Quan el blanc i negre de TVE ensenyava tots els colors de Sant Jordi\nLa diada de Sant Jordi omple els carrers de colors: roses, llibres i cares de festa\nEs una diada que TVE Catalunya ha filmat des dels seus primers programes, com el Mare Nostrum\nLes imatges en banc i negre ens transporten a altres èpoques en què també es gaudia molt la jornada del 23 d'abril\n22.04.2021 | 15:45 hores\nArxiu TVE Catalunya - Mare Nostrum - Sant Jordi 1970\nLa diada de Sant Jordi és una de les festes més filmades i més retransmeses per TVE Catalunya des dels seus inicis. Gràcies a les primeres càmeres de cinema del centre, que un sol operador podia dur a tot arreu, vam veure per primer cop aquesta festa a la televisió. Això sí, en blanc i negre. La televisió ensenyava així aquesta festa tan plena de color. Les roses de les parades de floristes, els arranjaments amb cintes i espigues, les cintes de bandera catalana, els camps de conreu o les varietats de flors.\nTambé els llibres, de diferents temàtiques, mides i amb tapes acolorides, intentant cridar l'atenció del lector. I el sol. Si hi ha sort, Sant Jordi és una dia dels inicis de primavera que més s'agraeix el sol per passejar per places i carrers.\nMare Nostrum, el testimoni dels anys 60\nUn dels primers programes informatius de TVE Catalunya va ser Mare Nostrum. El 1967 van filmar les imatges més tradicionals de Sant Jordi. Un munt de gent s'aplega al cap de les Rambles badant davant les parades de llibres.\nArxiu TVE Catalunya - Mare Nostrum - Diada de Sant Jordi del 1967\nMare Nostrum va filmar el 1969 molts més indrets de la festa del llibre i la rosa. Les tradicionals sortides de l'escola dels infants per veure les parades, les Rambles plenes de gent amunt i avall i omplint també el Palau de la Generalitat. Llavors era la seu de la Diputació de Barcelona, però s'hi mantenia el costum que les floristes hi muntessin les seves parades. La venda de flors també es feia durant aquells anys als carrers del voltants del palau, com al carrer del Bisbe.\nEls reporters del Mare Nostrum sortien al carrer i entrevistaven els protagonistes de la notícia. Es difonien moltes menys informacions que ara però amb més temps d'emissió. El 1967 vam conèixer la guanyadora del Premi sant Jordi gràcies a una entrevista del periodista Xavier Foz. Antònia Vicenç havia escrit a estones una novel·la sobre el món del turisme a Mallorca, del que n'estava molt al corrent perquè treballava en un hotel. Es titula '39 graus a l'ombra' i va ser tot un èxit de vendes.\nArxiu TVE Catalunya - Mare Nostrum - Premi Sant Jordi 1967\nL'any 1970 es va dedicar un reportatge al Mare Nostrum al dia de la rosa i el llibre i molt especialment als conreus de flors de Sant Feliu de Llobregat. La climatologia havia estat adversa i les seves flors no arribarien a les parades. Per això els preus d'una sola poncella podrien arribar a les 300 pessetes. Quant? 1,80€!\nEl periodista Toni Serra ens mostra els planters i parla amb els històrics floristes Joaquim Armengol, Pere i Marí Dot. A Sant Feliu els amoïna l'arribada de les indústries químiques, perquè podrien malmetre les flors. Aquestes imatges les podeu veure al capdamunt d'aquestes línies o aquí mateix.\nUns anys més tard es va començar a emetre el programa Giravolt, també elaborat pels periodistes dels serveis informatius de Miramar. El 1976 es va emetre un reportatge molt complet dedicat a la diada amb un repàs a l'actualitat política. A més de les imatges dels carrers plens de lectors i de roses, també es van mostrar unes imatges històriques. Aquell dia de Sant Jordi sortia al carrer el primer número del diari Avui, el primer en català després de la dictadura.\nArxiu TVE Catalunya - Giravolt - Sant Jordi 1976\nLa primera televisió en català també pensava en entretenir els més menuts de la casa, i el 1977 es va dedicar un programa de Terra d'Escudella al cavaller Sant Jordi. Un guió a mida del grup de Titelles Marduix i Els comediants que va fer riure a cor que vols la canalla.\nArxiu TVE Catalunya - Terra d'escudella - Sant Jordi\nCatalunya és des de sempre terra d'acollida i per Sant Jordi sempre deixem els visitants embadalits. Els anys 70 era costum per la diada rebre les turistes que arribaven a l'aeroport del Prat amb una rosa. Sí, només a elles els l'entregaven.\nArxiu TVE Catalunya - Diada de Sant Jordi a l'Aeroport del Prat - 1972\nDes del 1979, Sant Jordi ja surt en color\nNo ens en podem estar. Hi ha joies al nostre arxiu històric que us volem mostrar amb tota la bellesa dels carrers plens de flors. La sèrie sobre tradicions catalanes D'un temps, d'un país, dirigida per Francesc Rovira Beleta, va dedicar un extens capítol a Sant Jordi. Era el 1979. TVE a Catalunya va començar a emetre alguns programes en color el 1977 i poc a poc, cada cop n'eren més. La diada de Sant Jordi del 79 ja es a tot color.\nA aquest reportatge hi falten uns segons d'imatge, però s'ha volgut conservar el guió, escrit per Enric Josa. Hi veiem Mary Santpere i Pere Tapias, la Cobla Mediterrània tocant sardanes i la gent ballant al bell mig de la plaça de Sant Jaume. I al palau de la Generalitat, Antònia Macià, dona del president Tarradellas, visita la mostra de flors instal·lades als diferents patis de l'edifici gòtic.\nEl Gremi de Llibreters es felicitava perquè posaven 400 parades a tot Catalunya. Actualment, se'n planten milers, però els més venuts continuen sent els mateixos: les novel·les i la rosa vermella.\nArxiu TVE Catalunya - D'un temps, d'un país - La Diada de Sant Jordi 1979\nJa hem fet memòria d'aquelles primeres diades de Sant Jordi a la televisió. Amb més color ens les va repassar el nostre programa de records de capçalera, el Memòries de la Tele. Us convidem a gaudir d'aquest capítol tan interessant. L'historiador Josep Maria Ainaud de Lasarte explica com se celebrava la festa durant el franquisme i la transició, i quin significat tenia per a la identitat de Catalunya. L'heraldista Armand de Fluvià parla de l'origen de la senyera. Josep Maria Espinàs, Mercè Rodoreda, el pare Vicent Mundina i d'altres cares conegudes, hi parlen de flors i llibres.\nGaudiu-ne: Sant Jordi és una festa per a tots. Sobretot si fa un bon sol...!


Qui som - Fundació Catalana de l'Esplai\nQui somValorsPla estratègicMemòria d'activitatsEl nostre equipLes nostres entitats\nFundació Catalana de l’EsplaiFederació Catalana de l'EsplaiFundación EsplaiAssociació Catalana Cases de ColòniesCentre d'EstudisServeis d'EsplaiSuport AssociatiuLa nostra activitat\nTransparència i qualitatParticipació en xarxesCol·laboració amb l'AdministracióEmpreses col·laboradoresPolítica SalarialLa nostra seu: Centre EsplaiUn projecte amb valorsUn edifici sostenibleUn edifici accessibleReconeixementsEt necessitem!\nCol·laboraTreballa amb nosaltresEsplais\nFederació Catalana de l'EsplaiMissió i ObjectiusPrincipis educatiusImpactes educatius i socialsEspais de participació de la FederacióDirectori d'EsplaisProposta EducativaProjectes\nUn estiu per a tothomEsplai Sense FronteresAprenentatge - ServeiGimcana dels drets de l'infantFormar part de la FederacióProjectes col·lectiusÀmbit pedagògic i socialÀmbit de gestió i serveisFederació 2.0\nWeb dels EsplaisIntranet Federació INTRAFEDEFacebook de la FederacióButlletí electrònic InfoFEDEContacteEscoles\nLa Fundació al servei de les escolesServeis\nGestió integral del temps del migdiaActivitats extraescolarsColònies i sortides d'un diaCasalsPetita infànciaAltres serveis...Programes educatius i projectes\nWeb Edu Natura Salut i PrevencióDrets de l'infantReforç a l'estudiEines i recursos\nPublicacionsSubscriu-te als nostres butlletinsInfants i Joves\nLa Fundació al servei dels infants i els jovesServeis a mida per a infants i jovesProjectes\nDrets de l’infant Un estiu per a tothomFesta Esplai"Conecta Joven"Tresca JoveSetmana pels drets de la joventutBeca.MOSFamílies\nLes nostres propostes per a famíliesServeis\nPromocionsVacances d'estiu en famíliaCampanya de fidelització: Més vinc, més tornoColònies i casals: campanya Encerta l'estiuCelebracionsTroba el teu esplai!Projectes\nCampanya de beques: un estiu per a tothomEines i recursos\nLlibre: Explorar CatalunyaTríptics: Itineraris de naturaTercer Sector\nLa Fundació al servei del Tercer SectorServeis\nClub de SuportAssessorament a entitatsGestió d'entitatsFormacióSuport a l'administració públicaEspais per a jornades, trobades i congressosProjectes\nEina d'autodiagnòsticProjectes EuropeusTransfronterer"Red Conecta"Esplai i MunicipiEines i recursos\nProgrames informàticsPortal de suport a la gestióPublicacionsSubscriu-te als nostres butlletinsAdministracions\nFormació associativa a midaAssessorament en gestió associativaCol·laboració amb l'AdministracióEmpreses\nServeis per a les empresesJornades, trobades i congressosServeis de restauració i celebracionsVoluntariat CorporatiuResponsabilitat Social EmpresarialEmpreses col·laboradoresFormació\nPresentacióÀrees de formacióLleure educatiuIntervenció socialEducació ambientalEsports i valorsTercer sectorInclusió digitalEscola i famíliaHostaleria i RestauracióPostgrau Lleure, Societat i ComunitatFormació SubvencionadaFormació a midaFormació ACTICInscripcionsAtenció als alumnesEls nostres professors/esCases de colònies\nAlbergs i Cases de colòniesReserva un equipamentPropostes\nPer a famílies i grupsPer a escolesCelebracionsRecursos\nNotíciesButlletins electrònicsDiariLa Fundació als mitjansProposta EducativaPublicacionsEnllaçosGaleria de FotosCanal TVIntranet\nEstàs aquí:Inici › Nosaltres › Qui som\nCerca ...\tNosaltres\nTransparència i qualitatParticipació en xarxesCol·laboració amb l'AdministracióEmpreses col·laboradoresPolítica SalarialEt necessitem!\nCol·laboraTreballa amb nosaltresLa nostra seu: Centre EsplaiUn projecte amb valorsUn edifici sostenibleUn edifici accessibleReconeixements\nCol·labora amb la tasca de la Fundació Catalana de l'Esplai\nMés de 500 casals, colònies i camps de treball per a infants i joves. Cursos d'estiu i vacances en família.\nLa Fundació Catalana de l'Esplai és una entitat sense afany de lucre que té per missió educar els infants i joves, enfortir les entitats de lleure i el Tercer Sector, millorar el medi ambient i promoure la ciutadania i la inclusió social, amb voluntat transformadora. La missió de la Fundació Catalana de l'Esplai es concreta en la prestació de serveis i programes educatius integrals a les escoles, l'educació per a la salut i prevenció de drogodependències, la gestió d'equipaments i programes d'educació ambiental, cursos de formació i serveis de gestió per al món associatiu i projectes per la inclusió digital. Integra també l'acció d'una Federació i dels seus centres d'esplai, així com la tasca de la Fundación Esplai, d'àmbit estatal, i l'impuls de programes de cooperació internacional.\nLa proposta global de projectes impulsats per la Fundació es caracteritza per:\nOpció per la inclusió i la transformació social\nCompromís mediambiental i de sostenibilitat\nAposta per la qualitat del servei\nCompromís per la coresponsabilitat\nImpuls al Tercer Sector\nLa visió de la Fundació es concreta en voler ser una organització reconeguda i sostenible, que combina la lògica local i global en la seva actuació i presència territorial. Es caracteritza per la qualitat i la innovació i per establir aliances estratègiques, especialment amb els ajuntaments i el món local en general.\nSuport Associatiu Centre d’Estudis\nAssociació Catalana Cases Colònies\nEdifici CENTRE ESPLAI Carrer Riu Anoia 42-5408820 El Prat de Llobregat\nTelèfon general 93 474 74 74Fax 93 474 74 75fundacio@esplai.org\n© 1995 - 2013 Fundació Catalana de l'Esplai\nL'acció de la Fundació no seria possible sense la col·laboració de centenars de voluntaris i socis.Tu també pots recolzar la nostra acció : col·labora!


El cap de llista de Convergència adverteix que una de les 15 condicions és la celebració d'un referèndum pactat a Catalunya\nRedacció 27/06/2016 - 10.36 Actualitzat 14/09/2020 - 09.26\nSatisfacció moderada del cap de llista de CDC, Francesc Homs, pels resultats de la seva formació a les eleccions generals d'aquest diumenge. Convergència manté els 8 escons, però perd 88.000 vots respecte al desembre. Homs veu el PSOE com l'única opció de canvi, amb els vots de CDC. En declaracions a "Els matins" de TV3, s'ha mostrat partidari de negociar-hi els 15 punts del seu programa electoral, entre els quals la celebració d'un referèndum pactat a Catalunya, partint de la creació d'una comissió específica al Congrés dels Diputats.\n"L'única opció de canvi passa per un govern encapçalat pel PSOE. Això requereix els nostres vots, sí o sí. Per tant, en aquest sentit som decisius i ens ho farem valer. (...) A partir d'aquí, la peça l'ha de moure el PSOE. És el partit que ha quedat en una situació política per orientar les coses. En funció de com vagin les negociacions, nosaltres decidirem si votem a favor del canvi o no. (...) Sobre el tema del referèndum proposàvem crear una comissió on es pogués parlar del referèndum amb tota serenitat."\nFrancesc Homs no veu una gran coalició PP-PSOE perquè els socialistes s'hi neguen ni tampoc una entesa entre els socialistes i Ciutadans. "També em costa veure unes terceres eleccions perquè tots els partits estan compromesos que no es facin", apunta el candidat de CDC. Sobre el triomf del PP, més ampli que el 20-D, Homs fa aquesta reflexió: "S'han repetit unes eleccions per estar exactament al mateix lloc, encara que avui els del PP estiguin, no sé per què, eufòrics.Les coses no els sumen per enlloc."\nCDC vol ser decisiu a Madrid\nHoms: "L'única opció de canvi és un govern encapçalat pel PSOE i requereix els nostres vots sí o sí"


MÉS considera greu, i significatiu, que Balears sigui la comunitat amb menys beques educatives de l'Estat\nPer als ecosobiranistes les polítiques del Partit Popular contra l'educació són implacables\nLes xifres comparatives que recullen avui els mitjans de comunicació en matèria de beques educatives són per a la coalició MÉS per Mallorca un fet molt greu i prou significatiu de què la política del Partit Popular s'acarnissa amb l'estat de benestar i la igualtat d'oportunitats, tot el contrari del que havia promès en la campanya electoral.\nEn aquest sentit, afirmen que les Illes Balears que, al seu parer, mai han arribat a poder presumir d'una bona cobertura en nombre de beques, ara es veu a la coa de l'estat. El progressiu decreixement pressupostari d'aquesta partida posa en perill projectes de vida de molts de joves i famílies, just en un moment de crisi social.\nEl diputat Antoni Alorda recorda que el programa 423A, de beques, es va liquidar el 2011 amb una despesa de gairebé 3 milions d'euros, que va baixar a 1,8 milions el 2012 i no arribava al milió d'euros la consignació prevista el 2013. "Per paga -diu Alorda- encara no s'han satisfet les beques de 2010/2011". Per al grup parlamentari MÉS és “una passa més en la política del PP entorn les retallades i en aquest cas a les beques d'ensenyament, que estan aprofundint les desigualtat socials entre els que disposen de recursos i els que no"\nDes de MÉS s'instarà a la consellera Camps a posar fre a aquesta sagnia: “la consellera ha d’entendre que amb les dificultats econòmiques i socials actuals les polítiques que està duent a terme el PP impliquen que hi haurà famílies que no podran oferir un ensenyament de qualitat als seus fills o que molts universitaris hauran d'abandonar els seus estudis”.\nDes de MÉS per Mallorca consideren que, a més de la manca de sensibilitat política del PP, també hi juga un paper l'injust finançament de les Illes Balears, com demostren avui mateix les dades comparatives sobre treballadors públics per CCAA o les pensions mitges, per això exigeix al PP que no admeti més ajornaments en el canvi de finançament i exigeixi mesures immediates per compensar el greuge.\nMÉS per Mallorca creu que el pressupost de 2013 augura problemes importants per al curs 2013/2014, en tots els nivells educatius, i qualifica d'irresponsable el Govern per encara afegir-hi més focus de conflicte i de setge contra la comunitat educativa.


La mirada del balcó: On el posem?\nRepresentar el rol de cap no és fàcil. És possible que n’hàgim conegut de molt diversos, des del dictador (aquell que imposa per força les seves idees i destrueix la creativitat dels altres) fins al liberal (aquell que no jutja ni avalua les aportacions dels demés i només opina si li demanen) però difícilment els tractarem com si fossin uns companys qualssevol.\nEl tema és més complicat quan ens situem fora de les hores de feina. Per exemple durant el sopar de nadal o una sortida d’empresa. Al costat de qui s’asseurà el cap? Qui compartirà el cotxe amb ell? Si tothom li té tírria la solució és clara: al costat de l’últim d’arribar o del més despistat. Però si resulta que el superior és una persona entranyable –o si més no passable- ? Ningú no vol fer-li un lleig però tothom prefereix tenir-lo lluny per poder mantenir una conversa distesa. Al cap i a la fi no són hores de feina!\nDe vegades qui acaba posant les coses a lloc és el mateix cap. N’hi ha que, de bon començament, ja es col·loquen al costat de la resta de persones que manen, començant pels que ho fan més i acabant pels que ho fan menys. De la resta de treballadors, ni se’n preocupen.\nHi ha caps, però, que no ho tenen tan estudiat i els sembla que, si no es comporten com un treballador més, els titllaran de prepotents o estirats. Llavors miren de barrejar-se entre la multitud, esgarrapant aquella cadira que els treballadors havien reservat pel company que ha trucat per avisar que venia tard o essent el primer d'arribar i asseient-se al bell mig de la taula, sense donar cap possibilitat a la resta d’escapar-se’n.\nCom deia la cançó, és l’ofici del burgés, menjar beure i no fer res. Sigui com sigui, hi ha tràngols pels quals tots hem de passar.\nPublicat per Unknown a 12:07\nXeXu 14 d’abril de 2013, a les 12:37\nMolts cops m'ha tocat seure al costat del cap, és clar, però puc garantir que el procediment és el que tu dius, si és possible, tenir-lo ben lluny. I mira que hi ha gent que val la pena, però només per portar el rètol de cap ja fa que ens faci sentir incòmode si corre per allà. Moltes manies és el que tenim, em sembla que jutgem més pel càrrec que per la persona.\nUnknown 15 d’abril de 2013, a les 13:19\nSegurament són manies però és que de vegades s'ho guanyen a pols, sobretot quan es posen a parlar de feina entre el primer i el segon plat.\nGarbí24 14 d’abril de 2013, a les 12:50\nHo he estat molt de temps, ara la crisi em deixa descansar, però si es té ma esquerra, no és tant difícil de portar. Alguns necessiten que els paris els peus i d'altres no cal. Tot es saber estar al lloc que et correspon, sense trepitjar a ningú.\nUnknown 15 d’abril de 2013, a les 13:22\nSuposo, però de vegades costa ensopegar amb un bon cap, no tothom serveix per ser-ho\nMarion 14 d’abril de 2013, a les 13:29\nJo més aviat els deixaria fer i, sobre la marxa, ja aniria fent, no fos cas que la espifiés de bones a primeres, que amb els caps s'ha d'anar amb compte.\nUnknown 15 d’abril de 2013, a les 13:23\nSí, sí, improvisar o aguantar-se, quin remei ens queda :)\nAnònim 15 d’abril de 2013, a les 6:02\nAra entenc perquè ningú vol seure al meu costat...\nUnknown 15 d’abril de 2013, a les 13:25\nSí Pons, això ja passa :)\nOlga Xirinacs 15 d’abril de 2013, a les 6:55\nEl més assenyat és ocupar l'última cadira. Així el cap pot fugir del martiri quan els súbdits comencen a cridar i beure.\nUnknown 15 d’abril de 2013, a les 13:27\nTret que el cap vulgui demostrar com n'és, de divertit i sigui el que begui i cridi més. Que en aqt món hi ha de tot!


Sessió de Robòtica amb els pares! – Gran Capità\nEl passat dimarts 5 de març, els pares i mares dels alumnes de 6è van visitar l’escola per compartir una sessió de Robòtica amb els seus fills.\nVa ser molt emocionant poder veure a tots els alumnes mostrant als seus pares tot el que havien après durant aquests últims tres mesos.\nEsperem, poder repetir més endavant aquesta experiència tan gratificant tant pels alumnes com pels pares i professors.\nMolt bona feina pares!


Tren Vilafranca del Penedès a PortAventura World desde 6€ | Billetes & Horarios| Rome2rio\nTrenes desde Vilafranca del Penedès a PortAventura World\nEl tren promedio entre Vilafranca del Penedès y PortAventura World dura 2h 15m y el tren más rápido dura 1h 11m. El servicio de tren circula varias veces al día de Vilafranca del Penedès a PortAventura World. El tiempo de viaje puede ser más largo los fines de semana y los días festivos; usa el formulario de búsqueda en esta página para buscar una fecha de viaje específica.\nHorarios de Vilafranca del Penedès a PortAventura World tren\nTrenes circula cada 3 horas entre Vilafranca del Penedès y PortAventura World. El servicio sale de Vilafranca del Penedès a las 21:10 de la noche y llega a PortAventura World a las 22:21. Todos los servicios requieren un traslado en Sant Vicenç De Calders y duran una media de 2h 15m. Los horarios que se muestran a continuación son para las próximas salidas disponibles.\n21:10 Vilafranca del Penedès\n00:12 Vilafranca del Penedès\n12:10 Vilafranca del Penedès\n14:10 Vilafranca del Penedès\n17:11 Vilafranca del Penedès\n19:10 Vilafranca del Penedès\n¿Quieres saber cómo viajar de Vilafranca del Penedès a PortAventura World? Hemos reunido una lista de las preguntas más frecuentes de nuestros usuarios, como por ejemplo: ¿Cuál es el medio de transporte más barato?, ¿Cuál es la opción más rápida?, ¿Cuánto suelen costar los billetes? y muchas más.\nNo, no hay train directo desde Vilafranca del Penedès a PortAventura World. Sin embargo hay servicios con salida desde Vilafranca Del Penedès y llegada a Port Aventura pasando por San Vicente De Calders-Comarru El viaje, incluyendo los transbordos, dura aproximadamente 2h 19m\n¿Dónde tomo el train desde Vilafranca del Penedès a PortAventura World?\nVilafranca del Penedès a PortAventura World train servicios operados por Renfe Cercanias, salida desde la estación Vilafranca Del Penedès.\n¿A dónde llega el tren de Vilafranca del Penedès a PortAventura World train?\nVilafranca del Penedès a PortAventura World train servicios operados por Renfe Viajeros, llegan a la estaciónPort Aventura\nHay 3624 + hoteles disponibles en PortAventura World. Los precios comienzan desde 49€ por noche.\nVilafranca del Penedès a PortAventura World\nTren Vilafranca del Penedès a Estación de Camp de Tarragona Tren Vilafranca del Penedès a Sant Boi de Llobregat Tren Vilafranca del Penedès a Estación de Hospital de Bellvitge Tren Vilafranca del Penedès a Estación de Aeropuerto T1 T2 T3 Tren Vilafranca del Penedès a Salou Tren Vilafranca del Penedès a Comarruga Tren Vilafranca del Penedès a Valls Tren Vilafranca del Penedès a Igualada Tren Vilafranca del Penedès a Cornellà de Llobregat Tren Vilafranca del Penedès a Cubellas Tren Vilafranca del Penedès a NH Barcelona La Maquinista Tren Vilafranca del Penedès a Monistrol de Montserrat Tren Vilafranca del Penedès a Olesa de Montserrat Tren Vilafranca del Penedès a Montblanch Tren Vilafranca del Penedès a Segur de Calafell Tren Vilafranca del Penedès a Universidad Autónoma de Barcelona Tren Vilafranca del Penedès a Martorell Tren Vilafranca del Penedès a Pamplona Tren Vilafranca del Penedès a Bilbao Tren Vilafranca del Penedès a Tárrega Tren Vilafranca del Penedès a Roda de Barà Tren Vilafranca del Penedès a Gaudi Sagrada Familia Barcelona Tren Vilafranca del Penedès a Llançà Tren Vilafranca del Penedès a Sabadell Tren Vilafranca del Penedès a Barcelona Arc de Triomf Tren Vilafranca del Penedès a Narbona Tren Vilafranca del Penedès a Valencia España Tren Vilafranca del Penedès a Canet de Mar Tren Vilafranca del Penedès a Vitoria Tren Vilafranca del Penedès a Paseo de Gracia\nTren Sitges a PortAventura World Tren Casteldefels a PortAventura World Tren Mataró a PortAventura World Tren Figueres a PortAventura World Tren Sabadell a PortAventura World Tren Calafell a PortAventura World Tren Segur de Calafell a PortAventura World Tren Tarrasa a PortAventura World Tren Blanes a PortAventura World Tren Badalona a PortAventura World Tren Granollers Canovelles a PortAventura World Tren Cunit a PortAventura World Tren Martorell a PortAventura World Tren Calella a PortAventura World Tren Vic a PortAventura World Tren Pineda a PortAventura World Tren Manresa a PortAventura World Tren San Cugat del Vallés a PortAventura World Tren Rubí a PortAventura World Tren Aeropuerto Barcelona BCN a PortAventura World Tren El Vendrell a PortAventura World Tren Viladecans a PortAventura World Tren Montmeló a PortAventura World Tren Torredembarra a PortAventura World Tren Murcia a PortAventura World Tren Caldas de Malavella a PortAventura World Tren Barcelona a PortAventura World Tren Ripollet a PortAventura World Tren Premiá de Mar a PortAventura World Tren Burriana a PortAventura World


Perquè no ens fotin el tren celebra el quart aniversari de la plataforma | SETEMBRE\nHo faran aquest divendres a l'estació de Torelló amb una lectura de textos on el tren és el protagonista, un pastís d'aniversari i una exposició de cartells\nEl grup es planteja com un dels principals reptes per al 2017 que la Generalitat presenti una proposta de racionalització dels horaris de la línia R3\nSETEMBRE, Torelló | 27/01/2017 a les 09:16h\nArxivat a: En moviment, línia R3, Torelló, Perquè no ens fotin el tren, tren\nLa plataforma Perquè no ens fotin el tren celebra aquest divendres el quart aniversari de la creació del gurp. Ho farà a partir de 2/4 de 8 del vespre a l'estació de Torelló amb una lectura de fragments d'obres en què el tren té protagonisme, un pastís d'aniversari i una exposició de cartells.\nPerquè no ens fotin el tren va fer la primera concentració el desembre de 2012 i es van constituir com a Grup el gener de 2013. Inicialment el grup es va constituir per evitar el tancament de l'estació de Torelló, però de seguida van ampliar el seu radi d'acció i es van convertir en una plataforma reivindicativa per aconseguir millores a tota la línia R3. Des d'aleshores s'han anat trobant cada últim divendres de mes a l'estació de Torelló i han tornat el debat sobre la línia a l'agenda política. Entre altres reivindicacions han reclamat la integració tarifària fins a Ripoll, que l'estació de Torelló continuï atesa per personal i les obres de millora a l'estació de Centelles que en principi haurien de començar ben aviat.\nDes de la plataforma es plantegen com un dels principals reptes per a 2017 que el Departament de Territori i Sostenibilitat presenti una proposta de racionalització dels horaris, un tema sobre el qual té competència i que està pendent des de fa dos anys. Per això s'ha buscat el suport dels ajuntaments i consells comarcals mitjançant l'aprovació d'una moció. Alhora també volem aconseguir implicar els diferents agents socials, econòmics, i per això s'organitzarà una Jornada de debat amb la Universitat de Vic.\nFinalment esperen que ben aviat l'estació de Manlleu torni a estar atesa per personal i que es pugui avançar en el vell projecte perquè l'Estació de Torelló sigui l'estació de referència de la gent de La Garrotxa i, per tant, es puguin augmentar el nombre d'usuaris de Vic cap amunt.


L'AMPA de l'escola bressol La Plantera de Blanes reclama a l'ajuntament que sancioni l'empresa per 'mala gestió' - Socpetit.cat\nL’AMPA de l’escola bressol La Plantera de Blanes reclama a l’ajuntament que sancioni l’empresa per ‘mala gestió’\nL’AMPA de l’escola bressol La Plantera de Blanes (Selva) considera que la directora no està gestionant bé el centre i que la comunicació amb els pares no és la correcta. També denuncia que les educadores treballen amb "angoixa i por" i que aquest mal clima laboral ha fet que un terç de la plantilla hagi demanat plegar malgrat portar una mitjana de 15 anys treballant-hi. Per tot això, reclamen a l’alcalde que actuï com a "principal responsable del servei públic" de les escoles bressol al municipi. Els pares han fet arribar una carta al consistori on reclamen que s’aparti la directora de les seves responsabilitats, que actualment està de baixa, que es prenguin mesures disciplinàries contra ella i que se sancioni l’empresa CLECE, que és qui té la concessió, per no haver fer res per millorar el servei malgrat les queixes. Per la seva banda, des d’ERC -que té la regidora d’Educació- apunten que ha arribat el moment de municipalitzar el servei per posar fi a aquest conflicte.\nL’AMPA de l’escola bressol La Plantera de Blanes vol que l’ajuntament actuï davant el que consideren una mala gestió de l’actual directora del centre. Divendres passat van mantenir una reunió de dues hores amb representants de l’empresa CLECE, treballadors del centre, l’alcalde i el regidor d’Educació. Des del consistori, se’ls va oferir crear una taula de treball que es reuneixi setmanalment fins que s’acabi el curs.\nEls pares, però, ho veuen del tot insuficient i reclamen un seguit de mesures. Les han recollit en un document que han entrat a registre a l’Ajuntament.\nEn primer lloc, volen que l’actual directora deixi de tenir responsabilitats. Aquesta persona, que actualment està de baixa laboral, es troba dins el personal laboral a subrogar en el moment en què hi hagi un nou concurs per adjudicar el servei. És per això que es temen que el proper curs continuï dirigint el centre "com si no hagués passat res" mentre "el problema de fons continua latent". A més a més, asseguren que amb l’arribada de la nova directora que la substitueix "el clima ha millorat molt" i que "ha tornat l’harmonia al centre".\nTambé volen que es canviï la coordinadora del contracte de gestió i direcció, per "no haver fet res malgrat les queixes" relacionades amb la direcció i la gestió del servei. Consideren que la coordinadora de l’escola bressol ha demostrat "no estar a l’alçada" de la situació.\nEntre les principals queixes, hi ha la mala gestió i planificació d’activitats com ara excursions -posen l’exemple d’una sortida anunciada dos dies abans que es fes – i un horari de comunicació amb els pares que només s’ofereix dins l’horari escolar –de 9.30h a 10.30h tots els dies o dimecres de 15h a 17h amb previ avís- i que "dificulta" a les famílies poder parlar amb la direcció. "Si portem els nostres fills a l’escola bressol no és per què a mig matí tinguem disponibilitat de fer gestions", afirmen a la carta. També es queixen que porten anys reclamant uns tendals al pati que solucioni la falta d’ombra i que no se’ls ha escoltat.\nI entre les reclamacions, demanen que es faci una auditoria interna per detectar possibles irregularitats en la constitució del Consell Escolar, que és qui supervisa i avalua el desenvolupament de la programació, així com les seves posteriors actuacions. Mantenen que quan es van elegir els membres del consell no es va fer correctament, perquè no es va avisar cap família per representar els pares en la mesa electoral, i que aquest òrgan només s’hauria reunit un cop, en la constitució. "Totes les decisions importants ja s’han pres de forma unilateral des de la direcció, sense tenir en compte la resta d’actors de la comunitat educativa", afirmen a la carta.\nEls pares també han demanat que la Intervenció Municipal actuï com a òrgan fiscalitzador del servei i que executi el règim sancionador que figura al contracte contra l’empresa CLECE per "no responsabilitzar-se del bon tracte als usuaris per part del seu personal". També reclamen que es prenguin mesures disciplinàries contra la directora i que se la desvinculi de la direcció.\nPel que fa a la nova licitació del servei que es farà en els pròxims mesos, volen que es modifiquin els criteris de solvència tècnica i solvència professional per tal que puguin haver més empreses aspirants. També volen que el nou contracte incorpori clàusules socials per "protegir" les educadores del centre, de qui diuen, són l’"únic" motiu pel qual mantenen escolaritzats els seu fills. "Tenen l’excel·lència en totes les seves vessants, professional i humana", afirmen.\nERC, al govern juntament amb el PSC i CiU, considera que l’empresa "no ha aportat cap solució ni explicació raonable" que contribueixi a resoldre el conflicte i, per tant, defensen que ha arribat el moment d’"accelerar la municipalització de les escoles bressol" ara que finalitza l’actual concurs. Així ho manifesta en un comunicat el seu regidor, Albert Sanz, que recorda que ja ho duien en el programa electoral dels últims comicis.\nD’altra banda, critiquen que la plica actual deixa en mans de l’empresa les accions disciplinàries, un fet que "impedeix" que la feina de "control i gestió de la regidora acabi donant fruits en forma de decisions. Finalment, es posa al costat de les famílies i treballadors i reivindica que cal una "gestió pública de qualitat" del servei.\nFoto: Albert T M via Foter.com / CC BY-SA


El ministeri de Defensa aixeca la suspensió al militar de la Manada però no li assigna cap destí\nEl condemnat recupera la totalitat del sou base i el govern espanyol assegura que la reincorporació "no es podia evitar"\n3 min. Barcelona 11/07/2018 15:14\n651x366 Una manifestació de protesta per l'agressió sexual del grup anomenat la Manada a una noia de 18 anys / JESÚS DIGES / EFE Una manifestació de protesta per l'agressió sexual del grup anomenat la Manada a una noia de 18 anys / JESÚS DIGES / EFE\nEl ministeri de Defensa ha aixecat la suspensió de funcions al militar de l'exèrcit espanyol i membre de la Manada Alfonso Jesús Cabezuelo. El 'Butlletí Oficial de Defensa' ha publicat en la seva edició de dimarts que la reincorporació de Cabezuelo és efectiva des del 22 de juny, quan el militar va sortir de la presó. Però el ministeri ha assegurat que no assignarà cap destí al militar, encara que Cabezuelo ha recuperat la totalitat del sou base sense complements (mentre estava suspès cobrava el 75% del salari).\nCabezuelo, que forma part de la unitat militar d'emergències (UME), va estar en presó preventiva al centre penitenciari militar d'Alcalá-Meco, a la Comunitat de Madrid. Com els altres quatre integrants de la Manada, està condemnat a nou anys de presó per un delicte d'abusos sexuals a una jove madrilenya durant els Sanfermines del 2016. Segons el ministeri, la reincorporació de Cabezuelo "no es podia evitar" perquè es produeix "de manera automàtica en aplicació de la llei de carrera militar".\nFonts del govern espanyol han apuntat a Efe que la decisió de no assignar cap destí al militar de la Manada és de la ministra de Defensa, Margarita Robles. De fet, el ministeri ha subratllat que la llei de carrera militar estableix que si un membre de l'exèrcit espanyol deixa d'estar en presó preventiva la seva suspensió de funcions queda sense efecte. Davant aquesta situació, la llei afegeix que la ministra de Defensa pot prohibir, "pels fets imputats i la transcendència social", que el militar no tingui cap destí mentre la sentència no és ferma (com és el cas de la Manada, que està pendent del Tribunal Superior de Justícia de Navarra).\nTots els condemnats de la Manada surten de presó\nCabezuelo va ser suspès de les seves funcions a l'exèrcit espanyol i cessat del seu destí a la UME de Sevilla després de ser detingut pels fets dels Sanfermines del 2016, tal com va passar amb el guàrdia civil Antonio Manuel Guerrero.\nEl guàrdia civil, "actiu sense destí"\nDe fet, Guerrero també està ara en situació "d'actiu sense destí" a la Guàrdia Civil. Fonts del cos han explicat a Europa Press que Guerrero cobra la totalitat del sou base mentre la sentència no és ferma. La Guàrdia Civil va obrir un expedient disciplinari al condemnat després de ser detingut, i aleshores va ser suspès de feina.\nQueixa dels jutges per la "pressió social" contra el tribunal de la Manada\nEn paral·lel, 750 magistrats espanyols han presentat una queixa al Consell Consultiu de Jutges Europeus per la "pressió social" contra el tribunal que va condemnar la Manada. Els jutges denuncien "la gravíssima amenaça que s'ha alçat" contra la independència judicial a Espanya, i asseguren que la pressió que s'ha desencadenat contra els magistrats de l'Audiència de Navarra "arriba al linxament públic". Afegeixen que la situació s'ha produït "amb la complicitat de polítics que veuen una oportunitat per millorar els seus rèdits electorals i sense que el Consell General del Poder Judicial (CGPJ) hagi contestat eficaçment a amenaces tan preocupants contra la separació de poders". En el text de la seva denúncia, els jutges signants asseguren que es troben "completament desprotegits davant les interferències dels poders executiu i legislatiu en la funció judicial".\nL'Ajuntament de Pamplona recorre la sentència de la Manada perquè hi va haver "violència i intimidació"\nLa Manada, condemnada per abusos però no per violació\nDiàleg i hostilitat: l'actualitat en 8 tuits\nEl ministeri de Defensa també aixecarà la suspensió al guàrdia civil de la Manada però no li assignarà destinació\nLes hostesses del MWC que fan més d'1,75 metres cobren més que la resta\nArrimadas, a un pas de fer tàndem amb Rivera el 28-A\nLa carta del pare d'una nena amb síndrome de Down que rebat Arcadi Espada\nEls voltors de l’habitatge ens sobrevolen\nLa situació dels infants a Sudan del Sud\nRespectar i conèixer el valor de la Serra


Les empreses demanen professionals amb habilitats socials i comunicatives - Hemeroteca - Actualitat - Universitat de les Illes Balears\nSeccions: Les empreses demanen professionals amb habilitats socials i comunicatives\nLes empreses demanen professionals amb habilitats socials i comunicatives\nEl IV Fòrum de l'Ocupació de la UIB ofereix als universitaris la possibilitat d'assistir a tallers que els formaran en les capacitats que demanen les empreses\nIV Fòrum de l'Ocupació de la UIB 12 i 13 de març al campus universitaris\nEl IV Fòrum de l'Ocupació de la UIB ofereix als universitaris la possibilitat d'assistir a tallers que els formaran en les capacitats que demanen les empreses. El Departament d'Orientació i Inserció Professional-DOIP de la Fundació Universitat-Empresa de les Illes Balears coneix les exigències de les empreses i les mancandes dels titulats. És per això que en el marc del Fòrum de l'Ocupació s'organitzen tallers específics:\nTaller 1. Com s'ha d'elaborar el curriculum vitae i la carta de presentació: tipus de CV i de carta de presentació, estructura general del CV i de la carta de presentació i consells i normes bàsiques de redacció i presentació del CV i de la carta de presentació.\nTaller 2. Estratègies comunicatives per a l'entrevista de treball: tipus d'entrevistes, conducta davant l'entrevista, preguntes més habituals, respostes més apropiades...\nTaller 3. Les habilitats socials i comunicatives: com es pot ser més hàbil socialment: comunicació i assertivitat .\nEls dies 12 i 13 de març de 2008 la UIB acollirà el IV Fòrum de l'Ocupació. Quaranta empreses d'àmbits diferents s'instal·laran a l'edifici G. M. de Jovellanos del campus de la UIB amb l'objectiu d'acostar-se als universitaris i conèixer de prop els professionals del futur.


Mirall Trencat de Julianen: Caballé, 50 anys amb la Montse\nAprofitant que aquesta setmana es celebra el cinquantenari del debut de la cantant Montserrat Caballé al nostre Liceu, faré una mica de memòria d’aquells moments de la meva vida.\nA finals del any 1961, per Nadal vaig tornar a Barcelona de Irun on havia anat per una feina de tres mesos i de mal record. Només tenia 19 anys. En arribar a Barcelona i per una situació que es llarga d’explicar tenia la oportunitat de tenir invitacions a totes les funcions del Liceu, o quasi totes. Aquells Nadals estava en cartell Turandot, el meu primer Turandot i al gener anava Arabella, de la que no tenia cap coneixement de la seva existència, però coneixia molt bé ‘El Cavaller de la Rosa’ perquè un amic me l’havia ficat amb un embut al cap, dia rere dia, versió Kleiber, amb Reining, Jurinac, Gueden, és dels discs que he escoltat més vegades al llarg de la meva vida.\nImpossible de recordar quina funció d’Arabella va ser la que vaig anar de les tres programades, molt probablement la de l’estrena al 7 de Gener, diumenge tarda. Les estrenes sempre són més agraïdes.\nEls diaris havien fet un petit ressò del fet que una soprano barcelonina que venia de les germanies debutava al liceu amb una opera de Strauss, quasi desconeguda a la nostra ciutat. La funció fou resolta amb uns decorats senzills per no dir pobres, la veu de la soprano ja va donar mostres de la seva puresa, el seu fiato i la seva meravellosa manera de respirar per emetre les notes, però res a veure del que seria uns anys més tard en el seu primer Verdi al Liceu. La premsa va parlar de la cantant més per el fet de que fos barcelonina i feta al conservatori del Liceu que no pas per la seva actuació en aquella funció. A mi el que més em va captar l’orella va ser el duet ‘Aber der Richtige’ perque em recordava els aires del ‘Cavaller de la Rosa'.\nDeu dies desprès vaig tornar a veure a la Caballé (en aquells moments ni pensar en anomenar-la així), en un Don Giovanni el 18 de Gener va ser l’estrena i a la futura diva li van encomanar el segon rol femení , Elvira, i la Donna Anna era la molt famosa llavors Teresa Stich-Randall, i el Don Giovanni pel també molt anomenat Gabriel Bacqier, el tenor fou Juan Oncina de la orxateria La Valenciana, molt més famós a l’estranger que a casa. Aquesta funció va tenir molt mes ressò, primer perquè la opera era molt més coneguda y desprès pel fet de que la Caballé estava ben flanquejada per cantants de fama internacional.\nAquell mateix any, l’any de la gran nevada de Nadal tenia invitacions per veure Elektra pel dia de Sant Esteve. Barcelona estava paralitzada, el cotxes no circulaven, la gent estava tan sorpresa com atemorida, com per anar al liceu des de casa ho teia fàcil, de boca de metro a boca de metro, aquella tarda de Sant Esteve vam decidir aprofitar les invitacions el meu amic Antoni Chic, (que aquell mes de desembre havia estrenat a la casa ‘Una voce in off’ de Montsalvatge con a regista) y jo. Amb la por d’algun ensurt vam arribar molt aviat al Liceu i vam anar al bar del soterrani per fer un cafè i en una taula estava un amic del Antoni Chic, en Ramón Pujol assegut amb la Montserrat Caballè. No cal que digui que aquella funció al Liceu no va arreplegar més d’un centenar de espectadors, la gent va perdre entrades i abonaments. Ramón Pujol era una persona molt extravertida (les males llengües li deien ‘Elsa Maxwell’) escrivia pel Diario de Barcelona i també era director de la Terraza Martini, lloc de confluència de les arts i la xafarderia d’aquella Barclona que començava a treure nas. En Pujol va cridar-nos per seure a la seva taula, en Chic com a regista de la casa i la Caballé com a cantant de la casa (acabava de fer aquell desembre de 1962 unes actuacions de ‘Les noces de figaro’, just darrera la opera del Montsalvatge), la conversa va anant agafant el to de les converses importants que no s’obliden mai no per la seva entitat intel•lectual però sí pel seu contingut malintencionat carregant a tort i a dret contra els que no queien bé als que compartíem taula, la Montse parlà poc, jo menys, quan tens 19 anys tens poc a dir i molt a escoltar. La opera Elektra feia ja una bona estona que havia començat, la Gertrude Grob-Prandl ja feia una estona que estava bramant a dalt i baix del escenari però nosaltres quatre no ens vam moure d’aquella taula del ensorrat bar del Liceu, que tan clima tenia a pesar del olor a resclosit (els urinaris dels homes estaven a un metre del bar). Quan va acabar la funció la Caballé va dir que tenia que anar al camerí per saludar a la Grob-Prandl ja que era prou amiga seva. Una tarda de Liceu irrepetible. Quatre anys més tard també desembre morí en Ramon Pujol d’un atac cerebral i també quatre anys mes tard de aquell cafè la Caballé ja era diva mundial per tota l’eternitat.\nY ese año nací yo !!!


Concurs conjunt ceràmic | Web JFMA Catala\nEl drac protegeix la magnòlia. Quan la última nevada va fulminar les branques de tots els arbres de la Torre Maria, a la Magnòlia no li va passar res. L’alè del drac va fondre la neu .


Vacances família Calafell, entre Barcelona i Port Aventura\nVacances família Calafell, entre Barcelona i Port Aventura.\nLloguer apartaments platja, Costa Daurada, Catalunya.\nCalafell està situat a la Costa Daurada, a la comarca del Baix Penedès.\nEs troba a 60 km al sud de Barcelona i a mitja hora al nord de Port Aventura, a les que es pot arribar per tren i autopista.\nA Calafell també es pot arribar en tren a traves de la linea de rodalies C2 de RENFE. Trens cada 30 min desde Barcelona o desde St. Vicenç de Calders.\nC/ Vilamar 101 Calafell Platja\nProvinents les autopistes AP-2 o AP-7 cal agafar la Sortida 31 que indica direcció El Vendrell.\nEn aquest punt s'enllaça amb l'autopista C-32, antiga A-16, que té una sortida directament a Calafell.\nFora de l'autopista, cal seguir sempre els indicadors direcció Calafell Platja, passant primer pel costat de la Creu Roja i després de l'Estació.\nUn cop a l'Estació cal passar pel pont subterrani fins a l'altre costat de la via del tren, i un cop a la rotonda fer un canvi de sentit.\nDesprés de fer el canvi de sentit s'ha de girar a la dreta pel primer o segon carrer permesos (Pasatje Sant Antoni o C/Pintor Mir, respectivament) arribant en ambdos casos al carrer Vilamar, i un cop allà continuar en el sentit obligatori del a marxa, fins al número 101, on es troba el nostre establiment, que és un edifici de color groc que fa cantonada.\nLa linea RENFE de rodalies C2, fa el trajecte Barcelona-Sant Vicenç de Calders, cada 1/2 hora.\nEl trajecte fins a Calafell té una durada aproximada d'una hora desde Barcelona i de 5 minuts desde Sant Vicenç. Tant a les estacions de Barcelona Sants o de Sant Vicenç de Calders es pot fer transbord desde altres linees de rodalies o de llarg recorregut. Desde aquestes estacions els trens direcció Calafell tenen sortida a totes les hores a en punt i mitja. Últims trens desde Barcelona a les 23h i desde Sant Vicenç a les 22h.\nEn l'Estació de Barcelona Sants el tren de la nostra linea circula per les vies 9-10. El preu del billet de Barcelona-Calafell es d'uns 3 Euros. També hi ha bitllets de 10 viatges anomenats Bonotren, que valen uns 24 Euros i que poden ser utilizats per més d'una persona a la vegada i també en el viatge de tornada.\nCalafell es trova situat entre els aeroports de Barcelona (45 km), Reus (35 km), Girona (150 km) i el de Lleida (115 km).\nSi es prové de l'Aeroport de Barcelona, es pot arribar fins a Calafell en transport públic. La millor opció depen de la terminal d'arribada. De totes maneres hi han autobusos llançadera gratuits entre les 2 terminals.\nDesde la Terminal 1 (T1) de l'aeroport de Barcelona La millor opció és agafar l'autobus L99 direcció Castelldefels i baixar a la parada de l'estació de Renfe de Castelldefels. I desde allà agafar un tren direcció Sant Vicenç de Calders fins a Calafell. Els trajectes costen uns 4.50.-Eur per persona Sortides cada 30 minuts. Darreres sortides sobre les 22 h.\nDesde la Terminal 1 una altra opció és agafar l'autobus de la companyia MON BUS que fa el trajecte directe fins a Calafell en uns 90 minuts. Aquest bus surt cada hora, excepte els dissabtes que hi ha menys freqüència i els diumenges no circula. Podeu consultar els horaris:\nDesde la terminal 2 (T2) de l'aeroport de Barcelona la millor opció és agafar el tren que arriba a Calafell ens uns 90 minuts. En aquest cas cal agafar el tren al mateix aeroport fins a Barcelona Sants. Aquest tren passa cada 30 minuts i la duració del trajecte es d'uns 20 minuts. Un cop a Barcelona Sants cal fer transbord a les vies 9/10 on circula el tren en direcció a Sant Viçens de Calders, que és el que fa el trajecte Barcelona-Calafell. Aquest tren circula cada 30 minuts i la duració del trajecte és d'uns 50 minuts. Sortides a 06 min i 36 min. Darrers trens desde Barcelona Sants a les 22:06 i 23:06.\nD'altra banda al mateix aeroport hi ha servei de lloguer de cotxes, o bé es pot agafar un taxi, que pot costar entre 80 i els 90.- Eur desde l'aeroport de Barcelona.\nEn el cas de Reus i Girona també és possible arribar en transport públic. Desde l'aeroport de Reus recomanem agafer un taxi que pot costar entre 70 i 85 Eur. I des de els aeroports de Girona i Lleida recomanem llogar un cotxe per tots els dies o bé només per un dia amb Europcar i retornant-lo l'endemà a Vilanova i la Geltrú, situada només a 15 min de Calafell amb tren. Trens cada 30 minuts. Addiconalment l'oficina d'Europcar està situada a uns 10 minuts caminant desde l'estació de Vilanova i la Geltrú.\nEstiu a Calafell Platja Lloguer apartaments Costa Daurada: Vacances família,entre Barcelona-Port Aventura


Finalitat del grup — Recerca i Innovació en Metodologies d'Aprenentatge. RIMA — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\n≡ GtPOE - Portafoli de l'estudiant\nJornada d'Innovació Docent, JID-RIMA 2010, GtPOE\nGenerar un grup de treball multidisciplinari dins de la UPC amb el suport explícit de l’ICE i de l’EPSC, especialitzat en la metodologia d’avaluació del portafoli de l’estudiant, i que dediqui també part de l’atenció al portafoli del del professor.\nEl grup s'anomenarà inicialment GtPoE (Grup de treball en el Portafoli de l’Estudiant). Tot i que la dinàmica del grup està centrada en les experiències del professorat de la UPC, també d'admetran membres i col·laboracions de profesors d'altres uniersitats.\nAquest primer any, pretenem:\na) Recollir les experiències sobre el tema del portafoli per analitzar què s’està fent tant a la nostra universitat com a nivell internacional, per:\nproposar un seguit d’actuacions que han de conduir a dissenyar procediments i mètodes (manual de bones pràctiques de portafoli) per tal que el professorat de la universitat posi en marxa d’una forma senzilla la tècnica d’avaluació per portafolis en les assignatures.\nb) A partir de l'experiència inicial, es preten:\nimpulsar experiències de portafoli a les asignatures impartides pels membres del grup\npublicitar a través de conferències, jornades i congressos l'activitat del grup pel que fa a aquesta tècnica d’avaluació, que, d'altra banda és perfectament adaptada a l’EEES.\ncontribuir a l'impuls del portafoli en estudis d'enginyeria, la qual cosa ha de revertir en la millora del rendiment acadèmic i el desenvolupament de les habilitats transversals dels nostres estudiants.\nEl grup compta amb el suport inicial d’una ajuda MQD2007.


El PP utilitza la qüestió del finançament com ha utilitzat el tema dels trasvasaments i el Pla Hidrològic, el seu objectiu és alimentar l’enfrontament entre territoris per posar en dificultats al govern de Zapatero, llençar sorra als ulls dels treballadors i mirar d’ampliar la seva base de suport reaccionari. Tot i que força sovint també els dirigents autonòmics del PP s’apunten al front que més els convé segons sigui el cas de la seva comunitat.\nRajoy, en el seu afany de desgastar al govern de Zapatero i esperant a que s’estavelli amb aquest tema, planteja que una negociació bilateral entre el govern central i el govern de Catalunya és un anatema, que qualsevol acord de finançament ha de sortir d’una conferència de governs autònoms. I per ampli consens, per descomptat. Ja s’encarregarà el PP que aquest acord sigui impossible, de la mateixa manera que ha bloquejat la renovació dels òrgans judicials durant anys. De la mateixa forma que el PP i els sectors més reaccionaris de la judicatura han aconseguit condicionar d’una manera clara el govern de Zapatero en l’àmbit de l’aparell judicial, ara miren de fer el mateix en el tema del finançament autonòmic.\nRepartiment del pastís\nVista des de Catalunya, l’anomenada pels mitjans “batalla pel finançament”, recorda força a la política de Pujol. Es donen xifres, s’enumeren criteris. Al final, recorda a la política del “peix al cove” que durant anys va practicar la dreta nacionalista de la mà de Pujol. I contribueix a que s’assembli, per descomptat, veure als dirigents del tripartit compartint la visió dels empresaris, la Cambra de Comerç, etc. Catalunya necessita més finançament per a més infraestructures, per a més ajuts a la internacionalització de les empreses, principalment… i només després per a educació i sanitat. Això sí, en un model en que el servei públic el porta a terme en bona part l’empresa privada. És evident que per a tot aquest món d’empresaris, sectors professionals, catedràtics, financers, etc., en general la quinta essència del realisme i del pragmatisme, no és tant una qüestió de principis (dret d’autodeterminació, dret de decidir,…) com d’obtenir una porció més gran del repartiment del pastís. El seu catalanisme és més un recurs per tensar la corda que per dur a terme de manera efectiva el dret d’autodeterminació. Una cosa semblant com la consulta d’Ibarretxe, que ha passat a major glòria sense a penes un balboteig. De fet, tots aquests sectors serien els primers que s’oposarien de forma clara a un moviment de masses que reclamés canvis polítics i socials, que juntament al dret d’autodeterminació defensés la nacionalització de la banca i de les empreses en crisi per impedir la destrucció dels llocs de treball i posar tots aquests recursos en benefici de les necessitats de la gran majoria de la societat, els joves i els treballadors. No és difícil imaginar-se les cares d’horror de la burgesia davant d’un moviment així, que lluités obertament pel socialisme. Només cal que recordem què deien aquests senyors quan els treballadors de les empreses de handling d’Iberia van ocupar les pistes d’aterratge del Prat. Els va faltar temps a aquestes senyores i senyors tan demòcrates i tan sobiranistes per demanar la intervenció de l’exèrcit. Mentre Artur Mas i la plana major de CiU i dels empresaris demanaven el cap del delegat del govern a Catalunya per “tou”, els treballadors de terra d’Iberia es van haver d’enfrontar a l’acusació de “sedició”, com si haguessin comès un delicte en temps de guerra. Les mateixes simpaties sent la dreta catalanista per la lluita dels treballadors en contra dels EROs, o per la lluita dels conductors de TMB pel descans de dos dies setmanals. Encara avui, entre sectors de l’esquerra independentista, en teoria a l’esquerra d’ERC, se segueix amb el discurs de la “unitat” dels “sobiranistes”, dels “patriotes”. Es constitueixen plataformes interclassistes pel dret de decidir, etc., a les que hi cap, per descomptat, CiU i els sectors més de dretes d’ERC. Prescindeixen del fet fonamental dels interessos de classe contraposats. La burgesia i els treballadors tenim interessos irreconciliables, com es veu clarament davant de cada tancament d’empresa i davant de cada pla d’acomiadaments. El tripartit es deu als treballadors i ha d’estar del costat d’aquests, no dels empresaris. Que no s’aprovi cap ERO més. Expropiació de l’empresa si no acompleix amb els plans d’inversió i es mantenen els llocs de treball.\nI tornant al tema del finançament, ara que ja s’han fet públiques les balances fiscals i coneixem el dèficit de finançament que té Catalunya, seria interessant que es donessin a conèixer les dades de la increïble transferència de riquesa dels assalariats a la burgesia. Si la participació dels salaris a la renda ha baixat a l’estat espanyol des del 49% l’any 1995 al 46,4% actual, quines són les dades per a Catalunya? No han de ser molt diferents. Al trieni 2004-2006, a Catalunya, amb un increment del PIB del 9,5%, la pobresa va créixer un 12,4%. Al repartiment desigual de la riquesa, ara s’afegeixen els atacs per fer recaure el pes de la crisi a les espatlles de la classe treballadora. Al debat sobre el finançament, a Catalunya i a tot l’estat, es parla molt de recursos, però molt poc que per a quins sectors socials seran destinats i qui els controlarà. S’utilitza molt paraules com “drets”, “igualtat”, “justícia”, però en un sentit completament abstracte. Apelar a drets democràtics nacionals per incrementar la part del pastís a una determinada comunitat, fent abstracció de la política econòmica de tots els governs, central i autonòmics, afavoreix fonamentalment els capitalistes, és pura demagògia. Igual de demagògica és la postura del PP quan es vol fer portanveu de la defensa de la igualtat de tots els territoris o comunitats. A la pràctica, ells són els màxims responsables de la profunda desigualtat social i territorial que genera el seu sistema, són els principals legitimadors ideològics d’aquesta desigualtat (la llei del més fort) i només cal veure les seves polítiques allí on governen (privatitzacions salvatges de la sanitat i l’educació) per comprendre a la pràctica el sentit de la seva preocupació per la igualtat de “tots els ciutadans d’Espanya”. Lamentablement, aquest “igualitarisme” demagògic, molt associat al nacionalisme espanyolista, té també força seguidors a la direcció del PSOE (Ibarra, Bono, etc.).\nEn el debat del finançament, com en qualsevol altre, cal tenir un punt de vista de classe si no es vol caure en els enganys, a cops subtils, a cops rudes, d’un o altre sector de la burgesia.


LA POLSEGUERA D'ALCÀNTERA: PRIMERES CARRERES DEL ANY 2013\n20:34 | Publicado por mikel | | | Modificar el missatge\nEls corredors populars sempre ens hem diferenciat de la resta dels per estar un poc anats de la closca i fer coses un poc rares, una d'elles és córrer el dia de Reis a Xeraco un fons de 14 quilòmetres i pico, és popular i esta agafant molta fama. Si algú vol correguir-me que ho faça i sinó així es queda.\nAlguns representants teníem, Paco Fogues estava per allí i pel que s'ha vist no se li van entravessar els "polvorons" amb els seus 55 minuts, Carlos Casanova també va aterrar per allí acompanyat de la seua dona que esta agafant molt bona forma, Carlos lliga't fort les esportives que et van a passar com si estigueres parat.\nEn la multituinaria carrera de València la 10K Divina Aurora també de principis de gener, he trobat a tres polseguers dels més variats.\nLa nostra dona actualment més representativa és Majo Fuentes i allí estava representan-nos, Majo té una especial atracció per les carreres supermultituinàries, quan ve una carrera que poden haver 6000 ó 7000 persones allí està, mai falla. És una de estes persones que no saps mai quan patix, ja que corre sempre amb el somriure a la cara, molt bé Majo eres una crack.\nMiguel Gorriz també li agraden un muntó estes carreres al tindre la seua residència a València té un xicotet avantatge, no es desplaça i estes són les seues carreres al muntó i ambient a rabiar, amb la seua samarreta de la polseguera els seus auriculars, bona musica i a córrer. Enhorabona Miguel.\nBueno i he deixat per al final al senyor "la Bestia" Paco, jo ja no sé si corre o fuig. Paco va córrer els 10 kilòmetres en 37 minuts 10', a 3 minuts 44 segons el kilòmetre, ahí queda això.


Apartment Andrea Korcula Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAl visitar Smokvica, vosté es sentirà com a casa a Apartment Andrea, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartment Andrea també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Smokvica. Els clients de l'hotel poden gaudir de transport hotel/aeroport, servei de bugaderia, servei de llançadora, àrea de fumadors.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com platja privada, esports d'aigua (no motoritzats). Apartment Andrea és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Smokvica.


Antergos, una 'rolling release' para disfrutar de GNOME - MuyLinux\nAprovechamos el lanzamiento de Antergos 2015.04.12 para hacerle por fin un hueco en MuyLinux a una distribución que se lo merece, y como prueba su posición en nuestra encuesta de 2014. Antergos se basa en Arch Linux y ofrece, además de una instalación «para seres humanos», una pulida experiencia rolling release con GNOME como protagonista principal.\nEn este artículo:Antergos, Arch Linux, Distribuciones, GNOME


Tàrrega homenatja els Gegants de la Mercè amb motiu del seu 150è aniversari | Lleida.com\nEls Gegants de la Mercè de Tàrrega han estat els protagonistes de la primera jornada de les Festes de Setembre que el municipi celebra fins diumenge. Les dues figures, que simbolitzen els comtes de Barcelona Ramon Berenguer I i Almodis, foren objecte ahir d’un homenatge amb motiu del seu 150è aniversari. Es tracta dels gegants targarins més antics que han perdurat fins a l’actualitat. La capital de l’Urgell els dedica fins al 6 d’octubre una exposició, la inauguració de la qual tingué lloc a la plaça dels Comediants amb aforament limitat. Impulsada per la Regidoria de Cultura i comissariada per Xavier García, la mostra proposa un viatge enrere en el temps repassant un segle i mig de vivències geganteres a través de fotografies, vídeos, objectes i documentació.L’exposició, titulada “Passeig d’aniversari. 150 anys dels Gegants de la Mercè”, acosta així la història de dos dels exponents més emblemàtics de la cultura popular targarina.\nLa Fira de Sant Ermengol també canvia de format\nAitona i Cervera es resisteixen a aparcar les festes i celebren Sant Antolí i la Festiuada


Priorat, el | Dades de Catalunya\nComarca de Catalunya: 498,61 km², 9.245 hab (2019), densitat: 18,54 h/km², capital: Falset\nFormada per 23 municipis: Bellmunt del Priorat – la Bisbal de Falset – Cabacés – Capçanes – Cornudella de Montsant – Falset – la Figuera – Gratallops – els Guiamets – el Lloar – Marçà – Margalef – el Masroig – el Molar – la Morera de Montsant – Poboleda – Porrera – Pradell de la Teixeta – la Torre de Fontaubella – Torroja del Priorat – Ulldemolins – la Vilella Alta – la Vilella Baixa\nSituada entre les Garrigues (nord), la Conca de Barberà (nord-est), el Baix Camp (est – sud-est) i la Ribera d’Ebre (oest – sud-oest).\nGEOGRAFIA FÍSICA – Constituïda per la conca del riu Siurana i encerclada per dues branques de muntanyes de la Serralada Pre-litoral (serres de Montsant i la Llena, pel nord; muntanyes de Prades, pel nord-est; serres de Tivissa, Colldejou, Llaberia i l’Argentera, per l’est), resta oberta per l’oest vers la Ribera d’Ebre, comarca amb la qual comparteix la depressió de Móra.\nS’hi poden distingir quatre sectors: 1) el Priorat pròpiament dit o Priorat històric recolzat en els vessants meridionals de la serra de Montsant i centrat a l’entorn de la cartoixa d’Escaladei; 2) la baronia de Cabacés, petita contrada de terres triàsiques i oligocèniques al sector nord-oest de la comarca; 3) el solc de Cornudella-Ulldemolins, que, amb el Priorat històric, integra l’alt Priorat, a l’àrea nord-oriental de la comarca, i 4) el baix Priorat, que comprèn la resta del territori, forma part de la depressió de Móra, i se centra en el curs baix del riu Siurana i a l’entorn de Falset.\nEl clima és temperat i sec; les temperatures són elevades, de tal forma que no hi ha veritable hivern climàtic (15ºC de mitjana anual; 8ºC al gener, el mes més fred; 24ºC a l’agost, el mes més càlid), però el perill de glaçades s’estén des del desembre fins al març. Les precipitacions anuals s’eleven a 560 mm, i augmenten als sectors muntanyosos, on se sobrepassen els 600 mm; el règim presenta dos màxims equinoccials i una forta secada estiuenca; el mes més plujós és el novembre; les nevades són escasses (2 o 3 dies de neu anuals sobre la mitjana de 60 o 65 dies de precipitacions).\nLa vegetació natural es caracteritza per l’alzinar i sobretot la garriga i els pasturatges, resultat de la desforestació continuada; als sectors muntanyosos més enlairats, s’hi fa també l’alzinar muntanyenc i el roure valencià, i als vessants de les muntanyes de Prades, el pi blanc i el pi roig.\nHidrogràficament, la comarca pertany a la conca del riu Siurana que la travessa en direcció nord-est – sud-oest i que recull les aigües del riu Montsant i Cortiella.\nPOBLACIÓ I ECONOMIA – El poblament és molt antic i, a més, ha estat continuat al llarg dels segles, encara que la població en xifres absolutes s’ha mantingut molt per sota de la resta de comarques catalanes. El màxim creixement poblacional es registrà durant el segle XVIII i estigué lligat a l’expansió de la vinya. A mitjan segle XIX començà la despoblació, que encara continua i que ha afectat tots els municipis de la comarca (fins i tot a Bellmunt del Priorat, malgrat que mantingué la seva activitat minera fins a mitjan decenni de 1970) i molt especialment els compresos dins el Priorat històric, on la vinya tenia caràcter de monocultiu.\nL’activitat econòmica bàsica és l’agricultura, a la qual es dediquen unes 12.000 ha, malgrat la difícil mecanització i modernització de les explotacions agràries a causa de la presència de vessants molt abruptes. Predominen obertament els conreus de secà (ocupen el 88,8% de la superfície conreada) sobre els de regadiu; aquests darrers es redueixen a les vores dels rius i de les sèquies de la Bisbal de Falset, Cabacés i la Vilella Baixa; la construcció dels embassaments de Riudecanyes i dels Guiamets beneficien únicament el Baix Camp.\nEl conreu més estès és la vinya, dedicada a la producció de vi negre, que ha vist reduït dràsticament els seus dominis durant el segle XX, però que continua essent el conreu predominant al baix Priorat i al Priorat històric. Segueixen en importància l’olivera, que és el conreu principal a la baronia de Cabassers, l’ametller i l’avellaner, aquest últim molt estès a l’alt Priorat; els cereals ocupen una petita part i les plantacions de garrofers tenen importància local a Marçà, el Lloar i Poboleda. La ramaderia es troba en franca decadència, i és important únicament en alguns municipis, com ara el Molar (cria de porcs i bestiar boví) i Torroja del Priorat (porcs); l’avicultura se centra sobretot a Ulldemolins i a Margalef de Montsant i ha experimentat una certa expansió pel que fa al nombre de granges de conills i d’aviram; l’apicultura té importància a la Vilella Baixa. El sector miner fou important fins al tancament de les mines de Bellmunt de Priorat.\nL’activitat industrial és molt escassa, i tant sols sobresurt la derivada de l’agricultura (indústria vinícola) i la de la confecció, centrada als nuclis de Falset i Cornudella. En els anys 1990, tanmateix, la producció vinícola ha experimentat una notable revifalla en obrir-se pas en els mercats internacionals els vins més selectes de la Denominació d’Origen Priorat.\nHISTÒRIA – El poblament prehistòric comença amb indicis, no gaire segurs, del paleolític inferior (Falset, Marçà), però és a partir del paleolític superior que hom disposa de jaciments ben estudiats (Falset, abric de Sant Gregori) que continuen a l’època mesolítica (Margalef, cova del Filador). Des d’aleshores, el poblament es manifesta sobretot a través de moltes estacions de sílex de superfície (tallers), amb una cronologia molt ampla, fins a l’edat del bronze, que dóna la densitat més alta del Principat de Catalunya d’aquest tipus de jaciments (potser perquè l’exploració hi ha estat més intensa). Són conegudes coves d’enterrament de l’eneolític (Pradell) i altres d’habitació que continuen a l’edat del bronze (la Febró, Pradell, Siurana, etc) i algunes fins a la del ferro, quan la comarca manifesta destacats vestigis de la cultura hallstàttica (camp d’urnes del Molar).\nL’època ibèrica i romana ha estat menys treballada, però hi ha poblats ibèrics destacats, com el de la serra de l’Espasa de Capçanes. El poblament d’època romana fou exclusivament rural. La dominació islàmica perdurà fins al segle XII (1153-54) al reducte que constituïen el castell i terme de Siurana, que comprenia part de les comarques del Baix Camp cartoixa o priorat d’Escaladei adquirí la senyoria sobre els pobles de Poboleda, Porrera, Gratallops, la Morera, Torroja i la Vilella Baixa, amb una part del terme de Bellmunt. La clapa que constitueix en aquests termes coincideix a grans trets amb l’aparició de la llicorella paleozoica.\nEn la Divisió Territorial de Catalunya hom inclogué a la comarca del Priorat, a més, el territori de l’antiga baronia de Cabacés, que pertanyia al bisbe de Tortosa, una part de la baronia d’Escornalbou, que pertanyia a l’arquebisbe de Tarragona, i les valls de Cornudella i d’Ulldemolins, amb la zona de Marçà-Falset, que formaven part del comtat de Prades. A l’edat mitjana tota la comarca formava part de la vegueria de Montblanc, i amb els decrets de Nova Planta (1716) passà al corregiment de Tarragona. En la divisió provincial del 1833 restà inclosa en el partit judicial de Falset, molt més ampli que la comarca. Una llei de modificació de la divisió comarcal de Catalunya del 1990 segregà Arboli de la comarca per agregar-lo al Baix Camp.\nEnllaços web: Consell Comarcal – Estadístiques – Turisme – Enoturisme\nAquesta entrada va ser publicada a Municipis i Comarques i etiquetada Priorat el 12 gener, 2018 per DadesCat.\n← Prim i Prats, Joan Prullans (Baixa Cerdanya) →\nUn pensament sobre “Priorat, el”\nRetroenllaç: Aufinac, l’ | Dades de Catalunya\nNovembre 2021 (397)


El govern fa públic el Pla d’Actuació Municipal | Ràdio Arenys 91.2FM\nPolítica General Divendres 14 de febrer del 2020\n/ Act.: 14 de febrer del 2020 a les 14:02\nEl govern fa públic el Pla d’Actuació Municipal\nBlaumut ha publicat avui el seu quart …\nEl primer equip del Club Vòlei Arenys …\nEl Club Petanca Arenys ha guanyat per segon any consecutiu …\nL'Agrupació Fotogràfica d'Arenys enceta avui una nova …\nAquest dissabte es presenta a Arenys de Mar un projecte de …\nL'empresa Girod Services ha començat el moviment de terres …\nUn full de ruta que es divideix en 4 eixos: Justícia Social, Territori i Medi Ambient, Promoció de la Vila i Transparència i Bon Govern i compta amb més de 200 actuacions per executar durant els pròxims 3 anys que queden de mandat. La presentació pública del PAM serà el pròxim 27 de febrer tot i que ja es pot consultar a la revista ATR d’aquest mes de febrer i a la plana web de l’Ajuntament.\nLa regidora de Participació, Laia Martín, ha explicat que aquest Pla d’Actuació Municipal servirà per guiar l’acció de govern durant el període 2020-2023. Afirma que han apostat per un PAM força ambiciós en què s’inclouen més de 200 propostes, totes elles realistes que es podran executar al llarg d’aquest mandat. De totes les propostes, Martín destaca, especialment, l’aposta per l’habitatge davant del problema que pateix la nostra vila. També aposten per la construcció de la Biblioteca a les Clarisses així com les propostes referents a la transparència i l’accés a la informació.\nDes del govern han anunciat que la idea és anar actualitzant periòdicament aquest document per informar del nivell de compliment dels objectius i accions anunciades. Per aquest motiu, el web municipal inclou un apartat on la ciutadania podrà conèixer de forma molt visual si s’estan executant les actuacions especificades en el Pla d’Actuació Municipal.\nEl pròxim 27 de febrer es farà una Audiència Pública per donar a conèixer el document. Mentrestant, es pot consultar a la revista ATR d’aquest mes de febrer així com per Internet. El PAM i el seu grau d'assoliment és pot consultar aquí.


XIV MITJA MARATÓ DE LA CURSA DEL LLOP-CARO 2006 | Atletisme Català\nInici General XIV MITJA MARATÓ DE LA CURSA DEL LLOP-CARO 2006\nXIV MITJA MARATÓ DE LA CURSA DEL LLOP-CARO 2006\nL´Associació Esportiva LA CURSA DEL LLOP de Tortosa està preparant per diumenge 4 de juny la XIV MITJA MARATÓ DE LA CURSA DEL LLOP-CARO 2006, ascensió atlètica per asfalt al Massís del Port amb un desnivell positiu des de la sortida de Tortosa fins l´arribada al Refugi de Caro de 1.100 metres, fet que la converteix amb la Mitja Marató amb més desnivell de Catalunya. La sortida neutralitzada (Tortosa-Roquetes) és donarà a les 9:00h des de l´Avinguda de la Generalitat de Tortosa. La sortida oficial (Km0) es donarà a les 9.15h des del carrer Escorial de Roquetes. El recorregut de 21Km 97,5m, homologat per la Federació Catalana d´Atletisme, anirà pel camí del Mig cap a la Raval de Crist, carrer Lleida, camí del Mirambo, cruïlla del Reguers-Caro, carretera del Port, ascensió a Caro i arribada al Refugi de Caro. El cronometratge de la prova anirà a càrrec dels jutges territorials de la FCA i els temps obtinguts tindran validesa a tots els efectes.| Hi hauran premis en metàllic als tres primers classificats i classificades de la general de 240, 120 i 90 respectivament, sempre i quan el dia de la prova acreditin una marca de 1h:42:00 en categoria masculina i de 2h:15:00 en femenina. El rècord absolut de la prova l´ostenta des de l´any 2004 l´atleta marroquí Abdelghani Elhassany amb un crono de 1h:26:43 Hi haurà igualment un premi de 100 per a l´atleta que superi aquest rècord. Aquesta Mitja Marató transcorre des del Km 10 pel Parc Natural dels Ports i des de la sortida, el recorregut és de pujada constant. Els deu primers quilòmetres són d´aproximació a la muntanya amb un desnivell mig d´un 3%. L´autèntica i dura ascensió a Caro comença al Km10 i s´allarga fins al Km18. El desnivell mig d´aquests vuit quilòmetres és d´un 9% i s´han de superar rampes de fins a un 14%.Aquest tram acumula una doble dimensió: d´una banda la dimensió de gran duresa física i psicològica per als atletes i de l´altra la dimensió d´atractiva bellesa del Territori on les panoràmiques del Parc Natural del Port i del Parc Natural del Delta de l´Ebre són realment espectaculars. Els tres últims quilòmetres suavitzen considerablement i et porten, entre mig de pinars, fins la línia d´arribada. Com cada d´any, l´organització té installada a l´arribada una zona de recuperació per als atletes amb serveis de massatges, cures, dutxes i un bon avituallament – refrigeri. El lliurament de premis i trofeus a les diferents categories està prevista a les 13:15h a l´explanada del Refugi de Caro.


Lliga Balcànica - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa Lliga Balcànica va ser l'aliança que va unir Sèrbia, Montenegro, Grècia i Bulgària contra l'Imperi Otomà durant les Guerres balcàniques.\nLa revolució dels Joves Turcs (1908-1909), que va destronar el soldà Abdülhamit II, unida a la victòria italiana (1912) en la guerra italoturca, van fer augmentar la debilitat de l'Imperi Otomà. A la vegada, els estats balcànics van veure la necessitat d'unir-se per fer front a l'Imperi Otomà i al nacionalisme turc que creixia als Balcans.\nAquesta unió, accelerada per la pressió diplomàtica russa, va portar a la firma d'una aliança defensiva secreta entre Sèrbia i Bulgària el 13 de març de 1912, ampliada a una aliança militar completa el 12 de maig del mateix any. Grècia, sentint-se diplomàticament aïllada i desitjant reconquerir territoris sobre l'Imperi Otomà, va començar també negociacions amb Bulgària per a una aliança defensiva, abans de la firma del tractat del 29 de maig. Poc temps després, Montenegro s'ajunta a l'aliança, formant així una xarxa d'aliances en el Balcans, destinat a reconquerir els territoris europeus de l'Imperi Otomà.\nLa tensió creix ràpidament a la península dels Balcans durant aquell estiu, especialment després del 14 d'agost, quan Bulgària va enviar una petició al govern del soldà Mehmet V demanant l'autonomia de Macedònia, aleshores sota dominació otomana.\nLa nova Lliga no va passar inadvertida a Europa. França inquieta pel suport de Rússia a la Lliga, i de la seva cada vegada més gran influència a la regió, decideix aliar-se amb Àustria-Hongria, per no veure aparèixer un gran estat reunint els eslaus del sud, sota influència russa.\nEls Estats balcànics van començar a mobilitzar les tropes el 30 de setembre. Vuit dies més tard, Montenegro va declarar la guerra a l'Imperi Otomà, que estava feble, desorganitzat i dividit. El 18 d'octubre, els aliats balcànics van entrar en guerra en suport de la causa montenegrina, un fet que va desfermar la primera guerra dels Balcans.\nDurant els dos mesos que van seguir, l'aliança balcànica va aconseguir un seguit de victòries decisives sobre els turcs, i els van forçar a abandonar Albània, Macedònia i gairebé totes les seves possessions al sud-est d'Europa, tret d'Istanbul. A finals de novembre, els turcs van sol·licitar un armistici, l'acord del qual va ser signat el 3 de desembre per tots els aliats balcànics, tret de Grècia, que va prosseguir les operacions militars contra els turcs.\nTanmateix l'impacte les victòries van ser limitades, les rivalitats entre els estats aliats van començar a aparèixer sobre sobre les divergències sobre la divisió de Macedònia.\nA mitjans de desembre, els representants de les faccions enfrontades es van reunir amb les principals potències europees a Londres per intentar resoldre la qüestió dels Balcans. La conferència va acabar en un fracàs el 6 de gener de 1913 pel rebuig dels turcs de les condicions de pau. El 23 de gener, un grup de nacionalistes radicals fan un cop d'Estat a l'Imperi Otomà i en menys de set dies, els combats es reprenen.\nLa tensió a la regió, sobre el repartiment dels antics territoris otomans, va ser tan important que una Segona guerra balcànica va esclatar, de juny a juliol de 1913, unint l'Imperi Otomà, Romania, Grècia i Sèrbia contra Bulgària, principal beneficiària de la primera guerra. Els otomans van recuperar la Tràcia oriental, després de la victòria dels aliats agrupats contra els búlgars, mentre que aquests últims perdien l'essencial de les seves adquisicions de la guerra precedent.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Lliga_Balcànica&oldid=29110659»


Ontinyent acollirà la tercera jornada sobre benestar social - TV Digital Ontinyent\nInici Societat Ontinyent acollirà la tercera jornada sobre benestar social\nTècnics, experts en serveis socials i associacions debatran a Ontinyent sobre els copagaments i els atacs al drets socials a la III Jornada “Cap a la Recerca dels Drets Socials” que tindrà lloc el proper 26 de març al Centre Cultural Caixa Ontinyent. A la jornada, organitzada per l’Ajuntament, l’Associació AMCO, i Caixa Ontinyent, es reflexionarà sobre com afecten al sector de la dependència les retallades patides per part de les administracions, i l’impuls d’aquestes a les polítiques de copagament per els serveis. La regidora de l’àrea, Paula García, explicava que “s’està buidant de continguts la Llei d’Autonomia Personal i Dependència, s’impulsa mesures regressives que desemboquen en la pèrdua de drets, i en definitiva estem vivint un context social difícil sobre el qual volem que la ciutadania puga saber més i reflexionar. Entenem que no són copagaments justos i que l’atenció a estes persones és un dret”, explicava.\nGracia Martí, tècnica del Consell de Cooperació i Solidaritat, explicava que la jornada s’obrirà a les 09:30 amb una inauguració a càrrec de la Regidora de Política Social. Posteriorment, de 10:00 a 11:30 hores tindrà lloc la xerrada “Aspectes legals del context d’aplicació de la Llei de Dependència: Situació actual i projecció de futur”, a càrrec Sandra Casas, advocada i experta en defensa dels drets de persones afectades pels canvis en la Llei d’Autonomia i Atenció a les persones dependents, moderant el torn de preguntes Miguel Ángel Colorado (coordinador de Benestar Social).\nA les 11:30 es farà un “coffee-break” a càrrec dels participants del Centre d’Inserció Sociolaboral “El Rogle”, i de 12:00 a 13:30 tindrà lloc la taula rodona: “Situació actual dels col·lectius i la seua relació amb la Llei de Dependència”, a la que junt a Sandra Casas participaran Rosa Conca (Associació de Vida Indendepent de la Comunitat Valenciana); Ángel Bonafé Osca (President de la Coordinadora de Centres Ocupacionals de la Comunitat Valenciana); Dora Tortosa (Presidenta d’AMCO) i Cristina Reig (treballadora social), moderant la tècnica d’Igualtat Neus Rubio Ases.\nDora Tortosa explicava per la seua banda que posteriorment a esta taula rodona, ja a les 17:00 hores, Sandra Casas atendrà consultes directes i personals al CIM de Sant Rafel (Avda. Vicente Girones, 18) podent demanar-se cita prèvia al telèfon 610269412.


Upcoming Items & COMMERCIALS: Flonase; Sleep Number; T-Mobile/Netflix; MiraLAX; Otezla; CNN "The Radical Story of Patty Hearst"; Great America PAC. | Vanderbilt Television News Archive\nUpcoming Items & COMMERCIALS: Flonase; Sleep Number; T-Mobile/Netflix; MiraLAX; Otezla; CNN "The Radical Story of Patty Hearst"; Great America PAC. #1120891