA2 | Lessar LS-HE24DMA2/LU-HE24UMA2 | Lessar LS-HE55TMA4/LU-HE55UMA4 | Lessar LS/LU-H24SIA2 | Lessar LS-HE24TMA2/LU-HE24UMA2 | Lessar LS-HE36DMA4/LU-HE36UMA4 | Lessar LS-HE12DMA2/LU-HE12UMA2 | Lessar LS-HE36TMA4/LU-HE36UMA4 | Lessar LS-HE12KLA2A/LU-HE12KLA2A | Lessar LSF-1400DD22H | Lessar LS-HE18KLA2A/LU-HE18KLA2A | Lessar LSF-2200DD22H | Lessar LSF-1800DD22H | Lessar LS-HE24KLA2A/LU-HE24KLA2A | Lessar LS-HE12KNA2A/LU-HE12KNA2A | Lessar LS-HE09KLA2A/LU-HE09KLA2A | Lessar LSF-1000DD22H | Lessar LSF-1600DD22H | Lessar LS/LU-H76DIA4 | Lessar LSF-1200DD22H | Lessar LSM-H71KHA2 | Lessar LS-HE18KLA2/LU-HE18KLA2 | Lessar LS-HE18BCMA2/LU-HE18UMA2/LZ-BEB23 | Lessar LSM-H36KHA2 | Lessar LS-H12KLA2/LU-H12KLA2 | Lessar LS-H28KKA2A/LU-H28KKA2A | Lessar LS/LU-H24KPA2 | Lessar LS-H07KKA2/LU-H07KKA2 | Lessar LS-H12KKA2A/LU-H12KKA2A | Lessar LS/LU-H09KPA2 | Lessar LS/LU-H96DIA4 | Lessar LS-H18KKA2/LU-H18KKA2 | Lessar LS-H24KLA2A/LU-H24KLA2A | Lessar LS-H09KLA2A/LU-H09KLA2A | Lessar LS/LU-HE09KHA2 | Lessar LSF-800DD22H | Lessar LS-HE12KLA2/LU-HE12KLA2 | Lessar LSM-H45KHA2 | Lessar LS-H09KLA2/LU-H09KLA2 | Lessar LUM-HD280ABR4 | Lessar LS/LU-H28KPA2 | Lessar LSM-H22KHA2 | Lessar LS-H24KLA2/LU-H24KLA2 | Lessar LS-H18KKA2A/LU-H18KKA2A | Lessar LS/LU-H12KPA2 | Lessar LS-H12KKA2/LU-H12KKA2 | Lessar LS-H07KKA2A/LU-H07KKA2A | Lessar LS-H28KKA2/LU-H28KKA2 | Lessar LS-H12KLA2A/LU-H12KLA2A | Lessar LS/LU-HE12KHA2 | Lessar LS-HE09KLA2/LU-HE09KLA2 | Lessar LSM-H56KHA2 | Lessar LS-HE24KLA2/LU-HE24KLA2 | Lessar LUM-HD140ABR4 | Lessar LS-HE18BCMA2/LU-HE18UMA2 | Lessar LS/LU-H36KPA2 | Lessar LSM-H28KHA2 | Lessar LS-H18KLA2/LU-H18KLA2 | Lessar LS-H24KKA2A/LU-H24KKA2A | Lessar LS/LU-H18KPA2 | Lessar LS-H09KKA2/LU-H09KKA2 | Lessar LS-H09KKA2A/LU-H09KKA2A | Lessar LS/LU-H07KPA2 | Lessar LUM-HD840ABR4 | Lessar LS-H24KKA2/LU-H24KKA2 | Lessar LS-H18KLA2A/LU-H18KLA2A | Lessar LS-H07KLA2A/LU-H07KLA2A\nLessar LS - H07KLA2/ LU - H07KLA2\nНайти характеристики и самую низкую цену на Lessar LS-H07KLA2/LU-H07KLA2 – сравнить цены на Кондиционеры Lessar LS-H07KLA2/LU-H07KLA2 в интернет-магазин. Заказать и купить Кондиционеры Лессар LS-H07KLA2/LU-H07KLA2 с доставкой.


45. El vol etimològic (III). Lepidòpters - Diari La Veu\nDiumenge, 22 de gener de 2017 00:00h\nLinné, lepidòpters, Pieris brassicae, Vanessa cardui, Clara Peeters, Joris Hoefnagel, Jacob Hoefnagel, Festina lente.\nUna vegada decidits els noms d’insecte, el d’entomologia i el sufix per classificar els diferents grups en funció de les ales (-pter), ¿com anomenar el subgrup d’insectes que coneixem com “papallones”?\nI he posat entre cometes “papallones” perquè el nom té molta més història de la que ens pensem; una història que tractarem en un proper capítol.\nPerò no avancem ara més del que convé.\nPer englobar les “papallones” Linné podria haver utilitzat l’ètim grec καλλoς, callós, equivalent a “bell” i formar un grup taxonòmic que vinguera a dir “les de les ales belles”, Cal·liptera o Cal·loptera. Però no ho va fer.\nI la raó és que davant la idea amplament compartida que totes les “papallones” són insectes vistosos, de colors vius i brillants i fàcilment identificables, la majoria no són així. I no tan sols això, sinó que la major part de les “papallones” són poc conegudes a causa dels hàbits crepusculars o nocturns.\nAixí les coses, una opció nominal al·lusiva a la bellesa de les ales hauria distorsionat la realitat perquè el nom hauria d’englobar totes les “papallones” i no tan sols les d’ales encisadorament atractives.\nFinalment, la balança es va decantar per anomenar el grup en funció de la característica més comuna, que les ales estan cobertes d’escames -en grec λƐπιϛ-λƐπιðοϛ, lepis-lepidos-, que impregnen els dits si se les agafa entre ells.\nEn la fotografia que ve a continuació, el meu fill Jaume mostra (junt al seu cosí Quico Lloret Campos -ara biòleg-, i ja fa uns trenta anys d’açò) una blanqueta de col, un exemplar femella de Pieris brassicae amb els característics dos punts negres a les ales. Moments després comprovaven el polsim que deixaven entre els dits les ales d’aquesta papallona tan comuna l’eruga de la qual devora les fulles de les cols.\nEl meu fill Jaume, Quico Lloret (ara biòleg) i una Pieris brassicae.\nTornant al nom de la família que agrupa les “papallones”, Linné va optar per la solució basada en les escates alars i va anomenar el grup amb la forma neutra plural corresponent, Lepidoptera, lepidòpters.\nUNES ALTRES PROPOSTES\nTot i això el nom de Lepidoptera no va ser del gust de molts zoòlegs posteriors, que van fer propostes que no deixen de ser interessants en el sentit que ajuden a entendre la morfologia o la forma d’alimentació d’aquestes insectes:\n- Farinacea o Farinosa (1767), “coberts de farina”, pel polsim que desprenen quan els agafem amb els dits.\n- Glossatta (1775), del grec glossa, “llengua” en al·lusió a la llargària de l’espiritrompa o llengua enrotllada en espiral.\n- Glossostomata (1815), amb el mateix significat que l’anterior però amb l’afegit stoma, “boca”; “boca amb llengua “, doncs.\n- Micrognatha (1850), dels mots grecs mikro, petit, i gnathos, “mandíbula”; “de mandíbula petita”.\n- Sorbentia (1889), perquè l’espiritrompa és succionadora.\nAl final, però, triomfà el primer nom, el de Linné, i així ens ha quedat.\nEn conseqüència, la part de l’entomologia que estudia les “papallones” o lepidòpters s’anomena lepidopterologia.\nTot i que ara hi ha propostes taxonòmiques per subdividir els lepidòpters més complexes i elaborades que les que comentaré, tradicionalment s’han subdividit les “papallones” en dos grups els noms dels quals són molt apropiats a efectes divulgatius: amb les papallones diürnes es va fer el grup de Ropalòcers, i amb les nocturnes el d’Heteròcers.\nI no és una divisió arbitrària amb un factor diferenciador com és dia/nit sinó plena de sentit i en la que paga la pena detindre’s-hi.\nPerò, d’això, ja en parlarem la propera setmana.\nUNA PETICIÓ D’AJUDA\nFa poc he estat a Madrid per visitar l’exposició dedicada a la pintora flamenca Clara Peeters (Anvers, 1594 - c. 1657), especialitzada en natures mortes.\nEl catàleg, magníficament il·lustrat i amb comentaris ben assenyats sobre les pintures, inclou també alguns gravats i pintures d’autors de l’època.\nUn gravat em van cridar l’atenció per la profusió d’insectes. Els autors n’eren Joris (1542-1601) i Jacob (1575-1630) Hoefnagel, pare i fill respectivament.\nA través d’internet he accedit a alguns més dels seus gravats i m’he quedat meravellat per l’abundància i detallisme dels insectes que dibuixaven. Ambdós havien sigut acollits per aquell gran mecenes de les arts i les ciències que va ser l’emperador Rodolf II del Sacre Imperi Romano Germànic, nét del Carles V i protector, també, de Kepler, Arcimboldo i tants altres. L’emperador va posar a disposició dels dos gravadors flamencs el magnífic gabinet de curiositats que posseïa. Un gabinet ple dels tresors zoològics que tan detalladament van dibuixar el pare i el fill, tot sumant-se a allò que seria l’inici de la il·lustració científica, molt sovint relacionada amb les natures mortes.\nUn dels gravats m’ha cridat l’atenció en particular.\nEn ell apareix una papallona que em sembla la migradora dels cardsVanessa cardui, de la qual n’hem parlat un poc ¿n’esteu d’acord, per comparació amb la fotografia que ve a continuació?\nIMATGE 2. Festina lente. Gravat de Jacob Hoefnagel.\nIMATGE 3. Vanessa cardui, migradora dels cards.\nLa Vanessa cardui és una papallona excepcional, admirable, que fa unes migracions espectaculars tot volant infatigablement, i a la que li va molt bé el lema del gravat, Festina lente (“Afanya’t lentament”). Altrament, i per deixar encara més clar l’oxímoron del proverbi llatí, en el gravat la veiem muntada sobre el llom, sobre la closca, d’un caragol... que avança en sentit contrari.\nAls peus de tot, una inscripció també en llatí, Deus docuisti me a iuuentute mea et usque nunc pronunciabo mirabilia tua. I, pel mig, tot un munt de plantes i d’animals.\nSí que hi ha coses per parlar-ne, ¿veritat?\nTantes coses que m’agradaria comptar amb la vostra ajuda. Bé directament com a comentari al peu d’aquest article, o bé (sí, ja sé que a alguns de vosaltres no vos agrada comentar en pàgines obertes) a la meua adreça electrònica particular dacligi@gmail.com.\n- ¿Quins animals i plantes identifiqueu al gravat? Si en sabeu el científic, la mar de bé; i en el cas que tinguen un nom “popular”, ¿quin li donarieu, o li’n donen a la vostra comarca?\n- ¿Quina creieu que seria la millor traducció/interpretació del lema inferior? ¿Reconeixeu la font?\n- ¿Sabeu d’uns altres símbols que representen el Festina lente o heu vist objectes o llocs on figure el proverbi?\n- ¿Vos animeu a participar?\nSi algú es llança és possible que uns altres el seguisquen.\nI gràcies als qui ho feu.\nInformació treta d’aquest enllaç\nEl vessant didàctic de la il·lustració de la natura ofereix exemples d’excel·lència en allò que podríem anomenar “Escola d’Anvers” (neerlandés Antwerpen; castellà Amberes) dels segles XVI-XVII. En van haver molts, de pintors notables, sí, i també una dona pintora de notable qualitat, Clara Peeters, sobre la qual hi ha una exposició al Museo del Prado de Madrid fins el 19 de febrer de 2017. Una exposició que paga la pena visitar, i un catàleg que paga la pena comprar, llegir i gaudir.\nLocució que, si fa no fa, equival al refrany “qui va depressa plega tard” o al castellà “vísteme despacio que tengo prisa”.


Votació - Pressupostos participatius 2022 - Sant Quintí de Mediona\nEls veïns i veïnes majors de 16 anys empadronats a Sant Quintí de Mediona poden votar les dues propostes que considerin més interessants i prioritàries dels Pressupostos Participatius en el marc del desenvolupament sostenible de Sant Quintí de Mediona.\nPer aquesta edició de Pressupostos Participatius, l’Ajuntament de Sant Quintí de Mediona destinarà una partida de 30.000 € del pressupost municipal.\nLes 7 propostes han estat presentades per la ciutadania i validades per la comissió tècnica, durant les fases anteriors del projecte.\nLa ciutadania pot votar dues de les propostes viables del 28 de febrer 2022 al 6 de març 2022.\nSelecciona les propostes que ha escollit per votar fent clic al símbol de check en el llistat inferior.\nAutoritza el padró municipal, quan sigui requerit a partir del DNI/NIE/Passaport i la data de naixement\nUna vegada hagis escollit les propostes (quedaran amb la casella marcada en color verd) fes clic al botó vermell de ”VOTA”\nConfirma el teu vot a partir del missatge que apareix en pantalla fent clic a ”Confirmar”\nProjectes per a Votació Pressupostos Participatius Sant Quintí\nSeleccionat Camí sostenible del nucli urbà fins al camí de la Noguera


Viernes, 11 de abril de 2008, a las 22.00 h en el Auditori Josep Carreras de Vila-seca (C/ Frederic Mompou, 1) Raimon -nacido en Xàtiva en 1940- se ha convertido en uno de los símbolos de la música catalana actual. Como poeta y músico ha aportado una voz personal alejado de modas y de los circuitos habituales de la música pop. Ha musicado poemas propios y de otros poetas, pero, sobre todo de Salvador Espriu y los poetas clásicos catalanes como Ausiàs March, Jordi de Sant Jordi, Joan Roís de Corella y Joan Timoneda.


Kombucha - Komvida - 250 ml\nCodi de barres: 8437017153030 (EAN / EAN-13)\nagua, azúcar de caña ecológica, té ecológico, cultivo de kombucha (simbiosis de microorganismos y levaduras), arándanos, hibisco y fresas ecológicas.\nagua, azúcar de caña, té, cultivo de kombucha (simbiosis de microorganismos y levaduras), arándanos, hibisco y fresas\nhibisco y fresas -> es:hibisco y fresas - labels: en:organic - percent_min: 0 - percent_max: 16.6666666666667\nSucres: 2 / 10 (valor: 2.89, rounded value: 2.89)\n2.89 g Sugars en Quantitat moderada\nEnergy (kcal) 16 kcal +7% 15 kcal 0% 16 kcal -61% 41 kcal\n(16 kcal) +3% 65 kj\n(15 kcal) -4% 70 kj\n(16 kcal) -61% 173 kj\nFat 0,34 g -19% 0,421 g +22% 0,279 g -36% 0,529 g\n- Saturated fat 0,22 g +118% 0,101 g +210% 0,071 g +18% 0,187 g\nCarbohydrates 3,25 g +0% 3,24 g -9% 3,59 g -54% 7,09 g\n- Sugars 2,89 g +19% 2,42 g -6% 3,07 g -49% 5,69 g\nProteins 0,1 g -59% 0,243 g -53% 0,212 g -88% 0,864 g\nSalt 0,013 g -55% 0,029 g -67% 0,039 g -77% 0,056 g\nSodium 0,005 g -55% 0,012 g -67% 0,016 g -77% 0,022 g\nNutrition score - France 5 +5% 4,78 -6% 5,31 -20% 6,22\nNutri-Score C +5% C -6% C -20% C\nProducte afegit 30 de maig de 2019, a les 20:32:48 CEST per elcoco\nÚltima modificació de la pàgina del producte 24 d’agost de 2021, a les 15:34:39 CEST per elenaguidi.\nLa pàgina del producte, també editada per avicent, dotsuke, elcoco.a32a2462a8b78421fcc568a093fa8e0c, kiliweb, musarana, openfoodfacts-contributors, roboto-app, yuka.ZHEwTkZhTW9tZVF4dU1CdTR3djVxOEpYNDdxc2ZWS1BPY285SVE9PQ, yuka.sY2b0xO6T85zoF3NwEKvlh1sS_WCsAv8PQXimRKoxN2fFMbZPfd-8tf6Has, yuka.sY2b0xO6T85zoF3NwEKvlhQbXv33vDPWOD_6vX2Pzfm1PIOwOPst7azwC6s, yuka.sY2b0xO6T85zoF3NwEKvlhRCbfXw8iKdaUbtwkOTmP2FdJz1XOxT0NH-Oqs, yuka.sY2b0xO6T85zoF3NwEKvlkh8etffixb1Mx7vp0Sl2OmpI8TqMMhWs43RM6s, yuka.sY2b0xO6T85zoF3NwEKvlm4dYoTjrQ3PazHnkEDVn_uIILnZT_Nq5bPVa6s, yuka.sY2b0xO6T85zoF3NwEKvlmZVaYL0sAmcHBbUixSCmI6gCLzNSogr46PFMKg, yuka.sY2b0xO6T85zoF3NwEKvlnBXWdzgpz2eEhnjvHOu3dmsE8W1fsxovNnBPag.


Home Una agenda metropolitana per…\nLa transformació de la metròpoli postcovid requereix un intens compromís públic. D’una banda, un marc estructural de polítiques públiques que deixi enrere el paradigma de l’austeritat i incorpori forts components de transició ecosocial. I requereix també, d’altra banda, un gir metropolità, la presència determinant de la metròpoli com a subjecte institucional amb capacitat de desplegar polítiques i d’interactuar en marcs de governança multinivell. Ara no es tracta tant de recuperar sinó de transformar: saber on som, i anar construint la metròpoli postcovid des de noves coordenades. Fruit de la recerca col.lectiva de l’IERMB, que configura la publicació ‘La metròpoli (post) covid: impactes, escenaris i reptes’, ja disponible online, presentem un decàleg d’acció connectat a les evidències sorgides.\nElaborar un Green New Deal Metropolità com a estratègia de reactivació econòmica i de l’ocupació sobre la base d’un nou model productiu vertebrat per inversions públiques en transició verda i digital\nDesenvolupar una estratègia de transició socioecològica metropolitana basada en l’acció climàtica, la millora de la infraestructura verda, l’alimentació sostenible i la gestió de l’aigua com a bé comú\nImplementar el pla metropolità de mobilitat amb perspectiva de gènere, prioritzant les polítiques orientades al canvi modal (mobilitat activa i transport públic), la cohesió territorial i la tarifació inclusiva\nPosar en marxa un pla de barris metropolità com a política estructural per abordar la vulnerabilitat urbana, amb intervencions flexibles i adaptades, i amb processos de coproducció veïnal i comunitària\nDesplegar l’agenda d’habitatge amb múltiples instruments: operador metropolità de lloguer, generació d’habitatge assequible en el parc existent, regla del 30% d’habitatge protegit en sòl urbà, impuls a l’habitatge cooperatiu en cessió d’ús, rehabilitació amb criteris socials i ecològics, ajuts al lloguer\nAprovar un salari mínim metropolità, d’acord al càlcul territorial del cost de la vida per àrees urbanes\nEstablir, com a ingrés complementari a la RGC i a l’IMV, un suport econòmic metropolità de caràcter incondicional sobre la base d’un procés d’harmonització i enfortiment dels ajuts municipals d’urgència. Dotar d’escala metropolitana el Fons 0-16, com a instrument d’acció contra la pobresa infantil severa\nArticular xarxes socioeducatives i de cura en l’àmbit metropolità (escoles bressol, espais familiars i serveis d’atenció domiciliària) com a estratègia vinculada a la igualtat de gènere i el canvi demogràfic\nDefinir un marc metropolità de suport a les pràctiques d’innovació social i a les iniciatives ciutadanes de solidaritat que faci possible dinàmiques de reescalatge, transferència interterritorial i enfortiment en barris d’alta vulnerabilitat (redistribució)\nAquestes noves coordenades estan basades, com dèiem, en l’evidència que ha constatat l’IERMB, de forma col·lectiva, durant la pandèmia. Fa poc més d’un any esclatava l’emergència sanitària de la covid-19 i, de forma immediata, les seves conseqüències socials, ecològiques i econòmiques: efectes profunds i transversals, amb plasmacions diverses en el territori. La relació entre pandèmies i ciutats és històrica, però les metròpolis del segle XXI no havien rebut un ventall comparable d’impactes. Bé, veníem de la gran recessió i els teixits socials i urbans no s’havien recuperat encara del tot d’una crisi intensa i d’una austeritat injusta. Plou, doncs, sobre mullat. En els paràgrafs següents, recollim les principals dades de l’escenari postcovid.\nEn clau social, l’onada més potent de la pandèmia esclata en forma de pobresa: la població en risc ha augmentat d’un 20% a l’àrea metropolitana. Quan la pobresa mostra la distribució d’impactes entre diferents perfils, observem unes pautes d’alta focalització: efectes molt intensos sobre les classes treballadores, infants, població jove i persones migrants. La crisi de la covid-19 fragmenta i polaritza encara més el teixit social de la metròpoli. La pandèmia ha contribuït també a fer més visible la plasmació territorial de la desigualtat. A l’àrea metropolitana de Barcelona la vulnerabilitat urbana presenta un triple patró de persistència (es cronifiquen els àmbits de pobresa), concentració (focalització en l’espai) i complexitat (amb diferents articulacions entre els vessants social i residencial). Des de fa dècades, l’exclusió es focalitza amb intensitat als eixos del Besòs i el Llobregat, afectant àmplies àrees transmunicipals configurades sobre una lògica clarament metropolitana, però amb fort impacte també en determinats municipis.\nEl confinament ha evidenciat amb força les fractures quotidianes que travessen l’espai de les llars: desigualtats en les pròpies condicions d’habitabilitat, en les relacions de gènere vinculades als temps de cura, en la dimensió digital connectada a l’educació… El 90% de la població metropolitana conviu en blocs de pisos, fet que emmarca la tipologia i condicions de les llars, i la dinàmica de relacions veïnals. La pandèmia va suposar també en molts casos una redescoberta del veïnat, un enfortiment de les relacions i la solidaritat comunitària. La realitat és però complexa. I han crescut també les experiències de solitud. La situació d’aquelles persones que, tot i viure en entorns de densitat, expressen una absència no volguda de relacions quotidianes, i el fet de no poder comptar amb amics o familiars en cas de necessitat. Una solitud que afecta sobretot les persones més vulnerables en l’àmbit de la salut, les llars unipersonals, i aquelles formades per persones d’edat més avançada.\nEn l’àmbit de l’habitatge, al llarg dels anys de reactivació econòmica previs a la pandèmia, la bombolla immobiliària es va traslladar de les hipoteques al lloguer. Un escenari marcat per la feble evolució dels salaris en un marc de creixent precarietat, i l’extrema debilitat de les polítiques d’habitatge va implicar un deteriorament creixent de la capacitat de les llars per a cobrir les despeses bàsiques d’habitatge. La pandèmia ha aguditzat la situació. L’habitatge es consolida en el nucli dels riscos d’exclusió social a la metròpoli, de forma més intensa per a les persones que viuen en règim de lloguer. El percentatge de llogateres i llogaters que està patint sobrecàrrega de despeses d’habitatge segueix creixent. Durant els últims mesos, tot sembla indicar que s’ha obert una fase d’ajustament a la baixa, amb reduccions dels preus d’oferta i contractual. El preu mitjà, tanmateix, se situa encara molt per sobre del de demanda al conjunt de la metròpoli.\nLa pandèmia ha visualitzat l’elevada vulnerabilitat dels col·lectius en les etapes més fràgils del cicle de vida, i l’enorme fragilitat dels dispositius de cures. La Covid-19 ha fracturat també la realitat metropolitana pels dos pols del curs vital. Les persones d’edat més avançada ha patit intensament l’emergència sanitària i la mercantilització dels serveis residencials. Infants i joves han vist agreujada la seva relativa desprotecció. Els impactes sobre aquests grups socials, alhora, han estat internament desiguals i segregats.\nLa pandèmia ha alterat de forma substancial algunes dinàmiques de mobilitat. El confinament i el ventall de restriccions van implicar una reducció inèdita de fluxos, i un conjunt també sense precedents d’impactes positius sobre els principals indicadors ambientals. L’escenari, tanmateix, va expressar amb força les pautes de segregació socioeconòmica en l’espai: a les zones benestants, el teletreball provocava la caiguda dels patrons preexistents d’hipermobilitat en vehicle privat; als barris de rendes baixes, l’ocupació en serveis essencials de caràcter presencial (cadena alimentària, cures…) mantenia un ús relatiu molt més elevat del transport públic. Més enllà dels efectes inicials, la disrupció que ha suposat la covid-19 construeix un joc d’oportunitats i amenaces per al necessari procés de canvi a partir de l’actual model de mobilitat urbana i metropolitana. En el vessant de les oportunitats, l’escenari de reducció ajuda a situar en l’agenda una transició cap a la mobilitat sostenible amb dos pilars: d’una banda, el canvi cap a modes actius, públics, col.lectius i no contaminants; d’altra banda -molt rellevant- el decreixement dels nivells actuals de mobilitat, amb la posada en valor de criteris de proximitat i accessibilitat.\nLa Covid-19 ha incrementat la consciència de formar part d’un món globalitzat. Les pandèmies víriques –relacionades amb la progressiva destrucció de la biodiversitat- i els impactes del canvi climàtic han deixat de ser una ficció i poden esdevenir fenòmens cada cop més habituals i severs. Les metròpolis han d’enfortir la seva resiliència a aquestes noves amenaces. Un dels vectors de resposta passa per la infraestructura verda, per l’ampliació i millora integral de parcs i espais oberts incorporant criteris de salut i benestar en la seva planificació i gestió. Els espais oberts metropolitans han estat un actiu rellevant per pal·liar els efectes negatius de la pandèmia. S’han incrementat les visites, s’han enriquit les pautes d’ús i s’ha diversificat el seu ventall funcional (retrobament, convivència, lleure, esport, producció d’aliments…). En aquest nou escenari, els espais i parcs urbans han contribuit a millorar el conjunt de determinants ambientals de la salut i, en conseqüència, el benestar físic, emocional i mental de la ciutadania.\nAccedeix a la publicació “La metròpoli (post) covid: impactes, escenaris i reptes” per consultar els efectes de la pandèmia i els reptes i propostes de futur


El pòquer de candidats de Junts per Tarragona de cara a les eleccions al Parlament\nDes de l'entorn del president del Port asseguren que «el seu compromís està amb el Port» | Àngel Ullate\nJosep Maria Cruset, a la travessa com a número 1 de Junts per Tarragona de cara a les pròximes eleccions\nEl congrés fundacional de la formació es durà a terme el 3 d'octubre\nRedacció 25/09/2020 11:47h\nEl dissabte 3 d'octubre Junts per Catalunya durà a terme el congrés fundacional de la formació del president Carles Puigdemont. Junts aprovarà les ponències d'organització, política i estratègica i, un cop aprovades, iniciaria l'organització territorial. Tot plegat per arribar a les eleccions al Parlament de Catalunya en les millors condicions possibles.\nUn cop estigui convocada la cita amb les urnes, Junts triarà els seus candidats territorials a través d'un procés de primàries. Queda molt, doncs, per saber qui serà el cap de llista definitiu de Junts a la demarcació de Tarragona però les travesses ja estan obertes i el pòquer de candidats que podria tenir la formació de Puigdemont a les comarques tarragonines és el següent: el president del Port de Tarragona, Josep Maria Cruset; els diputats Eusebi Campdepadrós i Teresa Pallarès; i l'alcalde de Montblanc. Pep Andreu. Campdepadrós i la reusenca Pallarès estan passant per moments difícils en l'àmbit personal però tots dos compten amb una bona valoració per part de les bases de Junts a Tarragona.\n«El seu compromís està amb el Port»\nFonts de l'entorn del president del Port consultades per aquest mitjà han apuntat que el compromís del riudomenc Josep Maria Cruset «està amb el Port i els reptes de futur i les inversions que han de posicionar-lo entre els més competitius de la mediterrània». Tanmateix, fonts de Junt han explicat a TarragonaDigital que «no ens estranyaria que acabés sent el candidat. Ara per ara, disposa d'un bon altaveu mediàtic». Un altre nom a tenir en compte a la llista de Tarragona, no per liderar-la, seria el del tarragoní Jordi Sendra. Sendra comptaria amb el suport d'antics companys seus de militància per poder anar en llocs de sortida i tornar a ser diputat al parc de la Ciutadella.\nQualsevol dels noms que es podrien estar analitzant de cara a la tria del cap de llista podria comportar el trasllat del diputat Albert Batet, antic alcalde de Valls i anterior candidat per Tarragona, a les llistes de Barcelona. De fet, fonts consultades per aquest mitjà han apuntat que Batet «estaria en posicions de sortida però a la candidatura de Barcelona».\nCrisi PDECAT: Segueix l'onada de dimissions, ara en un altre poble de TGN\nAlbert Batet Josep Andreu Parlament de Catalunya JuntsxTarragona


Acta 13 de Juny, Dilluns (Assemblea) | Acampada Despí\nActa 13 de Juny, Dilluns (Assemblea)\n13 de juny, 21h\nEs decideix la continuïtat de l’acampada.\nEs comenta que en cas que l’acampada segueixi s’han de respectar les normes de convivència, millorar en general.\nEs demana que la gent que acampa sigui la que parli per dir si estan cremats o cansats de quedar-se a dormir.\nHi ha hagut conflictes amb gent externa a l’acampada que han arribat amb alguna actitud inadequada. Algú que manté una actitud en contra de les normes, no s’ha de quedar a l’acampada.\nTambé s’opina que l’acampada hauria de durar fins que sabem què volem ser i com treballar-ho.\nEs diu que l’acampada s’aixequi no vol dir que el moviment desaparegui. Durant el dia pot ser un punt d’informació.\nEs comenta que es decideixi el que es decideixi s’ha de replantejar què fem: si seguim cal una comissió de menjar, organització… Si no se segueix: cal una reducció de les carpes, pensar en què ho reconvertim…\nEs demana donar un temps a l’acampada i organitzar l’activitat a la plaça implicant-nos.\nS’informa que les carpes i lones que es van deixar, s’han de tornar en breu.\nSe sotmet a votació si l’acampada es marca com a dia límit per a no dormir-hi el diumenge.\nEs decideix que al llarg de la setmana i amb el diumenge com a màxim es vagin retirant progressivament les coses de la plaça i s’hi deixi només: 2 taules com a punt de recollida de firmes i com a punt de reunió, lones però no les carpes i el menjar. Les assemblees i comissions es continuen fent a les 20.30 a l’Ermita, queda pendent decidir si cada dia es fan assemblees generals o s’alternen amb treball per comissions, però a la mateixa hora perquè s’hi pugui afegir gent. Caldrà buscar un lloc per deixar material i muntar-ho i desmuntar-ho cada dia.\nInvertir esforços quan quedem alliberats de l’acampada en fer difusió del moviment pel carrer.\nEs decideix que demà es tracti a l’assemblea d’intercomissions, a les 19h, com funciona una assemblea i els diferents nivells de participació. A l’assemblea general de les 20.30h es tractarà el tema del moviment en si i les accions que s’han de dur a terme aquesta setmana.\nCada assemblea ha de tenir un equip de moderació de tres persones amb tres rols diferents: dinamitzar, donar torns de paraula i agafar acta.


El pasado mes de enero la Guardia Civil de TrÃ¡fico puso a disposiciÃ³n judicial a 270 conductores - Portal de Xàtiva\nEl pasado mes de enero la Guardia Civil de TrÃ¡fico puso a disposiciÃ³n judicial a 270 conductores\nDurante el pasado mes de enero por las fuerzas de la Guardia Civil de TrÃ¡fico en la Comunidad Valenciana, se puso a disposiciÃ³n judicial como presuntos autores de delitos contra la seguridad vial, a un total de 270 conductores, de los que fue 87 por conducir sin permiso o licencia y 182 por conducir bajo los efectos de bebidas alcohÃ³licas y 1 por exceso de velocidad.\nPor provincias, en la de Valencia se ha actuado contra 35 conductores por carecer de permiso o licencia y 89 por hacerlo bajo los efectos del alcohol. En la de CastellÃ³n, por conducir sin permiso o licencia 11 y por hacerlo bajo los efectos del alcohol 22 y por exceso de velocidad 1, al circular a 193 km/h, en tramo limitado a 90. Finalmente en la provincia de Alicante, 41 por carecer de permiso o licencia y 71 por hacerlo bajo los efectos del alcohol.\nActuaciones relativas a la Seguridad Vial llevadas a cabo por las unidades de TrÃ¡fico en la Comunidad Valenciana\nPublicado el febrero 3, 2011 febrero 3, 2011 Autor Portal de XàtivaCategorías Com. Valenciana, Detenciones, XàtivaEtiquetas Com. Valenciana, conductores, delito, seguridad vial\nAnterior Entrada anterior: Intento de robo en el Mercadona del PolÃgono Industrial de XÃ tiva\nSiguiente Entrada siguiente: ContinÃºan los MonogrÃ¡ficos Idea la prÃ³xima semana en Alzira


– Cinema – ESMALT i BETUM. Memòria cinematogràfica de Catalunya (***) – Filmoteca de Catalunya. |\n– Cinema – ESMALT i BETUM. Memòria cinematogràfica de Catalunya (***) – Filmoteca de Catalunya.\nAprofitant la inauguració de la nova seu de la Filmoteca de Catalunya al barri del Raval, ahir 21/02/2012 (primer dia de programació), ens apropem per tal d’assistir a la inauguració amb un programa especial restringit als abonats.\nLa Filmoteca a partir d’ara te dos sales on es podran veure cinema, la sala gran anomenada Sala Chomón., i la petita Sala Laya.\nEra una promesa que m’havia fet jo mateix…. aprofitar el canvi de seu, molt millor situada al centre de la ciutat, prop de la Rambles i sobretot prop del Metro…. per treure’m el pas de lliure circulació a qualsevol sessió cinematogràfica durant un any natural. El cinema era una part de les aficions culturals que havíem deixat massa de banda, prioritzant per davant el Teatre, la musica, l’òpera….\nEs una opció a mes a mes, força econòmica per gaudir del temps lliure, que segurament molt aviat em veure obligat a “gaudir-ne”. La causa ??? molt senzill…. un maleït ERO que els “representants dels treballadors” ejem..!!! a l’empresa on treballo des de fa 45 anys, han signat sense demanar l’opinió dels propis treballadors….. i que aboca fora del mon laboral als que complirem 60 anys, amb unes condicions penoses, molt pitjors que les condicions del nou pacte laboral que ha aprovat la dreta espanyola del PP….. amb la nova mentalitat de “USAR i TIRAR” (el que s’anomena vulgarment 2×1) … l’empresa veu mes rentable contractar 2 joves al mateix preu que li costa un “iaio” , prescindint dels treballadors antics amb experiència, que creien erròniament que formaven part activa de l’empresa.\nEl programa d’ahir a la Filmoteca era un recull de joies cinematogràfiques realitzades casi totes a Catalunya i seleccionades per la pròpia Filmoteca; a mes a mes en molts passatges de les filmacions varen tenir la sort de gaudir de musica en directe interpretada al piano per el mestre JOAN PINEDA, per aquesta ocasió única..\n1 – Symphonies bizarre(***), (França 1.909 – 5’) de Segundo de Chomón. – La col·lecció de Segundo Chomón es una de les grans joies de la Filmoteca de Catalunya. Es un petit tast de la màgia primitiva dels primers trucatges en el cine.\nPer aquesta raó la sala gran de la Filmoteca l’han anomenat Sala Chomón.\nSegundo Victor Aurelio de Chomón y Ruiz (Terol, 1871 – París, 1929) tècnic fotogràfic, inventor d’efectes especials cinematogràfics, cameràman, pintor, productor i director de cinema va ser un dels pioners més destacats dels primers anys del setè art.\n2 – Laya Films – Espanya al dia. Edició especial (***) – (Catalunya 1937 – 13’) – Laya Films va ser la productora cinematogràfica de la Generalitat Republicana. Aquest noticiari es un testimoni d’aquella època en plena guerra civil espanyola, amb escenes històriques que tothom deuria veure.\nPer aquesta raó la sala petita de la Filmoteca l’han anomenat Sala Laya.\n3 – Esmalt i Betum. Memòria cinematogràfica de Catalunya (***) – (Catalunya 2011 – 60’) Un recull d’imatges emblemàtiques del patrimoni fílmic català en un muntatge realitzat per el propi equip de la Filmoteca de Catalunya, a partir de mes de 150 escenes pel·lícules, documentals i filmacions reals. El film comença amb una escena que dona nom a la producció, on es veu com reciclaven fa una anys el material dels fotogrames de les pel·lícules antigues… ni mes ni menys que en pasta que servia posteriorment per esmalt d’ungles de dones o betum per les sabates.\nUn bon començament per donar el primer pas en aquesta nova seu, que de bon segur tindrà molta mes acceptació per els barcelonins, i que a mes a mes servirà per revalorar la part sud del barri del Raval, a on fins ara molts ciutadans ni s’apropaven per por. Crec que passarà quelcom semblant a la transformació de la part nord del barri, amb l’instal·lació del CCCB o el MACBA.\nUs recomano redescobrir la Filmoteca de Catalunya, un servei al nostre abast a preu quasi simbòlic per veure i revisar cinema de qualitat, independentment de les modes de cada moment.\nEl preu per sessió es de 4 euros, però es pot tenir una reducció d’un 50% (2 euros) a traves d’abonaments, carnet de biblioteca i altres mitjans que fan de fet que el preu per quasi tothom sigui de 2 euros.\nUs deixo el link de la Filmoteca per si voleu mes informació.\nAquesta entrada s'ha publicat en Cinema el 22 de febrer de 2012 per Miquel Gascon.\n← – Voltar per la literatura – Vint-i-quatre hores en la vida d’una dona – Cinema – VINCERE (****) – Filmoteca de Catalunya →\n2 pensaments a “– Cinema – ESMALT i BETUM. Memòria cinematogràfica de Catalunya (***) – Filmoteca de Catalunya.”\nMontserrat Fdez. Costa 24 de febrer de 2012 a les 3:32\nDesprés de tants anys… agafa’t-ho bé! Intenteu gaudir d’aquest “temps lliure” que et ve imposat, però que si el saps gestionar bé pot ser molt profitós.\nÉs el que nosaltres intentem fer. La vida és massa curta davant de tantes ofertes que ens fa!\nMiquel Gascon 25 de febrer de 2012 a les 11:51\nEncara no tinc el” temps lliure” que tan desitjaria, encara que no amb les condicions d’un ERO forçat per el que s’anomenen sindicats en “defensa dels treballadors” i l’únic a que aspiren es salvar-se ells mateixos.\nQuant arribi i molt em temo serà aviat, ja que a Juliol passo a ser de la tercera edat… 60 anys !!!!…. llavors intentaré agafar-m’ho el millor possible… no em penso avorrir… ja em coneixeu.\nUna abraçada Montes i gracies per el vostre recolzament


Bases Concurs Fotografia Fira 2019\nFeu una foto i pengeu-la amb l’etiqueta #SalaFira19 per participar al concurs que es regirà amb les bases següents:\n1. Les imatges han de correspondre a algun cotxe de l’stand d’Auto Taller Sala d’enguany, col·locat de dissabte 9 de novembre al diumenge 10 de novembre al costat de la plaça Caterina Albert (Estació d’autobusos), tot i que es poden presentar fins el 17 de novembre.\n2. Per participar al concurs s’haurà de tenir un compte públic a Instagram o Facebook seguint a @autotallersala respectant les condicions d’aquesta xarxa i penjar la fotografia amb l’etiqueta #SalaFira19.\n3. Cada participant podrà presentar tantes fotos com vulgui\n4. El jurat serà designat per Auto Taller Sala i estarà format per membres de l’equip humà d’aquesta mateixa empresa.\n5. Els premis seran els següents (per determinar, en breu ho trobareu en aquest espai)\n6. El/la guanyador/a podrà contactar amb Auto Taller Sala (telèfon 973 620 132 / email albert@autotallersala.com) per concretar la recollida del premi.\n7. Els drets de les imatges presentades seran sempre propietat de l’autor en copropietat amb Instagram o Facebook (tal com marquen les condicions d’ús d’aquestes xarxes socials)\n8. En aplicació del nou reglament europeu de protecció de dades (RGPD), els participants accepten les normes de privacitat d’Instagram i Facebook en penjar les seves fotos en aquesta xarxa social; pel que fa a la seva publicació a les xarxes i pàgina web d’Auto Taller Sala, caldrà que el/la guanyador/a autoritzi a l’empresa a fer-ho.\n9. La participació al concurs comporta l’acceptació plena de les bases i el dictamen del jurat, així com l’autorització per divulgar públicament totes les fotografies pels canals de comunicació d’Auto Taller Sala, en el benentès que serà d’aplicació allò previst al punt 8è d’aquestes bases.\n10. El veredicte el jurat és inapel·lable.


Traces. Catalogue 2,607 records found 2568 - 2577 jump to record: Search took 0.01 seconds.\n'La Llumanera': Nova York sense Jet Lag / Bover i Font, August\nCultura. Barcelona, III Època, Núm. 15 (1988, Juny), p. 11-13\nLes Etapes de la revista 'L'Avenç' / Capdevila, Maria ; Illa i Munné, M. Carme\nDescripció tècnica de les diverses etapes de L'Avenç. De cada etapa s'indiquen els redactors, els traductors i els il·lustradors.\nL'Avenç. Barcelona, núm. 125 (1989, Abril), p. 58-59\nTraces. Catalogue : 2,607 records found 2568 - 2577 jump to record:


Els poemes d?aquest llibre van ser escrits entre el 2013 i el 2019, a Barcelona i a l?Havana i tots són inèdits, llevat d?"El gelós", "Pare","Vigília", "Aparició" i "Ira", que van sortir publicats en el número 112 de la revista Reduccions. El llibre parla de coses ben diferents. Té sis apartats (Particulars, Vicis, Postals de l?Hav...\nColección La Suda #226\nEls poemes d?aquest llibre van ser escrits entre el 2013 i el 2019, a Barcelona i a l?Havana i tots són inèdits, llevat d?"El gelós", "Pare","Vigília", "Aparició" i "Ira", que van sortir publicats en el número 112 de la revista Reduccions.\nEl llibre parla de coses ben diferents. Té sis apartats (Particulars, Vicis, Postals de l?Havana ) i els assumptes són variats, i també els tons, amb poemes més greus, uns altres d?irònics, i de més juganers i acolorits cap al final. S?anomena així, Dies hàbils, perquè diria que són poemes escrits per algú que ha trobat un lloc al món (coneix la seva professió i sap la gent que estima), i es mou amb aquesta habilitat de tenir les coses més o menys clares.\nOriol Prat Altimira (Sant Esteve de Palautordera, 1981) és llicenciat en filologia catalana i actualment viu a Cuba i treballa com a professor de llengua i cultura catalanes a la Universitat de l?Havana. Com a poeta, es va donar a conèixer en publicacions com ara Revista de Catalunya o Reduccions. L?any 2008 va ser guardonat amb el premi de poesia ?Antoni Vilanova? de la Universitat de Barcelona i el 2013 va publicar el seu primer llibre, Metres quadrats.\n35è Premi de Poesia Miquel Martí i Pol


COM VOLEM SER EN 2025? – Turisme CV Magazine\nYou are here: Home1 / Destinacions2 / COM VOLEM SER EN 2025?\nPublicado en 29 de July de 2020\nQuasi res serà igual després de la pandèmia global de la COVID19 i menys en turisme, un dels sectors que major impacte ha patit i que major sensibilitat té a sentiments com la por, la incertesa, la inseguretat…\nTurisme Comunitat Valenciana ha obert un procés de reflexió sobre el camí a seguir a partir d’aquest 2020, un any atípic i difícil que es planteja com un nou inici o almenys una transició cap a una altra manera de fer les coses.\nQuin turisme volem? Com serà el turisme en 5 anys? Amb aquestes preguntes en ment, Turisme CV al costat de les aportacions realitzades pel sector turístic ha elaborat el Pla Estratègic de Turisme 2020-2025 aprovat per Consell Valencià del Turisme el 28 de juliol de 2020 i que té previst mobilitzar 2000 milions d’euros d’inversió.\nDESCARREGA EL PLA ESTRATÈGIC DEL TURISME DE LA CV 2020-2025\nDestinacions, associacions empresarials, sindicats, associacions de consumidors, centres d’investigació i universitats, entitats socials, culturals, de veïns i grups parlamentaris han realitzat més de 40 propostes.\nQUÈ PROPOSA EL PLA ESTRATÈGIC DE TURISME COMUNITAT VALENCIANA 2020-2025\nEl pla, elaborat per l’Invat·tur, planteja unes línies estratègiques i uns programes que les concretaran en el període 2020-2025.\n5 línies estratégiques\nEn elles, s’inclou una línia específica sobre seguretat arran de l’impacte de la COVID19:\nGovernança del turisme, incidint en la col·laboració públic-privada\nVertebració del territori i els destins, que inclou, entre altres, l’adaptació al canvi climàtic i l’economia circular, a més de continuar fomentant la gestió intel·ligent dels espais i destins.\nImpuls de la competitivitat, del capital humà i de la gestió del coneixement, que inclou programes com la formació especialitzada, promoció de la qualitat laboral i vigilància de l’intrusisme.\nMàrqueting turístic, amb programes que promocionen la desestacionalització i l’aposta per la segmentació de mercats, entre altres.\nSeguretat i resiliència turística, que inclou el pla per a reforçar la Comunitat Valenciana com a destí segur i gestionar les possibles crisis. Una línia que ara es refereix a la seguretat sanitària pels riscos de la pandèmia per COVID19 però que s’introdueix en l’estratègia donada la importància del valor “seguretat” per molts motius: ciutadana, alimentària, mig ambiental…\nPlan estrategico de turismo cv 2020 2025 from Invattur\nTemas enlazados | accessibilitat | estratègia turística | estratègia turística | governança col.laborativa | Pla Estratègic de Turisme de la Comunitat Valenciana 2020-2025 | TURISME ACCESSIBLE | turisme intel·ligent |


"Les xiquetes i els xiquets de la guerra" en UP Aiora - Universitat Popular\ndijous, 28 de març del 2019\tActualitat\nLa Universitat Popular de València acull fins al 15 d’abril l’exposició “Los niños -y las niñas- de la guerra cuentan su vida, cuentan su historia” de AGE Asociación Archivo, Guerra y Exilio, en el palauet d’Aiora, seu del centre Aiora de la UPValència. Un acte de ⚖ recuperació de la memòria històrica i de reconeixement a un passat sovint oblidat o menyspreat.\nEs tracta d’una mostra de fotografies que recupera la memòria d’aquell episodi de la història espanyola en que milers de xiquetes i xiquets foren evaquats pel govern de la República a diferents països per a salvar-los de l’atrocitat de la guerra i els bombardejos de les tropes feixistes sobre les poblacions.\nA més de l’exposició, tindrem l’ocasió de conéixer en persona a algunes de les xiquetes i xiquets que foren evacuats a la URSS.\nEl dimecres 27 tenim una cita a les 17 h en #UPAiora : Inauguració de l’exposició “Los niños -y las niñas- de la guerra cuentan su vida, cuentan su historia” | Amb Dolores Cabra (AGE) i Vicenta Alcover (Xiqueta evacuada a la URSS) | Projecció del documental “Huérfanos del olvido” |\n🔘27 març fins al 15 d’abril | Exposició oberta a Palauet d’Aiora de dilluns a dijous| 10 a 13 h i 16 a 20 h | Carrer Sants Just i Pastor, 96 |\n🔘 2 d’abril | 17 h | testimoni de vida del xiquet ecacuat a la URSS Sergio Salueña, de Nules. Debat amb Dolores Cabra (AGE) |\n🔘 15 d’abril | 17 h | Conferència col·loqui amb Amparo Montagud (filla de combatent a França i membre de UNE) i Dolores Cabra | Cloenda de l’exposició |\nA #UPAiora amb AGE Asociación Archivo, Guerra y Exilio.\nDolores Cabra -AGE-, Eva Such -UP- i Vicenta Alcover -xiqueta evacuada-\nNiños de la Guerra (Huérfanos del Olvido - Animación)\n← #8M en els centres de #UPValència\nNuevos talleres de #Coordenades Matrícula abierta! →\nArranca el curs 2021/22 amb classes presencials i aforaments ampliats


El dimecres 12 de desembre de 2018, el Congrés argentí va aprovar un projecte de llei que estableix dues noves àrees marines protegides (MPA). Yaganes, al sud de la Terra del Foc, i Namuncurá-Burdwood Bank II, a l’Atlàntic Sud, sumen un total de 98.000 quilòmetres quadrats de nous oceans protegits, aproximadament la mida d’Hongria. Les MPA són reserves marines protegides que permeten preservar una gran quantitat d’espècies vulnerables i amenaçades.\nEl projecte Pristine Seas de National Geographic Society, en el qual hi participa l’investigador del CEAB Kike Ballesteros, va dirigir una expedició a la regió de Yaganes al febrer de 2018, i al novembre del mateix any va participar en una altra a Namuncurá-Burdwood Bank II, per estudiar i filmar els ecosistemes marins en aquestes àrees. Els resultats van fer evident la necessitat de protegir aquests ecosistemes, per preservar la seva biodiversitat.\nUna nova fita per Pristine Seas, que augmenta encara més el número de quilòmetres quadrats d’oceans protegits arreu del món gràcies a aquest projecte.\nArticle següent Platges i nivell del mar. Rafael Sardá (CEAB-CSIC) al programa “Latituds” del C33


Ofertes al The Palmer House Hilton, Chicago (EUA)\nExperiència dels nostres clients (3.599)\nAquest allotjament va ser un dels establiments més reservats a Chicago durant el 2016!\n17 East Monroe Street, Chicago Loop, Chicago, IL 60603, Estats Units\nAquest barri és una opció fantàstica per als viatgers que els interessa la cultura, passejar pels parcs i l'arquitectura – Comprova la ubicació\nSituació excel·lent! Té un 9,2/10. (Puntuació a partir de 3599 comentaris)\nL'han puntuada els nostres clients després d'allotjar-se al The Palmer House Hilton.\nAssegura't un bon preu al The Palmer House Hilton - els clients que s'hi han allotjat fa poc li han posat un 8,4.\n*9.1* Oficina de Turisme de Chicago - Centre cultural: a només 4 minuts! (321 m a peu)\nUniversitat de DePaul: a només 4 minuts a peu! (276 m)\n*9.2* Borsa de Chicago: a només 6 minuts! (484 m a peu)\n*9.2* Millennium Park: a només 6 minuts! (425 m a peu)\n*9.2* Institut d'Art de Chicago: a només 4 minuts! (299 m a peu)\n*9.0* Biblioteca Pública de Chicago: a només 5 minuts! (396 m a peu)\n*8.3* Frank Lloyd Wright Building Conservancy: a només 5 minuts! (407 m a peu)\n*8.6* Bank of America Theatre: a només 2 minuts! (118 m a peu)\n*9.1* Chicago Symphony Orchestra: a només 4 minuts! (286 m a peu)\n*9.2* La Salle Bank Theatre: a només 2 minuts! (118 m a peu)\n*8.8* Ford Center Theater: a només 6 minuts! (467 m a peu)\nPuntuació a partir de 3.599 comentaris\nMy daughter loved the use of the pool and the gym while I was working I felt comfortable enough with her going as a teenager without me. The facility has restaurants on the lower level as well as shops where she could safely Venture without stepping outside of the property. It's a Hilton property so you expect that you will a safe and comfortable and we were\nThis hotel is large but quiet. The staff was very helpful and friendly. It is the oldest hotel in Chicago and has a beautiful lobby. The location was perfect for what we wanted to do. It is close to 2 subway lines. I would highly recommend it.\nHistorically-accurate Chicago architecture from a long-gone era. The lobby is breathtaking.\nEverything was perfect. Great location for after a show at the Chicago Theater.\nBeautiful architecture, late night room service And restaurant on hotel property.\nOur son graduated from Navy boot camp and we decided to spend two extra nights in Chicago. This hotel blew us away. The lobby ceiling is reminiscent of the Sistine Chapel. The staff was professional and friendly from the minute we arrived until the minute we left. We will be back.\nEverything!!! Not a problem if I tried to find one!!\nThe Monroe Red Line subway station is a 1-minute walk away, providing easy access to Chicago’s top attractions. Navy Pier is 2 miles away from the hotel. Chicago Loop és una opció fantàstica per als viatgers que els interessa la cultura, passejar pels parcs i l'arquitectura.\nEl The Palmer House Hilton treballa amb Booking.com des del 4 de ag. de 2009.\n594 comentaris relacionats\nL'han desat a 1823\nQuan vols allotjar-te al The Palmer House Hilton?\nLa reserva més recent en aquest hotel és del 25 de abr. a les 5:04 des dels Estats Units.\nHabitació Doble amb 2 Llits Dobles - Accés per a Persones de Mobilitat Reduïda i Dutxa Adaptada\n58 hotels com el The Palmer House Hilton s'acaben de reservar al nostre web\n6 raons per triar el The Palmer House Hilton\nInstal·lacions del The Palmer House Hilton\nEl LondonHouse Chicago, Curio Collection by Hilton té una puntuació de 9,3\nMira els 30 millors hotels de Chicago, segons 120.278 opinions d'hotels autèntiques a Booking.com.\nA partir de 3599 comentaris\nTots els enquestats Famílies (642)\nGrups d'amics (549)\nFantàstic: 9+ (1671)\nForça bé: 7 – 9 (1347)\nBé: 5 – 7 (453)\nA 2.245 clients els ha encantat\n"Hot tub and sauna were great after all the walking"\n"The room was big and comfortable, the staff was helpful and friendly, the lobby was beautiful and the location was great."\n"Doormen and bellmen are first rate. Food and beverage options abound."\n"My daughter loved the use of the pool and the gym while I was working I felt comfortable enough with her going as a teenager without me. The facility has restaurants on the lower level as well as shops where she could safely Venture without stepping outside of the property. It's a Hilton property so you expect that you will a safe and comfortable and we were"\n"This hotel is large but quiet. The staff was very helpful and friendly. It is the oldest hotel in Chicago and has a beautiful lobby. The location was perfect for what we wanted to do. It is close to 2 subway lines. I would highly recommend it."\nHem trobat més allotjaments com el The Palmer House Hilton que han agradat a altres viatgers\nDirectly across from Millennium Park and sitting on the iconic Michigan Avenue, Congress Plaza Hotel offers elegance, luxury, and history in the heart of downtown Chicago. 1 persona s'ho està mirant ara mateix\nPuntuació a partir de 6.932 comentaris\nStill looking? Explore other hotels similar to The Palmer House Hilton\nHotels Hilton a Chicago\nÚltims comentaris del The Palmer House Hilton\n눉No es gens còmode. Molt car per un mal servei I instal·lacions péssimes.\nLa cisterna estava espatllada I vàrem avisar a les 12 hores. Desprès de\ndiscussions interminables vàren venir a les 22 hores (nosaltres en\npijama I sense poder fer ni un pipi) I vàren mig arreglar el tema. Llits\namb matalassos insufribles. Poc espai. Segur que us feu una idea


NanoBioMaterials | Taylor & Francis Group\neBook ISBN 9781351138659\nKeywordsDrug Delivery, SLNs, Tissue Engineering, SPIONs, Oral Administration\nSingh, B. (Ed.). (2018). NanoBioMaterials. Boca Raton: CRC Press, https://doi.org/10.1201/9781351138666\nApplications of Nanostructured Biomaterials\nByShweta Sharma, Ankush Parmar, Surinder Kumar Mehta\nNanocoutured Metallic Biomaterials and Surface Functionalization of Titanium-Based Alloys for Medical Applications\nByJalal Azadmanjiri, Wai Hong Wong, Jagat R. Kanwar, Christopher C. Berndt, James Wang, Vijay K. Srivastava, Ajay Kapoor\nGraphene-Polymer Nanocomposites for Biomedical Applications\nByDuo Wu, Mohammad Ramezani, Minna Hakkarainen\nLipid-Based Nanocarriers in Lymphatic Transport of Drugs: Retrospect and Prospects\nByVikas Rana, Sunil Kamboj, Sheshank Sethi\nNanocarriers in Early Diagnosis of Cancer\nByGurpal Singh, Rajneet Kaur Khurana, Atul Jain, Taranvir Kaur, Bhupinder Singh\nDendrimers: Emerging Anti-Infective Nanomedicines\nProduction and Utilization of Nanofibers as Promising Biomaterials\nByYaser Dahman, Valdir Mota, Yan Xuan, Simon Nagy, Sumant Saini, Jasleen Kaur, Bilal Khan\nFibro-Porous Composite Nanobiomaterials for Enhanced Biointegration\nByAndrew T. Wood, Dominique T. Everett, Katelynne J. Herron, Vinoy Thomas\nNanocarrier-Mediated Therapeutic Protein Delivery\nByAkhlesh Kumar Jain, Teenu Sharma, Sunil Kumar Jain\nNanotechnology-Based Prodrug Conjugates for Site-Specific Antineoplastic Therapy\nByNishi Mody, Rajeev Sharma, Surbhi Dubey, Atul Jain, Suresh P. Vyas\nOsteomyelitis: Therapeutic Management using Nanomedicines\nByAshish Ranjan, Teenu Sharma, Atul Jain, Sumant Saini, Shantanu Bandyopadhyay, Shreeniwas Singh, Bhupinder Singh\nNanostructured Lipid Carrier-Mediated Methotrexate Delivery Evokes Transcription Factors to Induce Selective Apoptosis in Rheumatoid Arthritis\nByNaisargee Patel, Rajeev K. Tyagi, Neeraj K. Garg\nSuperparamagnetic Iron Oxide Nanoparticles for Magnetic Hyperthermia Applications\nByYogita Patil-Sen, Vikesh Chhabria\nDevelopment of In-House Nano-Hydroxyapatite Particles for Dental Applications


Salsa de carxofes | Salses\nQui veu a galet amb un llum encès a l'altra ,à, es beu l'enteniment\nSalsa de carxofesReceptes\n6 cors de carxofes\n5 g d'azafrà\n25 cl de maionesa\n5 cl de fumet de peix\nPosem a coure unbs 30 minuts les carxofes amb aigua calenta, sal i vinagre. Quan estiguin cuites s'escorren i es trituren amb azafrà. Tot aquest puré es barreja amb la maionesa i es passa pel sedàs. Ens quedarà una pasta espessa, ho aclarem amb el fumet de peix i es remena bé. Salpebrem i ho calentem al bany maria, pequè es serveix calent