Nancy Messonnier, funcionaria de los CDC, reveló que se está preparando al personal médico de todo el país por si esto sucediera. «Todavía no vemos una propagación aquí en EE.UU., pero es muy posible, incluso probable, que finalmente suceda», aseguró Messonnier.\n«Nuestro objetivo sigue siendo frenar la introducción del virus en EEUU«, añadió, recalcando que esto les brindaría más tiempo para preparar a la sociedad y que se produzca una «posible propagación sostenida».\nTags: Coronavirus, , coronavirus de Wuhan,, CDC,, Centros para el Control y la Prevención de Enfermedades de EEUU,, Centros para el Control y la Prevención de Enfermedades ,


Cursos Com ens parla la Bíblia? online Institut Superior de Ciències Religioses | Emagister\nQuin paper ha de tenir la Bíblia a la classe de re\nQuin paper ha de tenir la Bíblia a la classe de religió? Com l’hem de presentar? Des de quin enfocament? Quines capacitats i competències podem treballar? Com pot contribuir una lectura àmplia de la Bíblia a les capacitats i les competències?\nAl llarg d’aquestes 30 hores que compartirem, intentarem centrar la nostra reflexió en com presentar la Bíblia als nostres alumnes d’Infantil i Primària; com ens parla i què ens aporta avui, en el segle XXI.\nIniciarem aquest camí apassionant d’integrar la Bíblia i els nous llenguatges a la nostra classe d’ERE amb diferents textos que ens poden ajudar en aquesta reflexió conjunta, amb propostes d’activitats d’aula tenint present les noves metodologies.\nEstà orientat a mestres i professors de religió que ja estiguin excercint a les escoles, instituts i centres docents. Així i tot, es pot flexibilitzar l'entrada per altres públics que puguin estar interessats.\nCurs de formació permanent pel professorat de religió. Emetre'm un certificat (Institut Superior de Ciències Religioses i Fundació Escola Cristiana de Catalunya).


Temes d'Avui - Newman i l'educació. Va buscar unificar l'esforç intel·lectual, la disciplina moral i el compromís religiós\nNewman i l'educació. Va buscar unificar l'esforç intel·lectual, la disciplina moral i el compromís religiós\nEl cardenal anglès John Henry Newman va ser canonitzat el diumenge 13 d'octubre pel Papa Francesc a Roma. Nascut a Londres el 1801, el jove John Henry va ser consagrat diaca de l'Església Anglicana. Després d'un intens camí de reflexió i oració, va comprendre que l'Església de Roma era la veritable guardiana dels ensenyaments de Jesucrist i es va convertir a la fe catòlica. En 1847 va ser ordenat sacerdot i va instituir l'Oratori de Sant Felip Neri a Anglaterra. Creat cardenal pel Papa Lleó XIII, va morir en Edgbaston l'11 d'agost de 1890. Una altra data significativa que té a veure amb la seva vida és la del 19 de setembre de 2010, dia en què el papa Benet XVI va presidir la seva beatificació.\nEn la cerimònia de beatificació a Birmingham, Benet XVI va destacar alguns trets de Newman que són especialment actuals.\n«El servei concret al qual va ser cridat el Beat John Henry incloïa l'aplicació entusiasta de la seva intel·ligència i la seva prolífica ploma a moltes de les més urgents "qüestions del dia". Les seves intuïcions sobre la relació entre fe i raó, sobre el lloc vital de la religió revelada en la societat civilitzada, i sobre la necessitat d'una educació acurada i àmplia van ser de gran importància, no sols per a l'Anglaterra victoriana. Avui també continuen inspirant i il·luminant a molts a tot el món».\n«M'agradaria rendir especial homenatge a la seva visió de l'educació, que ha fet tant per formar l'ethos que és la força motriu de les escoles i facultats catòliques actuals. Fermament contrari a qualsevol enfocament reductiu o utilitarista, va buscar aconseguir unes condicions educatives en les quals s'unifiqués l'esforç intel·lectual, la disciplina moral i el compromís religiós. El projecte de fundar una Universitat Catòlica a Irlanda li va brindar l'oportunitat de desenvolupar les seves idees sobre aquest tema, i la col·lecció de discursos que va publicar amb el títol La Idea d'una Universitat sosté un ideal mitjançant el qual tots els que estan immersos en la formació acadèmica poden continuar aprenent».\nProfessors de religió: laics intel·ligents i ben formats\nBenet XVI es va centrar en un aspecte prioritari en la tasca educativa: la transmissió de la fe: «quina millor meta poden fixar-se els professors de religió que la famosa crida del beat John Henry per uns laics intel·ligents i ben formats: «Vull un laïcat que no sigui arrogant ni imprudent a l'hora de parlar, ni esvalotador, sinó homes que coneguin bé la seva religió, que aprofundeixin en ella, que sàpiguen bé on estan, que sàpiguen què tenen i què no tenen, que coneguin el seu credo a tal punt que puguin donar comptes d'ell, que coneguin tan bé la història que puguin defensar-la» (La Posición Actual de los Católicos en Inglaterra, IX, 390).\nUna altra idea força que va destacar Benet XVI del nou beat va ser la seva vida sacerdotal, com a pastor d'ànimes. «La seva visió del ministeri pastoral sota el prisma de la calidesa i la humanitat està expressada de manera meravellosa en un dels seus famosos sermons: «Si els vostres sacerdots fossin àngels, germans meus, ells no podrien compartir amb vosaltres el dolor, sintonitzar amb vosaltres, no podrien haver tingut compassió de vosaltres, sentir tendresa per vosaltres i ser indulgents amb vosaltres, com nosaltres podem; ells no podrien ser ni models ni guies, i no t'haurien portat de l'home vell a la vida nova, com ells, que vénen d'entre nosaltres ("Homes, no àngels: els Sacerdots de l'evangeli", Discursos a les Congregacions Mixtes, 3). Ell va viure profundament aquesta visió tan humana del ministeri sacerdotal en els seus desvetllaments pastoral pel poble de Birmingham, durant els anys dedicats a l'Oratori que ell mateix va fundar, visitant als malalts i als pobres, consolant al trist, o atenent els empresonats. No sorprèn que, a la seva mort, tants milers de persones s'amunteguessin als carrers mentre el seu cos era traslladat al lloc de la seva sepultura, a no més de mitja milla d'aquí. Cent vint anys després, una gran multitud s'ha congregat de nou per a celebrar el solemne reconeixement eclesial de l'excepcional santedat d'aquest pare d'ànimes tan estimat».\nPàgina web de la canonització de J. H. Newman\nBiografies i obres sobre J. H. Newman en castellà:\nIan Ker (2006). La espiritualidad personal a la luz de J. H. Newman. Encuentro.\nJosé Morales (2010). Newman (1801-1890 (2ª edición). Ediciones Rialp.\nChristopher Dawson (2000).Es espíritu del Movimiento de Oxford. traducido por José Morales. Rialp.\nIan Ker (2010). John Henry Newman. Una biografía. Palabra.\nEdiciones Encuentro ha publicat bona part de l'obra de Newman en castellà:\nEn català-valencià les obres de Newman disponibles:\nApologia pro vita sua, Traducció, introducció i notes del P. Aureli Boix, CO. Proa, Barcelona, 1989 (Col·lecció Clàssics del Cristianisme, núm. 7).\nQuadern de pregàries. Traducció del P. Aureli Boix, CO. Balmes, Barcelona, 1990.\nEl cor parla al cor, Edició preparada pel Centre Newman de València. Claret, Barcelona, 1991.\nDiversos sermons i altres textos traduïts per Salvador Albert i Móra a la revista Newman. Idees, documents, estudis, Publicació periòdica del Centre Newman de València, 1985-1997.\nEn el món, però no del món. Selecció de sermons. Trad. de Salvador Albert i Móra. Intr. i notes d'August Monzon i Arazo. Editorial Denes (Col·lecció Rent), Paiporta, 2008.


PRIMERA SETMANA D’AIGUA VIVA | CEC Digital\nArriben informacions de la primera setmana d’Expo a Saragossa i, per tant, dels primers dies d’activitat al pavelló Agua Viva, situat en el recinte firal.\nLes xifres parlen de més de 9.500 persones que han visitat l’espai i han pogut veure l’audiovisual “Espejismos” que allà es projecta. Aquest audiovisual mostra en només 7 minuts els miratges existents a les vides de la majoria de persones i com Crist ofereix la veritable Aigua Viva que dóna sentit a la nostra vida. En finalitzar la projecció, els visitants reben diversos materials evangelístics.\nCom ja hem indicat en anteriors ocasions, aquest esforç no se centra només en l’espai de l’Expo, sinó que es complementa amb altres activitats especials en diversos punts de la ciutat. Campanyes evangelístiques, activitats per a nens, mim, música, teatre… conformen la programació per a la que els organitzadors continuen sol·licitant la participació de voluntaris.\nMés informació i altre detalls a www.aguaviva2008.org.


Seascape | Fundació Gala - Salvador Dalí\nCat. no. P 16\nSigned upper left corner at a later date: Dalí\nSigned and dated on the reverse: Dalí, 1965\nAnna Maria Dalí, Cadaques\nThe signature on the painting is subsequent to its execution, Dalí signed it in 1965.\n1983, Madrid, Museo Español de Arte Contemporáneo, 400 obras de Salvador Dalí del 1914 al 1983, 15/04/1983 - 29/05/1983, cat. no. 14\n1989, Stuttgart, Staatsgalerie, Salvador Dalí, 1904-1989, 13/05/1989 - 23/07/1989, cat. no. 7\nRobert Descharnes, Gilles Néret, Salvador Dalí, 1904 -1989, Benedikt Taschen, Köln, 1994, p. 18\nRafael Santos Torroella, El Primer Dalí, 1918-1929 : catálogo razonado, IVAM Institut Valencià d'Art Modern, Generalitat Valenciana. Conselleria de Cultura, Educació i Esport, Publicaciones, [València], [València], [Madrid], 2005, p. 43\nDel primer Dalí al Manifest Groc : 1914-1928, Ajuntament de Cadaqués, Museu de Cadaqués, Cadaqués, 2011, p. 112


Vacances escolars – Embolica la troca\nPosted on 10 de setembre de 2015\nMai he fet un post com aquest però és que avui tinc ganes de desfogar-me una miqueta. També val, oi? Vull escriure sobre un (el) tema que ja fa una setmana que em ronda pel cap. I és que tothom que em trobo pel carrer em diu el mateix, que tenen ganes de tornar a la “normalitat”.\nJo mai, fins aquest any, mai m’havia adonat de com de llargues són les vacances escolars. Mai. Quan jo feia tres mesos de vacances al cole, i algun adult em deia, alça!, tres mesos! Jo pensava, doncs si, tres mesos, no ho sé, ho veia absolutament normal.\nLes vacances a la llar d’infants no són tan llargues, tanquen a l’agost. Pràcticament els mateixos dies si tens la sort de treballar i la sort de poder fer les vacances a l’agost.\nPerò aquest any el Marc ha començat P3 a l’escola dels grans i està fent unes vacances de nen gran també. Unes llargues i interminables vacances.\nNo, no és que vulgui enxufar al nen al cole, no. No és que no vulgui passar més temps amb ell, no. És que per sort hem de treballar i hem de fer malabars per portar al nen, o a algun casal, si tens la sort de poder-lo pagar. O amb els avis, si també tens la sort de poder-ne disposar.\nEstic segura que aquests primers quinze dies de setembre sobren. El Marc està molt cansat ja. No vol fer res, no vol anar al parc, només vol mirar la tele. Fa deu dies que quan es lleva em pregunta si avui va a l’escola. A casa tothom ha tornat a la “normalitat”, els pares a treballar i l’Èric ha començat la guarde, però ell no.\nNo ho sé, no sé quina és la solució, ni culpo als mestres, eh! Però aquí hi ha alguna cosa que no encaixa, no?\nUs deixo un article que he trobat per la xarxa.\n10 de setembre de 2015 at 13:46\nTens total la rao\n16 de setembre de 2015 at 15:16\nTotalment d'acord amb tu! Malbars i més malabars quan els dos treballen! Les vacances laborals res tenen a veure amb les escolars! I els nens també es cansen de ser una baldufa, ara amb el pare, ara amb els avis, ara al casal, ara els pares tenen vacances (tots junts), ara de nou amb els avis, ara la mare… i per fi ESCOLA!!!\n8 de setembre de 2016 at 13:49\nDoncs jo no estic gens d'acord amb tu. Penso que s'estan massa hores a l'escola i que tan de bo comencessin més tard, d'edat. Haver de deixar un infant de mesos a càrrec d'altres persones que no són família no crec que sigui el millor pel nen. Cal un canvi de mentalitat de la societat per donar el millor als nens, hi ha alguna cosa més important que els nostres fills?\n9 de setembre de 2016 at 9:02\nGràcies per la teva opinió, Mei.\nEvidentment hi ha alguna cosa que no encaixa amb els horaris escolars i els horaris laborals. La gran majoria de mares i pares que conec han de fer les mil i una per poder arribar a tot.\nAl post no em refereixo a infants de mesos, segur que en això totes les mares coincidim. Un altre tema són nens en edat escolar, 5 hores d'horari lectiu no em sembla massa.\nSom a anys llum d'una bona conciliació familiar respecte a altres països europeus.


Ciuró: "El pressupost del 2022 ha de permetr... - Govern.cat\nquery_builder 11 novembre 2021 16:53\nLa consellera de Justícia presenta al Parlament els comptes per a l'any 2022\nCiuró: "El pressupost del 2022 ha de permetre avançar en la transformació de la justícia catalana per fer-la més àgil, propera i moderna"\nEl Departament compta amb un pressupost de 1.110 M€, un 4 % més respecte a 2020\nLourdes Ciuró anuncia 66’8 M€ per a la justícia gratuïta, un servei “ per als qui més ho necessiten fent efectiu l’accés universal a la justícia”\nEl pressupost destinat a polítiques de memòria democràtica augmenta un 21 % i la consellera avança que la nova llei catalana de memòria serà “integral, complexa, garantista i innovadora”\nLa consellera exigeix al Govern espanyol l’augment de pressupost de l’Administració de justícia per a actuacions a Catalunya\nLa consellera de Justícia, Lourdes Ciuró, ha presentat avui al Parlament els pressupostos del Departament per a l’any 2022 que preveuen una dotació de 1.110 M€, un 4 % més respecte del pressupost anterior. Ciuró ha detallat que 1.092 M€ del total aniran destinats al mateix Departament mentre que 60 M€ ho faran al seu servei públic. Un pressupost elaborat sota els efectes de la pandèmia i pensat per encarar la gestió de la post-pandèmia, que creix i, en paraules de la consellera, “ha de seguir creixent per permetre poder avançar en la transformació de la Justícia catalana per fer-la més àgil, propera i moderna”.\n“Som un Departament que fa política social amb majúscules perquè incidim en dos serveis públics per a la ciutadania: l’Administració de justícia i l’execució penal” ha afirmat la titular de Justícia. Per tant, el pressupost té la “voluntat de reforçar el servei públic i contribueix, per tant, al conjunt de la despesa social de la Generalitat permetent avançar en la transformació que volem de la justícia catalana”.\nAdministració de justícia: un servei de primer ordre\nPer àmbits, l’import destinat a l’Administració de justícia és de 558M€, un 50,2 % de tot el pressupost del Departament. “Aquest és un servei de primer ordre, d’atenció al ciutadà” -ha dit Ciuró- qui ha recordat també que la Generalitat no té la competència en exclusiva en la matèria.\n“Nosaltres no decidim quants jutjats fem i on els fem. Ens ve donat en bona part i amb poca cosa a dir-hi” ha emfatitzat Ciuró. Per això, “cal exigir al Govern espanyol que augmenti el pressupost de Justícia per actuacions a Catalunya” i, en aquest sentit, ha aprofitat per demanar suport als grups parlamentaris i “que ho tinguin present ara que s’estan negociant els pressupostos de l’Estat”.\nLourdes Ciuró ha denunciat que “patim un infrafinançament” -ha dit- que acaba assumint la Generalitat en el seu pressupost “obligant-nos a renunciar a projectes perquè hem de destinar part de les partides pressupostàries pròpies per cobrir tot allò que l’Estat no assumeix tot i ser la seva obligació”. Ha posat d’exemple l’import dels 10 jutjats que es van posar en funcionament el 2019-2020, que va ser de 6,4 M€, però que l’Estat només en reconeix 5,2 M€. Per tant: “un incompliment doble per part de l’Estat, ja que no només no paga, sinó que quan paga, paga poc”.\nÉs per això que la consellera ha instat a revisar “sense dilacions” els mòduls de pagament de l’Estat perquè son de fa 25 anys i no preveuen les necessitats actuals en tecnologies de la informació que no existien l’any 1996.\nLa consellera ha instat també a resoldre el retorn de les taxes que es recapten a Catalunya en els processos judicials, taxes que es queda íntegrament l’estat i que haurien de servir per finançar la justícia gratuïta, tal com estableix la llei. Això obliga la Generalitat a finançar-la dels seus propis pressupostos.\nEn el pressupost de 2022 del Departament, es destinaran a la justícia gratuïta 66,8 M€, un servei “per als qui més ho necessiten, que fa efectiu l’accés universal a la justícia”. La previsió és d’unes 480.000 actuacions anuals previstes de justícia gratuïta per a l’any 2022 i, per això, s’incrementa en un 2 % els imports econòmics dels mòduls del torn d’ofici que es paguen a advocats i procuradors, al qual hem d’afegir el servei d’orientació jurídica, que augmenta el nombre d’hores.\nLa titular de Justícia ha destacat també que el seu Departament fomentarà l’ús del català entre els advocats del torn d’ofici i que el mòdul passa de 14 a 20 euros. “Volem una justícia de km0, que parli la nostra llengua, en igualtat de condicions que el castellà perquè el català és la llengua pròpia del país”, ha dit Ciuró .En aquest sentit, ha anunciat la creació de beques per despertar vocacions de jutges i fiscals a Catalunya, una mesura que afavorirà l’objectiu per a una justícia més àgil i propera. Ha anunciat una convocatòria anual de 600.000 € per a 50 beques, que es començaran a oferir a partir del darrer trimestre del 2022 i, per tant, l’any vinent s’hi destinaran 150.000 €. Aquest projecte tindrà continuïtat en el temps i, a mesura que es vagin incorporant noves fornades, s’anirà incrementant el pressupost, que es gestionarà a través del Centre d’Estudis Jurídics i Formació, el CEJFE.\nEn la seva compareixença, Ciuró ha parlat d’un “nou disseny de futur” per a les seus judicials de Tarragona i Sabadell. A Tarragona “cal reunir en un únic espai totes les seus judicials de la ciutat” i a Sabadell “cal avaluar si cal fer un edifici nou o remodelar l’existent”. En tots dos casos, Lourdes Ciuró s’ha compromès a decidir quines són les opcions més eficients abans de finals d’any i elaborar el projecte funcional dels dos equipaments l’any vinent.\nPel que fa a altres infraestructures, n’ha destacat el nou jutjat de Martorell. En aquests moments s’està redactant el projecte i les obres poden iniciar-se a finals de 2022. Així mateix, ha parlat de la reforma integral de l’edifici judicial de Badalona, amb 4 M€ d’inversió; i respecte a Vic ha dit que s’hi estan duent a terme actuacions en els diferents edificis judicials per valor d’1’6 M€, però també ha reconegut la consellera que “a mitjà termini caldria plantejar-se una actuació més integral i de futur, i estudiar quines són les necessitats a mitjà i llarg termini a Osona i plantejar-nos si cal i com i quan podem finançar un Palau de Justícia”.\nD’altra banda, a Santa Coloma de Farners, ha afirmat que s’està treballant per buscar una altra ubicació per als jutjats i que a Girona s’hi estan duent a terme actuacions per valor d’1’5 M€.\nMesures penals, reinserció i atenció a la víctima\nEl pressupost per les mesures penals, la reinserció i l’atenció a la víctima és el tercer que més creix percentualment, en concret s’hi destinarà un 17,24 % més que al 2021: 454 milions d’euros. De cada 100 euros que gestionarà el Departament, 42 s’invertiran en aquest àmbit amb un “fort component social en què les persones són també al centre de les nostres accions”, ha subratllat la consellera.\nCiuró ha apostat per reforçar els programes que suposen un apropament de les persones privades de llibertat a la comunitat. “Volem individus amb capacitat per desenvolupar-se per si mateixos, tant en el camp personal com en el laboral”, ha recordat Ciuró, que també ha detallat l’aposta per nous projectes, com ara un pilot de capacitació digital per a persones internes i, a través del Centre d’Iniciatives per a la Reinserció (CIRE), la creació d’una escola d’oficis i l’augment de les aules de formació, entre d’altres.\nPer al desenvolupament de tots aquests programes, la consellera ha explicat que seran necessàries millores tant en les condicions de treball dels funcionaris, com en els equipaments. “Les presons són un binomi, interns i treballadors”, ha asseverat la titular de Justícia, per a qui els professionals “estan fent i han fet una tasca excepcional en molt difícils condicions durant la pandèmia”, fent referència també a l’actual situació del Centre Penitenciari Brians 2 (Sant Esteve Sesrovires), amb mòduls confinats per un brot de COVID. Pel que fa a les condicions laborals, “hem de renovar l’acord 2006-2009 amb un nou acord que doni resposta i s’adapti a la nova realitat”, s’ha compromès Lourdes Ciuró.\nRespecte als equipaments, la consellera de Justícia ha volgut destacar el Centre de Dones de Barcelona (Wad Ras) i el Centre Penitenciari Ponent de Lleida perquè considera que són “dues assignatures pendents en la planificació a mitjà termini”. “És una prioritat d’aquesta consellera i d’aquest Departament i entre tots hem de buscar la fórmula per donar-hi resposta”, ha dit Ciuró, que ha xifrat en 90 milions el cost estimat de la futura presó de dones i en 2,8 milions d’euros les actuacions urgents de la presó de Ponent, un equipament sobre el qual “hem d’obrir el debat, sense por, sent ambiciosos” perquè “ha d’haver-hi una alternativa a les instal·lacions actuals”.\nEl nou Centre Penitenciari de Dones de Barcelona, que permetrà tancat definitivament Wad-ras, serà segons la consellera “un centre pensat i dissenyat per a dones, una instal·lació amb visió de gènere que acabi amb el greuge històric que pateixen les internes, que, en moltes ocasions, se les acaba tancant en centres ocupats per homes i pensats per a ells”.\nDe moment, les inversions per a 2022 en equipaments estaran protagonitzades per l’obertura del nou Centre Obert de Tarragona (11 milions d’euros) i la imminent licitació de les obres del nou Centre Obert a Barcelona (34 milions d’euros) que permetrà tancar la presó de la Trinitat. Però també es faran actuacions de millora d’instal·lacions i manteniment a Brians 1, Brians 2 i Quatre Camins; la instal·lació de càmeres amb gravació d’imatge i so a totes les sales d’escorcoll i cel·les de contenció “per donar tranquil·litat i seguretat a interns i també a servidors públics, seguint el model de les presons més modernes del món”, ha explicat la consellera, així com obres de millora als centres educatius de justícia juvenil, en concret en projectes a Els Til·lers, Can Llupià, L’Alzina i El Segre. Precisament, pel que fa a justícia juvenil, la consellera ha mostrat la seva voluntat d’enfortir la perspectiva educativa i comunitària de l’execució penal en menors i joves, així com l’atenció integral a les víctimes. “Treballem amb joves que tenen per davant tota una vida i als qual volem i hem d’ajudar a construir el seu futur donant-los aquell acompanyament i aquells referents que no han rebut del seu entorn més immediat”, ha assegurat.\nL’any 2022, el Departament posarà en marxa del Pla estratègic d’atenció a la víctima del delicte a Catalunya, dotat amb 2,3 M€ i que preveu actuacions com ara l’acompanyament a la víctima en seu judicial, el suport a la justícia restaurativa i la gestió de serveis telemàtics d’informació i orientació a la víctima. Ciuró ha explicat també que aquest any es desplegarà l'Oficina de la Víctima de la Desaparició Forçada de Menors, per investigar la desaparició massiva de menors durant la Guerra Civil i la repressió política del franquisme.\nUn 21 % més per a polítiques de memòria democràtica\nEl pressupost 2022 serà el darrer abans que Catalunya no es doti de la Llei de memòria democràtica, que s’espera que pugui entrar al Parlament a finals del primer semestre de 2022. La consellera ha avançat que serà una llei “integral, complexa, garantista i innovadora” i que desplegarà de manera ambiciosa les polítiques públiques de memòria democràtica.\nLa consellera Ciuró ha explicat que s’incrementa en un 21 % el pressupost en polítiques de memòria democràtica, passant de 4 M€ a 4,8 M€. Tant el pressupost de la Direcció General de Memòria Democràtica com el del Memorial Democràtic se situen –un i altre- per sobre dels 2M€.\nDestaca especialment l’aportació per al Pla de fosses 2020-2022, per al qual es destinaran més de 800.000 € (l’anterior pressupost era de de 477.000€). Per tant, gairebé es duplica la despesa en les actuacions de recerca, localització i recuperació de les persones desaparegudes del període de la Guerra Civil i la dictadura franquista. “Sense recerca, no hi ha memòria. Sense recerca ens seria impossible cercar la veritat, fer justícia i reparar el dany causat a les víctimes i els seus familiars”, ha afirmat la consellera.\nLa consellera també considera important destinar més recursos a la difusió i divulgació de les polítiques públiques de memòria democràtica. Aquesta partida posarà un èmfasi especial a donar a conèixer el Programa d’identificació genètica, que promou la identificació de les restes que es van trobant gràcies al Pla de fosses.\nLa consellera també anunciat que el Departament destinarà 100.000 € per modernitzar l’interior de l’església del Poble Vell de Corbera d’Ebre. Aquest conjunt monumental comptarà, a més, durant l’any 2022, amb l’aportació de 212.000 €, que permetrà al Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l'Ebre (COMEBE) finançar l’execució de la 1a fase de les obres de consolidació i rehabilitació del poble. Ciuró també ha avançat que durant l’any 2022 s’abordarà l’exhumació del militant antifranquista Cipriano Marto.\nPel que fa a les subvencions a ens locals, ha anunciat que s’ampliarà la despesa en subvencions a ens locals per a la recuperació de la memòria democràtica en 120.000,00 €.\nAposta per la mediació com a eina de resolució de conflictes\nL’àmbit del dret, entitats jurídiques i mediació compta amb un pressupost d’1,27 M€, la qual cosa suposa un increment del 34 % respecte al període anterior. En aquest àmbit la consellera ha assegurat que el seu Departament té com a grans objectius el desenvolupament del dret civil català i la potenciació dels mètodes alternatius a la resolució de conflictes.\nPel que fa a mediació, la partida destinada s’augmentarà en 225.000 euros respecte del pressupost anterior. “Després de 10 anys de tarifes congelades, s’incrementaran en un 20 % l’import destinat a les derivacions judicials i a les sessions de informatives prèvies” -ha asseverat Ciuró- qui ha destacat també que la Llei de prevenció, gestió i resolució de conflictes és un dels “grans projectes de la legislatura”.\nPolítiques transversals de gènere i de prevenció de la violència masclista\nEn la seva intervenció, la consellera ha destacat el compromís del Departament en les polítiques d’igualtat de gènere impulsades des de totes les unitats de forma transversal. En aquest sentit, ha posat èmfasi en els 11,5 M€ destinats a la lluita contra les violències masclistes des de l’àmbit de la justícia gratuïta, als jutjats de violència sobre la dona, a l’atenció a la víctima i al programa de tractament d’agressors. “Nosaltres sols no podrem acabar amb la xacra de la violència de gènere, però farem tot el que estigui al nostre abast per prevenir-la i fer un bon acompanyament de les víctimes” ha conclòs Lourdes Ciuró.\nD’altra banda, el Centre d’Estudis Jurídics i Formació Especialitzada rebrà 5,3 M€ que seran destinats, entre d’altres, a la gestió de beques per fomentar vocacions de jutges i fiscals, a potenciar l’oferta formativa en dret civil català i a l’impuls de la formació en gènere destinada als diferents agents i operadors jurídics.\nTambé destaca la formació d’acollida i contínua dels professionals de l’execució penal i l’Administració de justícia amb un nou programa de contingut transversal sobre polítiques de gènere i de prevenció de les violències masclistes. També aquest any 2022, el Departament seguirà potenciant la recerca, les iniciatives i les bones pràctiques en la lluita contra la violència masclista a través de l’Observatori Català de Justícia en Violència Masclista.\nEl fet religiós com a dret\nLa Direcció General d’Afers Religiosos comptarà amb un pressupost d’1,3 M€, amb l’objectiu de “garantir la pluralitat del fet religiós”. Aquesta partida ha de seguir potenciant la cooperació del Govern amb les confessions religioses; organitzar la Mostra de Cinema Espiritual de Catalunya, subvencionar l’adequació dels centres de culte i organitzar el I Congrés Internacional sobre Llibertat Religiosa i de Consciència a Catalunya.\nCiuró a la compareixença dels pressupostos 259


Inici - Grup Shambhala Penedès\nEl grup de Shambhala del Penedès el formem diverses persones de la geografia del Penedès, som un grup de meditació a Vilafranca del Penedès, estem ubicats al carrer Amàlia Soler 67, i ens reunim per meditar un cop per setmana, al centre Espai Obert.\nTot i que el grup ja tenia uns 4 anys d’història vinculats a Shambhala, ens vam donar d’alta com a Grup de Meditació de Shambhala el juliol del 2010. La finalitat de crear un grup i buscar un lloc on poder meditar amb altres persones és bàsicament poder posar a l’abast de tothom la tècnica de la meditació i la oportunitat de poder meditar en grup setmanalment.\nEls que ens hem vinculat a la meditació i n’hem pogut experimentar les seves virtuts volem oferir-la també als altres, perquè sabem que és una eina molt útil pel benestar d’un mateix i immediatament després, per l’entorn més directe i la societat en general. Shambhala en el nostre cas, ha estat el lloc on hem pogut tenir accés a aquesta eina fantàstica que és la meditació, per això n’hem creat un grup al Penedès.\nPots veure aquí el tipus d’activitats que fem, i quines en tenim de programades.\nCentre Espai Obert, al carrer Amàlia soler 67, 1er pis, Vilafranca del Penedès\ntots els DIJOUS de 18:30 a 20:30\nEns hi tornem a posar el dia 2 de setembre.\nPer l’assistència presencial caldrà respectar les mesures de seguretat vigents en cada moment.\nSi no heu vingut mai abans, poseu-vos en contacte amb nosaltres per correu electrònic: [email protected]\nFarem aturada nadalenca, del 24 de desembre al 12 de gener, ambdós inclosos.\nSi vols més informació sobre el què és la meditació i el que fem, pots anar al web de Shambhala de parla catalana:\nShambhala Països Catalans


Mor un ciclista en una col·lisió amb un tractor a la C-26, al Berguedà ! ACN ! directe!cat\nBerguedà Diumenge, 13 d'agost de 2017 12:43 h\nMor un ciclista en una col·lisió amb un tractor a la C-26, al Berguedà\nLa víctima és un veí de Gironella de 71 anys\nACN Barcelona.-ACN Barcelona .- Un ciclista ha mort aquest diumenge al matí en una col·lisió amb un tractor al terme de Montmajor (Berguedà). Segons ha informat el Servei Català del Trànsit el sinistre mortal ha passat al punt quilomètric 121,1 de la C-26. Els Mossos d'Esquadra han rebut l'avís a un quart de deu del matí. Per causes que s'estan investigant el ciclista, J.F.F., de 71 anys i veí de Gironella, i el tractor han impactat, amb el resultat del ciclista mort i el conductor del tractor il·lès. Arran de la incidència s'han activat cinc patrulles dels Mossos d'Esquadra i dues ambulàncies, una de les quals medicalitzades, del Sistema d'Emergències Mèdiques.\n(S'ha afegit informació sobre la víctima mortal)


El sindicat denuncia la discriminació que sofreixen els funcionaris de les Illes Balears pel que fa als plusos d'insularitat\n2 min. Palma 31/01/2019 12:56\n651x366 Centre penitenciari de Palma, a la carretera de Sóller. / ARXIU Centre penitenciari de Palma, a la carretera de Sóller. / ARXIU\nLa presó de Palma té prop de 75 vacants de treballadors sense cobrir i prop de 300 dels 400 funcionaris que hi fan feina volen ser traslladats a centres penitenciaris de la resta de l'Estat, segons dades donades a conèixer aquest dijous per UGT en el marc d'una campanya per reclamar una millora de les plantilles i dels plusos d'insularitat que perceben els treballadors de l'Administració de l'Estat a les Illes.\nDavid Rodríguez, delegat d'aquest sindicat a la presó de Palma, ha destacat que la situació del centre és lamentable, ja que la plantilla està per davall de les necessitats i és molt difícil trobar personal a causa de l'alt nivell de vida de les Illes, sobretot pel que fa a l'habitatge, que no està compensat pels plusos d'insularitat que es paguen a les Balears.\nUGT ha iniciat una campanya per denunciar la injustícia que pateixen els funcionaris de l'Estat a l'arxipèlag balear, ja que cobren plusos d'insularitat molt més baixos que els que es cobren a les Canàries i a Ceuta i Melilla. Mentre que a les Balears un plus de la categoria més elevada és de prop de 100 euros, a les Canàries pot superar els 500 euros i a Ceuta i Melilla és de quasi 900.\nMiguel Ángel Romero, responsable de la federació de treballadors públics del sindicat, ha destacat que a les Illes fan falta 742 funcionaris de l'administració de l'Estat per situar-nos en la mitjana estatal, situació que afecta sobretot àmbits com el de Justícia, el de centres penitenciaris i Hisenda.\nEl sindicalista ha explicat que aquest any s'han hagut d'enviar a Barcelona, perquè es tramitin, prop de 5.000 expedients de treballadors que havien sol·licitat algun tipus de prestació després de finalitzar la temporada turística, ja que el personal de les Illes no era suficient per fer aquesta tasca. El resultat ha estat que moltes persones han hagut d'esperar dos mesos per cobrar una prestació que tenien dret a percebre.\nEl principal problema és que són pocs els treballadors públics d'altres comunitats que volen venir a cobrir les places oferides a les Illes a causa del preu de l'habitatge. Segons el sindicat, hi ha casos en els quals els funcionaris que han obtingut una plaça a les Illes decideixen demanar l'excedència i fins i tot hi renuncien.\nPer aquest motiu, UGT inicia una campanya de recollida de signatures a través de la plataforma change.org per tal de pressionar el govern de l'Estat perquè impulsi una millora dels plusos d'insularitat.


medicina – Jordi Llabrés\nEn Juan de Dios Santander Vela sol posar cites després de la signatura dels seus correus. Avui n’ha posat una que m’ha agradat molt …\nVoltaire: La medicina consiste en distraer al enfermo mientras la naturaleza cura la enfermedad.\nDes d’aquí vull recomanar la visita regular al seu bloc: ‘memoria de acceso aleatorio‘\nAutor jordillPublicat el 17 novembre, 2005 Categories calaix\nAnterior Entrada anterior: Nous codolers\nSegüent Entrada següent: Orient 2005


Xixón va acoyer per primer vez los Xuegos Nacionales de Tresplantaos - Xixón al día\nEntamu Espor Xixón va acoyer per primer vez los Xuegos Nacionales de Tresplantaos\nXixón va acoyer per primer vez los Xuegos Nacionales de Tresplantaos\nXixón va acoyer del 28 d’abril al 2 de mayu d’anguaño la décima edición de los Xuegos Nacionales de Tresplantaos. Ye la primer vegada qu’esta competición, na que s’envalora una participación de más de 150 atletes, se va celebrar na ciudá.\nL’Asociación ensin ánimu d’arriquecimientu Deporte y Tresplante España entama los Xuegos en collaboración col Conceyu de Xixón col fin de promover la donación d’órganos y migollu y sensibilizar a la población sobro los beneficios del tresplante, según fomentar la práctica del exerciciu físicu, el deporte de competición y vezos saludables ente les persones tresplantaes, amosando la calidá de vida que lleguen a tener, la superación de retos y metes personales y la so gratitud ante xuna nueves oportunidaes. Amás, esta décima edición quier rindir homenaxe a Vicente Granáu, Presidente de l’Asociación, fináu’l pasáu mes de payares.\nVan celebrase competiciones en 13 modalidaes deportives distintes, como pádel, bádminton y tenis de mesa, natación, golf individual y en pareyes, tenis, petanca, atletismu, dardos, petanca, bolos, ciclismu y un triatlón virtual. Amás, va tener llugar la mini-maratón 5 km ‘Carrera pola vida, pola donación y la sanidá pública’ integrada nel Mediu Maratón de Xixón.\nComo novedaes nesta cita y siguiendo cola adaptación a los deportes ufiertaos nos Xuegos Mundiales de Tresplantaos y nos Campeonatos Europeos pa Tresplantaos y Dializados, va incluyise’l fútbol como deporte col Partíu Amistosu pola Donación d’Órganos, Migollu y Texíos” y xuna Mesa Redonda con títulu “El deporte como tratamientu añedíu en pacientes tresplantaos/as”.\nNos X Xuegos Nacionales de Tresplantaos van poder participar persones tresplantaes d’órganu sólidu, migollu (non autu-tresplantaes) y en tratamientu de diálisis. Van Competir por categoríes, según sexu y por rangu d’edá (menores de 5 a 17 años, de 18 a 29, de 30 a 39, de 40 a 49, de 50 a 59, de 60 a 69, de 70 a 79 y mayores de 80 años).\nCabo señalar, que la primer edición celebrar en 1990 en Pamplona, gracies a les persones voluntaries de Deporte y Tresplante España, asociación responder por pola Organización Nacional de Tresplantes, que los sos valor basar na superación, compromisu, solidaridá, sacrificiu, deportividá, motivación, llealtá y responsabilidá.\nDende la creación de la ONT, beneficiáronse d’un tresplante d’órganos, texíos o célules más de mediu millón de persones. España ye la gran potencia mundial del tresplante, con más de 4.420 realizaos en 2020.\nOrganización Nacional de Tresplantes\nArtículu anteriorLa Sala Borrón abre la temporada d’esposiciones 2022 con Ensamble pictórico, de Jorge Fernández Valdés\nArtículu vinientePodemos reclama celeridá a Educación pa cubrir les baxes de covid del profesoráu\nLa Compañía Asturiana de Comedies concede’l Premiu Honoríficu d’esti añu a la emisora Cadena SER Xixón


Apartment Marechiaro Amalfi Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment Marechiaro\nConvenientment situat a Conca dei Marini, Apartment Marechiaro és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartment Marechiaro ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha habitació familiar.\nL'ambient de Apartment Marechiaro es reflexa en cada habitació. aire condicionat, aparell de televisió, nevera, plat de dutxa, rentadora són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartment Marechiaro és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Conca dei Marini.


URXELLA | Nosaltres no t'esperam.\nEspanya | Següent | Anterior | Comentaris (30) | Retroenllaços (0)\nJRVeterà | 20/08/2011, 16:54\nEn aquest moment, no hi ha ningú de Càritas, a Somalia. Comprovat. Ni un euro.\nI Càritas és cristianisme, el Vaticà és una secta...\nClerical embullós. i mentider.\nJRVeterà. | 20/08/2011, 16:47\nI aquest de les 17,44 és d'un embullós suplantador que no sap ni que és Càritas (En maiuscula, home) que tan podria ser fanàtic de l'Islam, com de qualsevol sècta.\nRe: Nosaltres no t'esperam.\nAlternativa per Pollença | 20/08/2011, 16:41\nBenvolguts, per evitar problemes d'identitat i també males intencions, agrairem que no signeu amb noms que s'usen a aquest bloc. Ja està bé que es faci amb pseudònim, però intentar suplantar identitats no és correcte.\njrv | 20/08/2011, 15:44\nAquest comentari que signa jrv a les 10:02, no és meu.\nEvidentment vos puc assegurar que jo no som tan maligne. Si no fos per cáritas, molta gent si moriria de fam.\nTal volta podrien tenir un poc més de respecte.\nJoan Ramon | 20/08/2011, 15:42\nel tema no és com és gasten els doblers els catòlics, alguns dels falsos cristians, uns o fan just en mantenir la seva economia domèstica, altres ajuden al pròxim i altres o fan anant de putes, amb cocaina... , en això no es diferencien de la resta d'inmortals, res a dir.\nEl tema és que els doblers públics no són per gastar a institucions religioses al meu parer.\nMiquel Sánchez | 20/08/2011, 08:26\n¡¡¡ Somos unos falsos profetas !!!\nCaòlic que no cristià.\njrv | 20/08/2011, 08:02\nI qui t'ha dit , "Charmant fanàtic", com han de ser els membres d'Alternativa? Res a dir que ens diguis que hem de fer, com hem de pensar, etc., però és no mereix cap crèdit quan ve d'un que és diu catòlic, que massa sovint simplement és sinònim de fanàtic suplantador dels vertaders cristians,i entre altres motius per que així li va bé per xuclar de la caixa pública, com ha fet el Papa amb 25.000.000 d'eurons públics ara mateix a Espanya.\nAl meu entedrer això simplement son actes de paràsit a gran escala, si no fos així, estarià mes preocupat en evitar que la gent de Somalia, per exemple no es moris de fam, però aquesta preocupació la deixa pels agnostics o ateus carregats de justicia i caritat, la mateixa que ell predica i no practica.\nFariseus i hipcócrites!!!!!!!\nLe discret charme | 19/08/2011, 23:11\nÉs curiós com aquests burgesos d'Alternativa que només se gasten els doblers en viatges i soparets li diuen com ho han de fer als catòlics. Hipòcrites!!!!! Ah, i també sóu uns "pijos".\nturgut | 18/08/2011, 14:27\nJRV, no vull entrar amb aquest tema del papa, es molt complexe, te molts punts de vista i matisos, hi ha atacs demagogics per les dues parts, i dona per molta tinta i discusions. El que no pot ser es que quan els joves venen amb jo es perque tenen criteri i quan van amb els altres es que son manipulables. Alternativa semrpe ha tengut joves al seu costat i mai ha agradat que diguin que son manipulables.\nAl catòlic però no cristià.\njrv | 17/08/2011, 21:24\n"Catòlic", però no cristià: doncs, si , a mi tots els muntatges per prendre el pel i els dobers a la gent, i sobre tot a la gent jove, generalment mes manipulable, me fa rabia, perque és part de la injusticia que molts clerges vells han cuntribuit a muntar per viure del cuento, res a veura amb el predicat per Crist.\nAvui mateix he vist passar`per davant casa meva un grup d'aquests joves, majorment manipulats, amb un capellà al davant amb cara i expressió de fanàtic il·luminat, i amb el nostre adèpte al concili de Trent local controlant que no és demadrassin mirant les banyistes en bikini o un poc menys, amb un parell de guitarres i un radiocassette a tota pastilla, un muntatge que no milloraría ni " El Jueves" en el seus millors moments d'inspiració. Si senyor, catolicisme, i un muntatge quan tot hom te vacances i poden venir, amb un capellà al poble a les antípodes dels evangelis, un bisbe a Mallorca digne dels moments mes brillants de la "cruzada d'assassins", i un Papa fariseu al que Jesucrit trauria del temple a coçes...\nPepe | 17/08/2011, 21:10\nEl poder de convocatòria es demostra cada diumenge a les esglésies. Com diu el foro de curas de Madrid aquest acte és un "bluf para quien pueda buscar notoriedad, éxito, números, triunfalismo, negocio o validación de su postura eclesial." La majoria dels joves d'aquest país fa temps que donen l'esquena a l'església catòlica i no l'hem dit nosaltres sinó una recent enquesta de l'editorial catòlica SM\nTeniu molta ràbia\nCatòlic | 17/08/2011, 19:55\nJo sí que esper el Papa. I estic molt content de que vengui a Espanya.\nJa veig que us fa molta ràbia veure el poder de convocatòria d'un vellet de més de 80 anys. I us fa ràbia veure tanta gent jove que vol viure millor el seu cristianisme.\nPerò el millor de tot és que aquest milió de joves que hi ha a Madrid és una petita representació de tots els catòlics del món, ja que la immensa majoria no esteim a Madrid aquests dies.\nI us fa ràbia perquè voldríeu veure una Esglèsia recluida a les sagristies, envellida, sense força... Però no. Els catòlics ja hem perdut la por i ens volem fer presents. I volem dir la nostra en tot el que afecti els nostres principis.\nI ho farem encara que això us faci ràbia.\nComentarista | 17/08/2011, 11:42\nNo ho trobau que és una pena no poder realitzar aquest debat lliurament al bloc d'aquesta nina?\njrv | 17/08/2011, 11:11\nAixó de que els sous son proporcionals als coneixaments, en política, no s'ho creu ningú. Els coneixaments...i les capacitats? I el rendiment?.\nLa diferècnia amb la caixera, que està clar quina feina fa, perque ella mateixa ho ha explicat, la paga l'amo, o l'empresa. Als regidors i regidores, els hi paguem tots, jo també, aquí esta la gran diferència.\nI en quan al "gran sacrifici" que amollen constantment els politics victimistes, tal volta sigui veritat en algun cas, peró...quans ni hi ha que cada eleccions es mouen dessesperadament i amollant parrafades per poder reenganxar? LA MAJORIA.\nPer afany de poder, per vanitat, per tenir el sou assegurat durant 4 anys, per altres questions inconfessables. I no negaré qui encara ni hi ha, minoria escassa, que se presenten per altruïsme, per afany de millora...la minoria.\nI si tan dur és , sempre es pot dimitir, paraula tabú en la politica espanyola. Peró majorment, la majoria quan son elegits , la cadira és converteix en un apèndix del seu cos, i no tan sols en Camps, n'està farcit el dia a dia polític.\nAixí que menos voler fer peneta, que no tots som collos.\nMiquel Sánchez | 17/08/2011, 09:16\nEm perdonareu però tota aquesta discussió del preus de les hores de feina em fa rialles, fa un parell d'anys, saber que era el ciment i saber pegar una palada tenia més mèrit retributivament parlant que tenir estudis universitaris i fins i tot qualque tipus de master, si en aquella ocasió et donaven copets a l'esquena per no saber posar ciment i haver estudiat dient "amigo, te has equivocado de trabajo", ara tampoc ens hem d'escandalitzar per uns sous dels regidors, sous inferiors encara al que cobrava qualque oficial de la construcció fa uns anys.\nJoana F | 17/08/2011, 08:31\nBon dia "caixera":No se realment quina feina es la teva, pero com ha dit "turgut", el preu de l'hora es proporcional als coneixements, i a la categoria de la teva nomina.La meva hora (ho cap de comprobar, no ho sabia) es de 6,70 €, estic assegurada de ofic. 2ª admt.i com sempre sols passar, tens responsabilitats de categoria superior.i per cert, hara mateix, tenc a ca nostra una al.lota que netetja i hem cobra a 10 € l'hora..... igual a na Malena li conve mes aquesta altre feina, segur que no tendria tants de problemes, no tendria "tans de marrons" i per "la jefa" sempre ho feria be, cosa que per hara pareix que no fa.\nUn ex-batle de Pollença, hem va dir, que tots els pollencins , haurien de passar, obligatoriament,un any a l'ajuntament i llavors podriem xerrar amb coneixement de causa.\nI per cert, no som votant de la Lliga,pero crec que es just donar els 100 dies de gracia.\njrv | 17/08/2011, 08:03\nTurgut, no crec que "caixera" faci demagogia, tan sols fa un comentari que jo comparteixo en bona part,amb dessacord dels que es queixen de que 9 eurons és poc, que tal volta s'hauria de mirar molt d'aprop, aixó dels 9 €, no se com ho ha calculat, ni se quina és la feina efectiva de un regidor o regidora, pot ser molta, moltissima, i pot ser poca, poquissima,pot estar molt implicat, i pot fer comedia, i cobrar igualment. I per fer de regidor, tampoc cal ni el graduat escolar, molt sovint tan sols cal fer d'embullós simpatic( que no és el cas de na Malena, de qui no dubto de la seva capacitat i implicació!). El que crec que te molt de valor, és la responsabilitat del càrrec i el seny en la actuació, que ja hem vist a la legislatura passada, en 6 casos, que és pot cobrar molt i no tenir aquestes qüalitats i capacitats, i poden passar 4 anys cobrant i no passa res, poden fer com que fan feina i arribar al llindar dels paràsits...\nPenso que molts politics s'haurien d'acostar molt mes a les realitats incòmodes, com pot esser aixó de la llegió de caixeres, cobradors de salaris mínims, gent que està a l'atur i no hi vol estar, gent contractada a temps parcial i fa mes hores que un rellotge, i un llarg etcetera de gent que ho passa malament...\nPer cert però, gracies Malena pèr donar la cara i contestar, no sempre és així per desgracia dels que poc o molt hem de confiar en els polítics, poca cosa mes hi ha..\nJoan C | 17/08/2011, 06:28\nPues jo trob que 2800 euros al mes , amb 14 pagues està bastant bé. La que fa demagogia es la propia Malena quan fa aquesta proporció\nturgut | 16/08/2011, 21:56\nCaixera, 9 euros l'hora es poc, no facem demagogia. No es una questio de traginar pales o estar dret davant una caixa, es una questio de coneixements. Per fer de caixera no has de tenir ni el graduat, amb tots els respectes ho dic, pero no fotem ara.\nCaixera | 16/08/2011, 21:33\nJolines 9€ hora, qui no els voldria, jo arrib just a 6 i mes de 10 hores dreta o traginant caixes i palés... Trob que es molt fort que s'atraveixi a dir que 9€ hora no es un xollo quan hi ha molta gent que no te feina o fent-na hi tot no arriben a final de mes. Ja m'agradaria a mi veurer-la a ella amb els seus modelitos i taconets treballant a un hiper! Quina vergonya!\nCaixera | 16/08/2011, 21:32\nmaria Zaletira | 16/08/2011, 20:40\ncrec que ja ha passat el periode de traspassos, i el tema d ela Sra. Estrany. Es estrany, consederant que formava part de l'executiva de l'equip de govern i a més que pels càrrecs que ha ocupat en la seva trajectoria i la campanya que ha muntat amb un mes. beneita no és.\nqualque cosa falla!\nIchigo | 16/08/2011, 15:59\nAh! I també l'expulsarem a Justin Babiós, que em cau fatal i canta de pena. Watashi no shikai no soto!!!\nIchigo | 16/08/2011, 15:50\nFem-li fora a Rata-Txingue, i al traïdor de ZupaPo***s. Aquest any no hi ha perdó per a ells.\nGarci | 16/08/2011, 15:10\nOrdre de notícies del telediario 24h d'ahir a la nit:\n-Somàlia: una dona ha perdut 6 fills. Una altre ha fet 250 quilòmetres. Han intentat violar dones. Milers de nins han mort. Una dona diu que ha perdut fills, que ha caminat 12 dies, però que ha valgut la pena (viu en una tenda de campanya a un camp de refugiats, amb el sol de terra i senseres).\n-Han arribat 5 pasteres amb 88 migrants a les costes espanyoles. Cares de persones desnodrides, deshidratades, dones embarassades que s'han jugat la vida...\n-Tot està preparat per la visita del Papa. El cost és gran (50 milions), però no excessiu per l'envergadura de l'event -diu un home vestit amb sotana. El batlle de Madrid està prou content. Hi haurà talls de trànsit, regals i descomptes en transport públic.\n-Cesc ja és a Barcelona, està content i li deu en gran part a Guardiola, a qui li agraeix. 29 milions d'euros més plusos, diu la comentarista que ha costat el fitxatge.\nConclusió: ràbia, impotència i oi. I una sensació de que tot està perdut que t'axava i et lleva la son.\nTofol Plomer | 16/08/2011, 14:52\nQuina il·lusió, el Papa vindrà a Españya i només costarà uns cincuanta milions d'euros. La pena es que aquests doblers es gastin per l'església quan arreu del mon molta gent es mor de fam. Després demanaran llimosna per ajudar-los, però no amb aquests doblers, es clar son per anar a passejar.\nMargalida Amengual | 16/08/2011, 13:25\nA la fi pareix que hi ha algú dins l'esglèsia cat`l.lica que te un poc de seny, no? amb molts segles de retard, per cert, per qué sempre han fet tot el contrari de lo que predica la seva filosofia.\nA la Sra. Estrany jo li diria que ella devia sabre lo que passava dins l'Ajuntament ja que, fins fa ben poc, era membre del mateix partit que governava. Una de dues, o no estava tot lo informada que hauria d'haver estat o si, ho estava, d'informada, no va fer res per posar-hi remei. Se que la política és molt complicada però ella no hauria d'actuar, segons el meu parer, com si ara tot li vengés de nou. Jo no m'ho crec.\nGarci | 16/08/2011, 12:13\nA primera vista, a mi em sembla que la resposta és un gest molt significatiu i que no hagués estat possible a la legislatura passada. Cap regidor s'hagués pres la molèstia de respondre.\nLa veritat és que la situació a l'ajuntament és crítica i és normal que tinguin muntanyes de feina per fer, actual i endarrerida.\nTot i que el repartiment d'àrees no és el que nosaltres proposàvem, si que enteníem que tres dedicacions exclusives eren necessàries vist el volum de feina existent. Però, l'important, no son tant les dedicacions com la feina que s'hi faci (productivitat se'n diu?).\ndisculpau se m'ha colat!\nComentarista | 16/08/2011, 10:51\nJa que a la Lliga de la Chica extraordinaria, no ha arribat la transparència i t'has de registrar per fer comentaris al seu bloc, deman que en trobau de articles com aquest que apareixen al seu bloc?\nComentarista | 16/08/2011, 10:49\nAquesta és la resposta que la nostra tinent de batle i regidora Malena Estrany va donar davant un comentari al facebook sobre el perquè de la necessitat de tenir dedicacions exclusives quan hi ha assessors a l'Ajuntament.\n"Entenc que vist des de fora, sembli que tal vegada s'haurien de reduir les dedicacions exclusives, cosa que ja hem fet passant de 6 dedicacions en l'anterior legislatura a 3 en l'actual. Tot i que ara vist com està l'Ajuntament podria dir que 3 no basten per posar l'ordre que tots volem en aquest Ajuntament en poc temps. Per tant, et diré alguns motius pels quals és NECESSARI que aquestes dedicacions exclusives hi siguin.\nEn primer lloc, la feina dels tècnics no és prendre decissions, això és responsabilitat dels polítics. Aquesta responsabilitat no va ser exercida durant la passada legislatura i tots estam patint les conseqüències. Et puc posar moltíssims d'exemples que ja m'he trobat en just un mes d'estar dins l'Ajuntament. Per tant, això és el mateix que demanar que a una empresa privada com que hi ha empleats no fa falta cap directiu que prengui decissions. O que a un vaixell no hi hagi capità. Cadasqú té un funció dins l'estructura, i el no cumpliment per part d'algú fa que l'estructura falli. Això és el que tenim ara, un Ajuntament amb els fonaments tocats. La nostra tasca actualment no només és prendre decissions dia a dia perquè les coses funcionin sino també arreglar aquests fonaments tocats per una situació de desgovern de 4 anys.\nTambé he de dir que amb el meu sou de regidora amb dedicació exclusiva i tenint en compte les hores que hi dedic cada dia, sense comptar les hores del cap de setmana, l'hora me surt a 9€.\nCom veis, no és cap xollo tenir dedicació exclusiva en aquest Ajuntament. No obstant això, el fet de presentar-me a les eleccions, i de pas vos dic que en cap moment me vaig interessar per demanar els sous que es cobraven, va ser una decissió molt meditada. Estic molt satisfeta del resultat de les eleccions i de poder tenir el privilegi de posar el meu granet d'arena en aquest Ajuntament per tal que el poble se'n pugui sortir beneficiat de la meva gestió. Amb aquest objectiu me vaig presentar, al igual que els meus companys, els regidors Tomeu Fuster i Martí Roca. Ells, que no tenen dedicació exclusiva i que per les àrees que duen estaria ben justificada, hi estan dedicant tot el seu temps lliure a fer el mateix que jo, a millorar les coses. Segurament si no ens haguèssim trobat una herència com la que hem trobat la situació no seria la mateixa.\nRemontar una situació de desgovern du més feina que plantejar-te una legislatura de 4 anys sense arrossegar problemes del passat. Des de que hem entrat a l'Ajuntament, hem hagut de donar sol·lucions d'urgència a moltes coses, un exemple clar ha estat i és el Festival de música. Quan vaig arribar el primer que vaig demanar era còm estava aquest tema. La resposta va ser clara i rotunda: "no s'ha fet res". Just hi havia la proposta del director del fetival. Quedàven 3 setmanes per començar i s'havia de fer tot: aprovació dels preus, imatge del festival, suport publicitari, tots els contractes amb els músics, personal de suport al festival, etc..... Duc varies setmanes dedicant bona part del dia sol.lucionant problemes del festival. Un regidor sense dedicació exclusiva, i que per tant, que té la seva feina, no sé com hagués pogut treure aquest tema endavant.\nUn altra tema importantíssim i que es repeteix cada dia és la falta de pagaments als proveïdors. Moltes empreses, i amb motiu, es neguen a fer res per l'Ajuntament si no cobren alguna factura de les que tenen pendent. Hi ha empreses que tenen factures pendents des de fa anys.\nUn altra tema relacionat és el tema del pressupost. Encara no tenim pressuposts aprovats d'enguany. L'equip anterior no va deixar els pressuposts aprovats. A tot això se li ha d'afegir que la liquidació del 2010 encara no està feta, i el reconeixement extrajudicial de crèdit del 2010 (feines que es varen fer sense pressupost) no està aprovat. Podria continuar i no acabaria.\nDuim gairebé un mes de govern, i se'ns han tirat a sobre una muntanya de coses que estan per arreglar, i moltes que estan en l'aire des de fa molt temps. Si ho visquessis des d'allà on som, ho entendries perfectament, i aquest plantejament del perquè de les dedicacions exclussives ja no seria un debat.\nÉs bo que hi hagi un diàleg per aclarir els dubtes que té la ciutadania. L'Ajuntament maneja els diners de tots i per això tenim l'obligació d'explicar les coses."


Galveston (Indiana) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n40° 34′ 39″ N, 86° 11′ 29″ O / 40.5775°N,86.1914°O / 40.5775; -86.1914\nGalveston és una població dels Estats Units a l'estat d'Indiana. Segons el cens del 2006 tenia una població de 1.460 habitants.\nSegons el cens del 2000, Galveston tenia 1.532 habitants, 615 habitatges, i 448 famílies. La densitat de població era de 1.037,7 habitants per km².\nDels 615 habitatges en un 34,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58,5% hi vivien parelles casades, en un 10,4% dones solteres, i en un 27% no eren unitats familiars. En el 23,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,49 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,95.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 25,8% tenia menys de 18 anys, un 9,9% entre 18 i 24, un 28,4% entre 25 i 44, un 24,8% de 45 a 60 i un 11% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 45.450$ i la renda mediana per família de 48.942$. Els homes tenien una renda mediana de 35.000$ mentre que les dones 24.250$. La renda per capita de la població era de 22.880$. Entorn del 3,4% de les famílies i el 4,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nBunker Hill (12 km)\nGrissom AFB (11 km)\nKokomo (12 km)\n↑ 2,0 2,1 2,2 «Fact Sheet- Galveston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.\n↑ «Geographic Comparison Table- Galveston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Galveston_(Indiana)&oldid=19027419»


Salvador Anton Clavé: «L'estat de debat permanent sobre la Costa Brava és el que la permet avançar i avançar» | Fundació Jordi Comas\nSalvador Anton Clavé, catedràtic d’Anàlisi Geogràfica Regional de la Universitat Rovira i Virgili i director del Departament d’Innovació Turística d’Eurecat, ha estat el protagonista d’una nova Tribuna de la Fundació Jordi Comas, que en comptes del format presencial tradicional amb una ponència al S’Agaró Hotel, s’ha estrenat aquest dijhous 17 de desembre en un nou format d’entrevista retransmesa en directe pels canals de Facebook i YouTube de la fundació i per TV Costa Brava.\nEl catedràtic d’Anàlisi Geogràfica Regional de la Universitat Rovira i Virgili i director del Departament d’Innovació Turística d’Eurecat, ha destacat com a element positiu la “diversitat d’opinions” que existeix i que provoca que de forma permanent hi hagi un estat de debat sobre cap on ha d’anar la Costa Brava. Segons ell, és important tenir una visió clara de la funcionalitat del turisme a la societat d’acollida, per intentar aconseguir el màxim consens social de cara a poder fer una planificació adequada i convertir la destinació en allò que volen en permanent diàleg, els diferents actors implicats.\nPer a sintetitzar les perspectives de futur de la situació que estem vivint, Salvador Anton Clavé també ha comentat que d’identificar el turisme amb les tradicionals tres “s” que l’han definit durant dècades al nostre país –sun, sea and sand-, experts independents i organismes de turisme estan posant de manifest i generalitzant la idea que el futur del turisme passa per unes altres tres “s”, que són les de sustainability (sostenibilitat), smart (intel•ligent) i safe (segur). Si bé reconeix que les dues primeres ja estaven en marxa i la Covid-19 el que ha fet és accelerar-les, la seguretat s’ha convertit, arran de la pandèmia, en una exigència. Tots tres són factors que cada vegada tindran més en compte els turistes a l’hora de prendre decisions sobre les seves vacances.\nL’acte, patrocinat pel Patronat de Turisme Costa Brava Girona i la Diputació de Girona, també ha comptat amb el suport del Departament d’Empresa i Coneixement de la Generalitat, de CaixaBank, dels ajuntaments de Castell- Platja d’Aro i Sant Feliu de Guíxols i amb la col•laboració de les estacions de muntanya de La Molina, Vall de Núria i Vallter 2000, del CETT i TV Costa Brava.


Browsing by Subject Tourism and city planning\nShowing results by Subject Tourism and city planning\n19-Jun-2019 Barcelona cosmopolita de Gonçal Arnús : edició de 1908 Direcció de Serveis Editorials; Gerència de Recursos\n2013 Habitatges ús turístic : pla de xoc : informe Districte 2. Eixample\n2017 Impuls i reforç del Pla de xoc contra els allotjaments turístics il·legals: mesura de govern Àrea d'Ecologia, Urbanisme i Mobilitat\n10-Feb-2015 Informe sobre l’efecte jurídic de la no adequació dels habitatges d’ús turístic a les determinacions de la disposició transitòria tercera del Decret 159/2012 Direcció de Serveis Jurídics; Districte 2. Eixample; Gerència de Recursos\n2008 Mesura de govern sobre la regulació d'ús turístic dels habitatges Àrea d'Hisenda i Promoció Econòmica\n2008 Mesura de govern sobre la regulació de l'ús turístic dels habitatges 2008-2011 Àrea d'Hisenda i Promoció Econòmica\n2-Nov-2020 Part dispositiva de la sentència de 11 de novembre de 2019 referent al Pla especial urbanístic per a la regulació dels establiments d'allotjament turístic , albergs de joventut, residències col·lectives d'allotjament temporal i habitatges d'ús turístic a la ciutat de Barcelona  Tribunal Superior de Justícia de Catalunya\n12-May-2021 Part dispositiva de la sentència de 15 de juliol de 2019 referent al Pla especial urbanístic per a la regulació dels habitatges d'ús turístic a la ciutat de Barcelona  Tribunal Superior de Justícia de Catalunya\n4-Jun-2021 Part dispositiva de la sentència de 29 de juliol de 2019 referent al Pla especial urbanístic per a la regulació dels establiments d'allotjament turístic , albergs de joventut, residències col·lectives d'allotjament temporal i habitatges d'ús turístic a la ciutat de Barcelona  Tribunal Superior de Justícia de Catalunya


MOLINA STYLE | Xanascat, la xarxa jove d'albergs de Catalunya\nAvui ha sigut un dia màgic, amb molt de sol i amb les piles carregades, hem començat amb les coreografies i el dia amb energia. CULTIVADORS i GRIMPADORS tenien classe d'anglès durant el matí, han continuat amb el seu project i han pogut aprendre una mica més de vocabulari amb diferents jocs cooperatius, a la tarda, CULTIVADORS han fet scootering, han provat els diferents patinets i s'ho han passat pipa, GRIMPADORS han fet tir amb arc i orientació, han après una mica mes totes les parts de l'alberg i han aconseguit ser uns autèntics robin hoods. ALPINISTES han fet scootering al matí, han fet alguns jocs, relleus i després hem après a fer diferents trucs, i EXCURSIONISTES han fet orientació i tir amb arc, 10 fites els hi separava de la meta i ho han donat tot per arribar.\nAvui a les activitats d'anglès cada grup ha avançat en el seu projecte. Els Cultivadors han escollit crear un grup de música i inventar les seves pròpies cançons per poder fer un show musical l'últim dia. El grup dels Grimpadors han après vocabulari sobre els esports que més els agraden i han preparat uns cartells per poder explicar aquestes activitats als companys, seguiran treballant per tal de crear un projecte que pretén crear una competició esportiva molt divertida. El grup dels Excursionistes estan preparant les Olimpíades de La Molina 2021, estan preparant explicacions i cartells enormes per organitzar una competició èpica. Finalment, el grup dels Alpinistes ha començat a treballar en un projecte que consisteix en crear un joc de taula semblant a l'oca i al monopoly que inclou un munt de preguntes i reptes per competir, cooperar i divertir-se un munt!\nBona nit famílies, demà més i millor.


Pedra Picada (2,010.30 m) » Serra de Montgrony » Prepirineus | mirador.cat\nCastellar de n'Hug, Toses\nLa Pedra Picada és una muntanya de 2.010 metres que es troba entre els municipis de Castellar de n'Hug, a la comarca del Berguedà i de Toses, a la comarca catalana del Ripollès. Forma part de la Serra de Montgrony. Wikipedia ()\nThis block provides the list of places closest to Pedra Picada. This is a Premium feature.


III Jornada de Recerca Etnològica de la Costa Brava\n13 de novembre de 2021 a les 11:00\nSala Abat Panyelles - Monestir, planta 4\nLa III Jornada de Recerca Etnològica de la Costa Brava coorganitzada pel Museu d'Història de Sant Feliu de Guíxols, el Museu de la Pesca de Palamós i el Museu de la Mediterrània de Torroella de Montgrí. és una trobada per posar en comú els diferents projectes desenvolupats dins i fora de l'àmbit acadèmic, i donar visibilitat als investigador i a les institucions que dediquen bona part del seu esforç a l'estudi d'aspectes diversos i plurals vinculats a la Costa Brava i a l'etnologia.\nUna iniciativa inscrita dins del cicle Cultura Viva impulsat per l’Observatori del Patrimoni Etnològic i Immaterial amb l’objectiu de comunicar els resultats de les recerques científiques fetes a Catalunya sobre temes etnològics.\n11.00 h. Benvinguda\n11.10 h. PROJECTE GAVARRES, aprendre de l’arquitectura anònima, a càrrec d'Oriol Granyer, tècnic Consorci Gavarres, Olga Muñoz i Anna Teixidor, arquitectes Associació GRETA\n11.30 h. Recerca aplicada sobre nanses i nansaires: exposició i inici de la col·lecció Els oficis de la Festa de la Sal, a càrrec de Josep Mercader, cisteller i investigador; Mariona Font i Jaume Badias (Museu de l'Anxova i de la Sal de l'Escala)\n11.50 h. Els allotjaments per a estiuejants al Sant Feliu entre 1950-1970, a càrrec de Xavier Roca i Sílvia Alemany (Museu d'Història de Sant Feliu de Guíxols)\n12.10 h. Pausa-cafè\n12.40 h. Testimonis orals i valoració dels productes pesquers -valor comercial versus valor cultural-, a càrrec de Sílvia Gòmez, antropòloga de la UAB (Càtedra Oceans i Salut Humana UdG)\n13.00 h. Un projecte literari sobre les Converses de Taverna, a càrrec de Jordi Policarp (Museu de la Pesca de Palamós)\n13.30 h. Montgrí. Una història de gegants, a càrrec de Xavier Cordomí, investigador de la cultura popular (Museu de la Mediterrània de Torroella de Montgrí)\n14.00 h. Finalització\nActivitat d'accés lliure i gratuït.\nAforament limitat a 90 persones.\nUs de màscara obligatori


Nous materials | Biologia i Geologia\nArxiu d'etiquetes: Nous materials\n28 de maig de 2013 1r BATCiència dels materials, Ciències per al món contemporani, Física, Nous materials, Tecnologia, Treballs CMCvramiro\nPer Carlos Miravete, Jacob Bolea i Jaume Planes\nLa ciència dels materials\nEls nous materials tenen un gran impacte en la millora de la qualitat de vida. Els materials han estat relacionats amb el desenvolupament econòmic i social dels humans. L’estudi de la prehistòria s’ha dividit en periòdes segons el metall o aliatge que es feia servir.\nAnomenem ciència dels materials la branca de la ciència i l’enginyeria que estudia les relacions entre estructura dels materials i les seves propietats i també les tècniques de processament i el seu comportament.\nLa ciència dels materials és un exemple de ciència interdisciplinaria perquè necessitem identificar les seves propietats físiques, químiques i també la compatibilitat biològica.\nLes propietats físiques són les que podem mesurar o identificar sense que cambiï la naturalesa del material, per exemple la densitat, la conductivitat tèrmica, la resistivitat tèrmica o la permeabilitat magnètica entre altres.\nL’estructura: els nivells atòmics, micro i macro\nLes propietats i el comportament dels materials i la forma de processar-los depenen de la seva estructura (escala atòmica).\nQuins àtoms o mol·lècules els conformen.\nAmb quin tipus d’interaccions es relacionen aquests àtoms o mol·lècules.\nQuins tipus d’organització produeixen cristal·lina o amorfa.\nTambé depenen de la macroestructura i microestructura.\nEls defectes juguen un paper molt important en els materials, com ara els elements intersticials (àtoms intermedis), les vacants (falta d’un element) i les subtitucions (àtoms substituïts per altres).\nContinua la lectura de Nous reptes, nous materials →


Maresme Medieval: Resposta de l'Ajuntament de Mataró al tema del Castell de Mata\nResposta de l'Ajuntament de Mataró al tema del Castell de Mata\nTal com vaig informar en notícies anteriors, el 20 de maig de 2008 amb els companys del Grup d’Història del Casal vàrem lliurar a l'Ajuntament de Mataró una instància dirigida a l'Alcalde del Consistori, interessant-nos per les afectacions arqueològiques que s’havien pogut produir per la construcció d'una torre de guaita forestal al cim del turó d'Onofre Arnau, al veïnat de Mata, de Mataró. En aquest escrit ens sol·licitàvem informació sobre quines mesures de protecció arqueològica s'havien adoptat abans de la construcció de la torre.\nEl passat dimarts 17 de juny de 2008 ens vàrem reunir a les dependències del Patronat de Cultura de l’Ajuntament de Mataró, el Sr. Joan Francesc Clariana, Vocal de Patrimoni del GHC, i jo mateix, com a vocal de la Secció d’Estudis Medievals del GHC, amb el Sr. Joaquim Garcia, arqueòleg municipal i Cap de l’ l’Àrea d’Intervenció Arqueològica de l’Ajuntament de Mataró.\nA l’entrevista ens van informar que arran de la nostra posada en coneixement del fets, el 23 de maig de 2008, ell mateix juntament amb el Sr. Josep Antoni Cerdà, director de les úniques excavacions realitzades al jaciment durant els anys 1978-1982 i 1991, un arquitecte i un equip de topògrafs van realitzar una inspecció al turó amb la finalitat d'obtenir dades referents a la possible afectació arqueològica.\nUn cop valorada la informació recollida i, en resposta al nostre escrit, en van fer saber les següents consideracions:\nEl fet de la afectació en un jaciment catalogat com a Bé d’Interès Local (Pla Especial del Patrimoni Arquitectònic de Mataró, de 11 de desembre de 2002 . Fitxa núm.9) va tenir lloc en no haver-se informat a l’Àrea d’Intervenció Arqueològica, sobre la construcció de l’esmentada torre de guaita forestal, per la qual cosa no es van efectuar intervencions arqueològiques prèvies o de control durant la seva instal·lació.\nLa nova torre de vigia construïda, situada en l'extrem nord del cim del turó, està construïda bàsicament amb fusta, amida uns 2 x 2 m de base i té una altura d'uns 6 m. Està fonamentada sobre una llosa o base quadrada de formigó que s'assenta directament sobre la roca, que en aquest punt aflora a la superfície i conforma una petita plataforma natural. Els quatre pilars de fusta que sostenen la torre estan subjectes a la base de formigó i, possiblement també, a la mateixa roca mitjançant unes espigues metàl·liques que les travessen. Per tant, no s'hi han excavat sabates de fonamentació. Les dades obtingudes durant la inspecció evidencia que l'afectació arqueològica al jaciment ha estat mínima.\nEl jaciment prèviament havia estat excavat de forma parcial per la Secció Arqueològica del Museu de Mataró els anys 1978 a 1982, en el vessant nord, i en el cim del turó l’any 1991. Les úniques estructures conegudes es van documentar l'any 1991 en trobar-se les restes d'un dipòsit rectangular de 3,5 m per 5 m que cal datar en època romanorepublicana, segurament segle I aC, i altres escassos trams de murs, molt malmesos, de difícil interpretació, potser d’època medieval. D'entrada, cal advertir que la torre no ha afectat les estructures arqueològiques localitzades l'any 1991, situant-se en bona part en l'indret on es van efectuar les excavacions dels anys 1978 a 1982, i per tant en una zona ja excavada on no s'hi havien trobat restes estructurals. La construcció de la torre només ha causat un mínim rebaix en un dels costats, que originàriament havia d'estar atalussat, tot seguint el pendent del turó. Aquest rebaix ha afectat la roca natural i un sediment de terres que la cobria. La potencia d'aquest sediment es d'uns 0,30 m i consisteix, segons s'aprecia en el tall deixat, en un farciment de terres i pedres envaït per nombroses arrels de la vegetació de l'indret. Segons el Sr. Joaquim Garcia, no s'hi ha localitzat cap resta de material arqueològic ni en el tall ni en superfície en les immediacions de la torre. Les obres han posat al descobert però, un petit tram - dos carreus - d'un mur de difícil interpretació i datació, que s'emmotlla a la plataforma natural i que no sembla tenir continuació. Aquesta estructura ha estat degudament documentada.\nFinalment, segons el Sr. Joaquim Garcia, amb les dades que es disposen són suficients per fer una valoració de un lleu afectació arqueològica i per tant no es fa necessària una intervenció arqueològica per obtenir nova informació en aquest sentit.\nAgraeixo personalment el tracte cordial i obert a col·laborar i donar informació per part del Sr. Joaquim Garcia, fet que no es donava des de feia molt de temps amb representants de la nostra entitat. Malgrat tot, ens hem de felicitar tots plegats de que la construcció de la torre s’hagi efectuat, per sort, en una zona on sembla que no ha afectat al jaciment. Esperem que en el futur no hi hagi cap altre error administratiu que ens porti novament a denunciar agressions contra el nostre patrimoni.\nNou col.leccionable sobre la història de Clarà (Ar...\nPossibilitat de visitar les pintures de l'església...\nUn nou molí protegit: el molí d'en Jordà (Santa Su...\nResposta de l'Ajuntament de Mataró al tema del Cas...\nEl tresoret d´Òrrius: un conjunt de monedes de l’è...\nEl campanar romànic d'Alella


Condicions per a la independència (Empar Moliner)\nCondicions per a la independència\nEMPAR MOLINER 21/02/2013 00:00\nMirin la frase que els copio a continuació. L'he sentit moltes vegades al bar aquests últims dies i suposo que vostès també. Fa: "Doncs si hem de tenir la independència amb polítics tan corruptes, jo no la vull, eh? Per a què hem de ser independents? ¿Perquè ens robin sense que els vigilin?" Ho diuen persones molt diferents, totes de bona fe, que tenen en comú una cosa: formen part de la majoria tèbia que s'apunta al cavall guanyador, a l'autobús que passa primer (i va més ple). La independència va ser cavall guanyador fa uns mesos i s'hi van apuntar. Però ara se'n desapuntaran amb la mateixa naturalitat. Al bar, demanen el que el líder demana. Al cinema buit, s'asseuen a prop de les úniques butaques ocupades. Diuen "un poquito de por favor ", diuen " pues va a ser que no " i diuen " afirmativo, sí ". Però ho deixaran de dir quan apareguin frases noves.\nAquesta immensa majoria volàtil vol la independència "amb la condició que" sigui una arcàdia feliç. Sense retallades, sense atur, sense polítics corruptes, sense Fèlix Millet, sense motxilles a Andorra, sense escoles que tanquen i, ara, últimament, sense espies. Si no, no la vol.\nÉs evident que estem fins al coll de matèria fecal. I és evident que tots nosaltres voldríem una Catalunya independent sense retallades, sense polítics corruptes, sense Fèlix Millet, sense motxilles a Andorra, sense escoles que tanquen i sense espies. Però, tal com està el món, qui prometi això menteix. I, en tot cas, aquesta no és la meva condició per a la independència, perquè pensar així és tenir ànima d'esclava, i jo, en general, prefereixo vestir-me de cuiro. Tots els que no volen la independència "amb aquests polítics tan corruptes" estan dient, en canvi, que els està bé quedar-se a Espanya "amb aquells polítics tan corruptes". I quan els ho dius, contesten: "Home, és que és diferent..."


Els Amics De Les Arts - Tren Transsiberia lyrics | LyricsMode.com\nTren Transsiberia lyrics\nEls Amics De Les Arts – Tren Transsiberia lyrics\nTren transsiberiа by Els Amics de les Artsjo vull anar en un tren transsiberiа.\nTravessar aquell gran paнs nevat\nI explorar (sempre amb botes I anorac)\nJo vull anar en un tren transsiberiа.\nViatjar sobre d'un hotel rodant.\nFer pipн I que es converteixi en glaз.\nJo vull anar en un tren transsiberiа\nI menjar en un vagу-restaurant.\nSer malparit, fer bromes al revisor\nI si puc, fer-me amic del conductor.\nVull bufar I que l'aire sigui blanc\nI parlar amb hippies desconeguts.\nArribar a Moscou ben constipat\nI tornar I portar regals per tots\nI somiar que el tren no m'ha atropellat.\nLyrics taken from http://www.lyricsmode.com/lyrics/e/els_amics_de_les_arts/tren_transsiberia_lyrics.html\n→Tren Transsiberia lyrics


La grip agreuja la saturació de les urgències del Taulí - El diari digital de Sabadell - iSabadell\nL’epidèmia de grip ha saturat encara més les urgències hospitalàries del Parc Taulí, que esperen com aigua de mag la construcció de dues noves plantes i 80 nous llits però que no arribaran com a mínim fins d’aquí un any i mig. En els darrers dies, les persones pendents d’ingressar a l’hospital han augmentat de nou.\nSegons va informar en el seu moment la direcció de la Corporació Sanitària Parc Taulí, el 21 de desembre es van habilitar 12 nous llits a l’antic espai d’Oftalmologia, però és insuficient davant el pic de demanda actual, que fa superar les visites diàries a urgències en més de 500.\nAquest mateix dimecres el departament de Salut ha anunciat noves mesures.\nL’ #HospitaldeSabadell posa en marxa 12 nous llits a l’àrea d’observació d’urgències i es reforça amb 14 nous llits el sociosanitari del @parctauli previstos al Pla de contingència del #VallèsOccidental#PLANUC #grip\n— Salut (@salutcat) 3 de enero de 2018\nLa saturació de les urgències del Parc Taulí és un debat recurrent, especialment en casos d’epidèmia de grip. Per pal·liar-la l’Ajuntament va cedir 4 milions d’euros a la Corporació Sanitària per fer dues noves plantes d’Urgències, amb un total de 80 llits. El projecte està previst que es posi en marxa l’any 2019. S’espera que en els propers mesos comencin les obres amb un calendari d’obres d’un any i tres mesos.\nPer la seva banda, la Plataforma Assambleària de Treballadors del Taulí (PATT) constatava fa uns dies que “és impossible trobar un llit lliure” i exigeix solucions immediates més enllà de les dues plantes de l’any 2019. Mentrestant, es deriven també pacients a altres hospitals, com el de Terrassa (també saturat) o l’Hospital General de Catalunya, que gestiona QuirónSalud.\nCAP i 061\nAixí mateix, els professionals sanitaris demanen acudir a urgències només en cas que sigui necessari. Així es recomana prioritzar els CAP o el CUAP Sant Fèlix o Ca n’Oriac, així com trucar al 061.\nFoto portada: les Urgències del Parc Taulí, fa uns dies. Autor: David B.


CMRN | procediments: Risc cardiovascular\nEls factors de risc cardiovascular es classifiquen en modificables i no modificables. Els factors de risc modificables, com el seu nom indica, permeten actuar sobre el risc cardiovascular global, reduint les taxes de morbiditat i mortalitat per l’ECV.\nEl 31% de la població espanyola de 35 a 65 anys presenta dos factors de risc cardiovascular, i el 6% 3. Així, per exemple, els valors de colesterol elevats en la meitat de la població espanyola, i la taxa d’hipertensió arterial és del 40%, arribant al 68% en persones de més de 60 anys. Això indica que la identificació d’aquestes persones i la prevenció de l’ECV són especialment importants.\nL’avaluació bioquímica de risc cardiovascular està composta per tres perfils analítics, els quals es poden sol · licitar de forma independent (CARDIOVA o RIMF) o combinada (ATERO):\nPerfil analític de risc d’infart de miocardi RIMF\nPerfil analític d’aterosclerosi i factors de risc ATERO\nL’avaluació bioquímica de risc cardiovascular està especialment indicada en:\nL’avaluació bioquímica de risc cardiovascular s’ha de realitzar com a mínim un cop l’any.


Valoració positiva de la 1a edició del Nit & Day • Ràdio Capital de l'Empordà\nValoració positiva de la 1a edició del Nit & Day\nDurant el cap de setmana del 17 i 18 d’agost, va tenir lloc la 1a edició del Nit & Day Botiga al carrer. Els carrers de la vila es van omplir de gent durant tot el cap de setmana.\nOohx!gen, l’Associació de Comerç i Negoci de Palafrugell, en col·laboració amb l’IPEP i l’Ajuntament de Palafrugell, va organitzar aquesta 1a edició del Nit & Day i manifesta la seva satisfacció pels resultats de l’esdeveniment i per la col·laboració de tots els seus associats que van fer que la Fira Rebaixa d’Estiu en aquest nou format fós una festa. La novetat més gran fou que els comerços van obrir fins les 12 h de la nit amb l’objectiu de donar una opció més als visitants que a ple mes d’agost durant el dia gaudeixen del nostre territori. Oohx!gen va organitzar concerts i animació de carrer amb els Sternucat, Keko Domènech i El Bruel dels Timbalers de Pals. A més, va oferir servei de bar amb una barra amb la col·laboració de La Brava, sota el porxo de les peixateries.\nSegons la seva presidenta, Susanna Casademont, “el balanç és positiu, l’afluència de gent va ser molt gran i tot i que hi ha coses a millorar de cares a properes edicions, estem satisfets amb els resultats del Nit & Day. L’objectiu dels comerciants és vendre, però en aquest cas volíem fer la festa del comerç, donar-lo a conèixer i fer-ne resò. Volem fer del nostre comerç un comerç de referència a la comarca”.\nArticle anteriorL’IPEP obre una línia de subvencions per a activitats econòmiques locals\nArticle següentBegur celebra aquest dissabte Sant Ramon amb una missa i sardanes a l’ermita


Cabrera apareix en el fogatjament del 1358 amb una població (cabrerencs) de 59 focs (unes 295 persones); en el de vers el 1380 apareixen 64 focs (unes 320 persones), que, segons l’arxiu de la parròquia, el 1570 s’havien reduït a 40 focs (unes 200 persones). Al segle XVIII la població era d’unes 600 persones (678 h el 1718, 613 h el 1787). El 1860 assolí un màxim de 978 h, i després disminuí (806 h el 1900). Al llarg del segle XX ha anat augmentant, especialment els darrers anys: 1 102 h el 1930, 1 152 h el 1940, 1 262 h el 1950, 1 478 h el 1960, 1 705 h el 1970, 1 703 h el 1981, 2 812 h el 1991 i 3 763 h el 2001. L’any 2005 s’arribà als 4 119 h. Una bona part d’aquesta població es concentra al nucli urbà, i la resta viu en cases de pagès o de camp, urbanitzacions i xalets, que fan doblar la població flotant a l’estiu.\nAl sector més muntanyós del terme hi ha una extensió forestal on predominen els boscos de pins. A partir de la dècada del 1960, els camps de conreu (on continuen predominant els conreus d’horta i de plantes ornamentals i flors, principalment clavells, amb la utilització d’hivernacles) han minvat en benefici de la indústria i del turisme. La indústria adquirí un desenvolupament important des del principi del segle XX, afavorida per la proximitat de Mataró. A la zona industrial, que s’estén en bona part als dos costats del camí del Mig, vers Mataró, hi ha instal.lades nombroses empreses, tant petites com mitjanes, molt diversificades: tèxtil (que abraça més de la meitat de l’activitat industrial local amb diverses empreses de gènere de punt, acabats tèxtils, blanqueig, tints, estampats), cartons, derivats del plàstic, electrodomèstics (aspiradors), arts gràfiques, metal·lúrgiques, ciment, empreses de transport, d’aigua mineral, etc. S'hi celebra mercat setmanal cada dimarts. Pel que fa a l’oferta turística de Cabrera, que té 2,3 km de platja, disposa de places hoteleres i d’un alberg juvenil situat a la Torre Ametller.\nEl poble de Cabrera de Mar (dit tradicionalment Cabrera de Mataró) és a 3 km de la mar, té 2 277 h el 2006 i és a 104 m d’altitud, al peu de les muntanyes de Burriac i de Montcabrer, que el dominen amb la seva característica silueta. Centra el nucli l’església parroquial de Sant Feliu de Cabrera, que substituí la primitiva. Iniciada el 1540, fou consagrada el 1570 i bastida en un estil gòtic tardà que encara subsistia a l’època; el campanar és de torre quadrada i es conserven les fortificacions de la façana. El 1965 la paret de l’absis es recobrí amb pintures monumentals. El retaule de Sant Joan Baptista procedent del temple anterior, notable obra de Bernat Martorell, de la seva primera època (vers 1420), es conserva avui al Museu Diocesà de Barcelona; es conserva també una notable creu d’argent del principi del segle XVII. La plaça del Poble forma un bell conjunt arquitectònic, amb cases de la fi del segle XIX i del començament del XX. Entre les cases antigues i masies interessants es destaquen Ca l’Aimeric, potser del segle XV, amb un finestral gòtic, Can Fontanals (del 1668), i també Ca l’Escolà, Can Borrega, Can Vallescà (segle XVIII).


Apartment in Perla Complex Burgas Bulgària - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nApartment in Perla Complex\nMés informació sobre Apartment in Perla Complex\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartment in Perla Complex és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Burgas. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Apartment in Perla Complex, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, nevera per satisfer els clients més exigents. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com piscina exterior, sala de jocs. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Apartment in Perla Complex.


Estudiar català a l’estranger: una assignatura de prestigi (Jordi Nopca)\nEstudiar català a l’estranger: una assignatura de prestigi\nLa llengua i la cultura catalanes es poden aprendre en 150 universitats de tot el món\n3 min. Barcelona 06/07/2016 00:00\n651x459 Estudiar català a l’estranger: una assignatura de prestigi Estudiar català a l’estranger: una assignatura de prestigi\nDurant l’últim curs, 150 universitats fora del territori català -repartides en cinc dels sis continents- han ofert estudis de llengua i cultura catalanes. “Hi ha més de 6.000 estudiants matriculats, distribuïts en 28 països”, comenta Manuel Forcano, director de l’Institut Ramon Llull. D’aquestes universitats que aprofundeixen en el català, 88 reben suport econòmic del Llull i 19 compten amb l’especialització en estudis catalans, ja sigui de grau o mínor. El 2016, el Llull dedicarà 1.270.722 euros d’ajuts per a la docència d’universitats.\n“A diferència de l’Institut Cervantes, que dedica una part important del pressupost a pagar les seus, nosaltres treballem directament amb les universitats”, recorda Forcano. Els recursos totals del Cervantes superen els 115 milions d’euros, mentre que el Llull disposava -el 2015- d’un pressupost de 7,6 milions d’euros. Entre els països on es pot estudiar català en més centres universitaris hi ha els Estats Units (22), França (21), el Regne Unit (20), Alemanya (20), Espanya (7) i Polònia (5). El continent en el qual l’oferta és més elevada continua sent Europa, amb un total de 104 centres, seguit d’Amèrica del Nord (29) i Àsia (6), on es pot aprendre català en quatre universitats japoneses, una a Tailàndia i una a Israel. “Hem de deixar de dir que el català és una llengua minoritària -diu el director del Llull-. Tenim més de deu milions de parlants i som la novena llengua més parlada a Europa, per sobre del grec, el finès, el portuguès, l’hongarès, el búlgar, el danès, el letó i el maltès, entre d’altres”. Forcano encara dóna una última dada reveladora: “Actualment, el català és la 23a llengua més traduïda del món”.\nReforç i consolidació\nLa Xarxa Universitària d’Estudis Catalans a l’Exterior va ser creada pel departament d’Universitats i Recerca de la Generalitat de Catalunya. El Llull se n’ocupa des del 2003, un any després de la seva fundació. “Actualment els reptes del català són semblants als de llengües com el txec o el danès, que estan sotmeses a pressions molt fortes de llengües més grans en un context de creixent globalització -diu Josep-Anton Fernàndez, director de l’àrea de llengua i universitats del Llull-. Ara per ara aquesta xarxa és crucial perquè el català tingui presència al món. És una de les dues vies, juntament amb les dels casals, per donar una visibilitat continuada a la llengua i la cultura”.\nDe cara al futur, tant Forcano com Fernàndez remarquen que l’objectiu no és créixer, sinó “reforçar i consolidar” la xarxa actual. Forcano afegeix la següent consideració: “El català no només té bona salut sinó que la xarxa té prestigi. Un bon senyal seria que es facin més tesis en català i més recerca i que s’impulsin més traduccions”. A més de fer la tria del professorat i fer aportacions econòmiques per finançar part de la xarxa, el Llull també fomenta els estudis avançats de llengua i cultura catalanes a través de cinc càtedres i centres situats a París, Nova York, Londres, Chicago i Stanford.\nL’Institut Ramon Llull organitza també del 18 al 21 de juliol la 30a edició de les jornades internacionals per a professors de català a l’exterior. Serà a Tarragona, a la Universitat Rovira i Virgili. El dia 20 s’ha programat una jornada oberta, amb dues taules rodones sobre traducció literària i la xarxa universitària, dues conferències -sobre Ramon Llull i L’aniversari, d’Imma Monsó- i un concert de Maria del Mar Bonet.


un compte franc: dr. franc lipman és un evangelista del benestar de la ciutat de Nova York | portobelloartgallery.com\nFrank Lipman, MD, és la ciutat natal de Andrew Weil, ciutat natal de Nova York. Un metge integrador el nom del qual és conegut en els cercles de celebritats: Maggie Gyllenhaal, Gwyneth Paltrow, Kevin Bacon són pacients: Lipman, un sud-africà de Nova York, va entrar a la llum com a defensor de la salut apassionada de la resta de nosaltres. .\nUna cita amb Lipman al seu consultori, Eleven-Eleven Wellness, comença com una visita a altres metges, si aquests metges tenien un cartell de meditació i estàtues gegants de Buda a la sala d'espera. Al seu despatx, aneu a través d'un formulari d'aportació exhaustiu. Però, quan els interns poden acabar amb les malalties de la vostra família, Lipman comença. Ell vol saber què menja per esmorzar, com afrontar l'estrès, el nombre de signes que està experimentant i que suggereixen que estàs cremat, un tema sobre el qual ha escrit un llibre, a més de cinc pàgines més de material relacionat amb la salut. que els documents occidentals normalment no tenen en compte.\nNo es tracta de fer un diagnòstic, explica Lipman, sinó d’entendre i després reduir la ‘càrrega total que grava el sistema d’una persona’. 'Les dues preguntes que em faig amb qualsevol pacient són: quins factors cal eliminar perquè la cicatrització es produeixi i quines necessitats no es compleixen, que poden prevenir la curació per si mateix', afirma. Per a molts dels seus pacients, el mode de «bona medicina» de Lipman inicia un canvi de vida profund. 'La gent recupera la seva energia i el malestar de la vida', afirma. 'Aquest és un veritable signe de salut.\nPer fer-ho, el doctor Lipman utilitza principalment l’acupuntura i troba que arriba als problemes de salut quotidians que tenen molts novaiorquesos. “La medicina occidental és molt útil en una crisi, quan un cor deixa de bategar o es trenca un braç i s’ha de posar. Lipman ofereix, però, molt poc durant el transcurs d’una vida. Quan s'insereixen les agulles fines, Lipman colpeja una làmpada de calor per mantenir-vos càlids i els càntics budistes per arribar a un estat alfa (aquelles ones cerebrals més lentes i de baix estrès).\nUn altre dels focus del treball de Lipman amb els pacients és la seva dieta: no es tracta del nombre de calories que obteniu, però com els estàs aconseguint. 'El menjar és informació per al cos', diu Lipman. 'Pot activar o desactivar els gens relacionats amb la malaltia. Per a això, prescriu una dieta sense sucre, lactis o gluten per a la majoria dels pacients.\nLipman també és un gran aficionat als suplements nutricionals, des d’Insomnitol (una barreja d’herbes per tenir problemes per dormir) fins a la regalèssia (per estrès i suprarenals), que acumula en un subministrament bastant substancial. Els missatgers que busquen paquets carregats de vitamines per als clients de famosos vénen i surten de la seva oficina a l'hora. I fa uns mesos, Lipman va llançar una línia de batuts i suplements anomenada Eleven Eleven Wellness del doctor Frank Lipman per 'facilitar als pacients seguir els meus consells sobre menjar', afirma.\nAquest any, Lipman ha dirigit una sèrie a la Casa Tibet sobre el futur de la medicina. Contribueix al Huffington Post i Goop, i el seu actiu bloc i un continu flux de butlletins coincideixen amb el seu incansable fervor per explicar què pot fer la seva barreja integradora de bona medicina. 'Sóc evangelista de salut', diu Lipman. Esperem que més metges de Nova York segueixin la seva missió. -Melisse Gelula\nOnze-Eleven Wellness, 32 W 22th St., btwn Fifth & Sixth Aves., 212-255-1800, www.elevenelevenwellness.com\nVoleu llegir més històries fantàstiques com aquesta? Subscriviu-vos a Well + Good i envieu les nostres publicacions principals a la safata d'entrada dues vegades per setmana.\nAquest allotjament de suor urbà amb estrès és el que em trobareu fins a la primavera


El passat 29 de maig de 2013, una delegació de la Secretaria d’Estat de Ciència i Tecnologia de l'Estat de Mato Grosso han visitat les instal·lacions del Parc de Recerca UAB i de la Planta de Tecnologia d'Aliments (CERPTA) per tal de conèixer el sistema català de transferència de tecnologia i coneixement.\nEl director general del Parc de Recerca UAB, Buenaventura Guamis, i el director gerent, Carlos Valero, van rebre la delegació brasilera, que ha visitat Catalunya dins d'un programa per conèixer les millors pràctiques internacionals relacionades amb centres d'innovació i parcs tecnològics. Durant la visita han pogut conèixer el model de funcionament del PRUAB i l'aposta per desenvolupar projectes estratègics en col·laboració amb institucions d'altres països. També han recorregut les instal·lacions de la Planta de Tecnologia d'Aliments (CERPTA) de la UAB.\nHan format part de la delegació brasilera el secretari d’Estat de Ciència i Tecnologia, Rafael Bello; el rector de la Universitat de Mato Grosso, Adriano Aparecido; el director de la Fundação de Amparo a Pesquisa de Mato Grosso – FAPEMAT, Flávio Teles Carvalho da Silva; el secretari de Desenvolupament Econòmic i Turisme, João Carlos Hauer; el gerent d'Educació i Tecnologia de Mato Grosso, Rubens de Oliveria, així com representants de la Prefectura Municipal de Lucas do Rio Verde i de l’Assemblea Legislativa de Mato Grosso. També han estat acompanyats pels responsables de Barcelona Media Inovação Brasil Márcio José Morais Maia i Richard Michael Alves.\nalta tecnologia aeptv Empren PRUAB Ajuts i subvencions; PRUAB; Cerdanyola oberta; Innova ajuts Cerdanyola Oberta mòbils Cerdanyola Oberta; FCIS TIC empresa Cerdanyola Oberta; Pruab universitat CECOT PRUAB; Cerdanyola oberta; Innova notícia Carme carmona CIT ocupació Cerdanyola Oberta; Eurecat Cerdanyola Oberta; feina Cerdanyola Oberta; PRUAB; Innova cotxe elèctric jornada Ajuntament de Cerdanyola del Vallés; Servei Municipal d'Ocupació Empresa i Promoció Econòmica; Cerdanyola Oberta; Coopera mòbil tip empreses finançament ajuts i subvencions cooperació Cerdanyola Oberta; PTV Cerdanyola Oberta; AB-BIOTICS format economia catalana notícia Atur; ocupació; Cerdanyola Oberta; Servei Municipal d'Ocupació UAB; Cerdanyola Oberta Cerdanyola Oberta; feina; Polítiques Socials Municipals fira web premi emprenedors recerca exportacions investigadors Cerdanyola Oberta; UAB; Innova Semàfor econòmic UAB; Cerdanyola oberta; Innova UAB Cerdanyola Oberta; Cerdanyola Empresarial B30 talent biotecnología Cerdanyola Oberta; Ajuts i Subvencions emprenedoria ASCAMM 2.0 economia Cerdanyola Oberta; UAB internacionalització Cerdanyola Oberta; atur; Empresa i Promoció Econòmica emprenedors ajuts TIC càpsula forma't pimes llibre PTV; Cerdanyola Oberta; Innova ajuts recerca i innovació cerdanyola sostenibilitat gamification Cerdanyol Oberta Ajuntament Cerdanyola PTV xarxes socials UAB; Cerdanyola oberta; Talent Cerdanyola empresarial Cerdanyola Oberta; innova networking comerç innova atur PTV; Parc Alba; Cerdanyola Oberta; Sener; Innova innovació Ajuntament de Cerdanyola del Vallès; Cerdanyola Oberta Servei Municipal d'Ocupació internacional economia mundial coopera App Servei Municipal d'Ocupació, Empresa i Promoció Econòmica formació Sincrotó Alba Internet sincrotró Alba Ajuntament de Cerdanyola del Vallés; Servei Municipal d'Ocupació Empresa i Promoció Econòmica


Un violent incendi crema totalment una barraca al Collbaix - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nUn violent incendi crema totalment una barraca al Collbaix\nLes flames no van afectar ni la vegetació ni els boscos del seu voltant\na. g. s. | sant joan de vilatorrada 07.05.2016 | 07:41\nBombers treballant en les tasques d´extinció del foc, ahir al migdia abel gallardo\nUn incendi va cremar totalment una barraca aquest dilluns al migdia a Collbaix, al terme municipal de Sant Joan de Vilatorrada, sense que les flames afectessin la vegetació ni la massa boscosa que hi ha al voltant. Les flames eren grans i fins tot la Policia Local va rebre trucades de veïns alertant que havien vist el foc des de l'autovia C-25.\nLa barraca que ha resultat afectada és al paratge conegut com l'Ametller, en una zona fora del nucli urbà de Sant Joan i que és freqüentada per persones que van a caminar pels diversos senders de Collbaix. L'avís es va rebre a les 2 del migdia i fins al punt on es va declarar l'incendi es van desplaçar dues dotacions dels bombers, de Calaf i Manresa, una patrulla de la Policia Local de Sant Joan.\nEls bombers desplaçats per apagar el foc van dir que sortosament la vegetació no està seca del tot en aquesta època de l'any i per aquest motiu l'incendi no es va propagar, però que amb un ambient més sec possiblement les conseqüències haurien estat greus. La Policia Local i els Bombers no van saber determinar la causa del foc. El propietari de la barraca, un veí del municipi, es va personar al lloc de l'incendi i va assegurar que a dins només hi havia fusta i plàstic, motiu pel qual, segons els Bombers, les flames van ser de grans dimensions durant uns minuts\nEn el moment en què es va encendre el foc no hi havia ningú a la barraca i una veïna que passejava per la zona va ser la primera a alertar de l'incendi. Els bombers que es van desplaçar van trigar gairebé una hora i mitja a extingir el foc. El fort vent que bufava va ajudar que les flames fossin violentes.\nPolicia Local de Sant Joan