comtat Ribagorça | Dades de Catalunya\nArxiu d'etiquetes: comtat Ribagorça\nAragó i Jonquers, Joan d’\n(Benavarri, Ribagorça, 27 març 1457 – Montsó, Osca, 5 juliol 1528)\nComte de Ribagorça (1485). Fill natural d’Alfons d’Aragó, comte de Ribagorça i duc de Vilafermosa i de Maria Jonquers, d’Olot.\nFerran II el nomenà lloctinent del Principat (1496-1506) i virrei de Nàpols (1507-09). En tornar a Catalunya fou elegit president de la Generalitat (1512), i nomenat lloctinent i capità general del Principat i lloctinent de la corona d’Aragó. També fou castellà d’Amposta i primer duc de Luna.\nÉs enterrat al monestir de Montserrat en un sepulcre renaixentista de marbre.\nAquesta entrada va ser publicada a Biografies i etiquetada comtat Ribagorça, lloctinents Catalunya, nobles, presidents Generalitat el 6 Setembre, 2021 per DadesCat.\nAragó i d’Escobar, Alfons d’\nVeure> Alfons VI de Ribagorça (fill natural de Joan II de Catalunya i de Leonor d’Escobar).\nAquesta entrada va ser publicada a Biografies i etiquetada comtat Ribagorça, nobles el 6 Setembre, 2021 per DadesCat.\nAlfons II de Gandia\n(Gandia, Safor, 1358 – 29 octubre 1425)\nDuc de Gandia, comte de Ribagorça i de Dénia. Fill d’Alfons I de Gandia.\nFou lloctinent general del regne d’Aragó (1402-04) i presentà la seva candidatura en la reunió de Casp. A despit d’ésser derrotat per Ferran d’Antequera, col·laborà amb ell i, quan Jaume d’Urgell es revoltà, va intervenir decididament en el setge de Balaguer, on fou derrotat Jaume.\nAquesta entrada va ser publicada a Biografies i etiquetada comtat Ribagorça, nobles el 26 Agost, 2021 per DadesCat.\nAlfons I de Gandia\n(Gandia, Safor, 1332 – 5 març 1412)\nComte de Ribagorça i Prades, marquès de Villena i duc de Gandia. Fill de l’infant Pere i de Joana de Foix. Pel seu pare era cosí de Pere III. D’ell heretà els comtats de Ribagorça i Prades.\nFou capità general del regne de València. Ajudà Enric de Trastàmara en la seva lluita contra Pere el Cruel i això li valgué el marquesat de Villena. Posà fi a la invasió del comte d’Armanyac (1389-90) i, més tard, fou nomenat tutor d’Enric III de Castella.\nEl 1399 rebé el títol de duc de Gandia, gràcies als serveis prestats al rei Martí. Quan aquest morí sense fills, Alfons de Gandia presentà la seva candidatura a la successió, però morí el 1412 abans de celebrar-se la reunió de Casp.\nFou succeït pel seu fill Alfons II de Gandia.\nAquesta entrada va ser publicada a Biografies i etiquetada comtat Prades, comtat Ribagorça, nobles el 26 Agost, 2021 per DadesCat.\nToda I de Ribagorça\n(Franja de Ponent, segle X – 1011/17)\nComtessa de Ribagorça (1003-v1011). Filla del comte Ramon III i de Garsenda de Fesenzac.\nEn morir el seu pare, cap a l’any 960, participà en el govern al costat dels seus germans Unifred II, Arnau I i Isarn I i, en morir aquests sense successió legítima, els succeí al capdavant del comtat.\nDurant els seus anys de govern personal, el cabdill cordovès Abd al-Malik devastà la plana de Ribagorça, prengué la seu de Roda, on apressà el bisbe Eimeric, i arribà fins a Rallui i Nocelles (1006). Cercant ajut i protecció, vers el 1008 es casà amb el seu oncle i veí el comte Sunyer I de Pallars, que l’ajudà en el govern, però aviat restà vídua (cap al 1011).\nCridà aleshores a la regència del comtat el seu nebot Guillem II, fill il·legítim del seu germà Isarn I, que habitava a la cort de Castella, i es retirà del govern.\nAquesta entrada va ser publicada a Biografies i etiquetada comtat Ribagorça, dames el 17 Juny, 2021 per DadesCat.\n(Aragó, segle X – Ribagorça, després 941)\nComtessa de Ribagorça. Filla del comte Galí III d’Aragó. Abans del 916 es casà amb el comte Unifred I de Ribagorça.\nSegons el Cronicó de Domènec i la Crònica d’Alaó renovada, mitjançant aquest matrimoni Unifred I aconseguí la comarca de Sobrarb, que alliberà dels sarraïns i repoblà.\nSembla que morí abans que el seu marit i que deixà els seus béns particulars al monestir d’Ovarra, on es féu enterrar.\n(Catalunya, segle X – vers 1010/11)\nComte de Pallars (996-1010/11) i de Ribagorça. Fill de Llop I de Pallars i de Goldregot de Cerdanya i germà de Ramon III i Borrell I de Pallars. Els tres germans governaren conjuntament el comtat.\nPoc després del 995 traspassaren els seus germans i heretà les funcions comtals Ermengol I, fill gran de Borrell I, que compartí amb el seu oncle Sunyer I. A la mort d’Ermengol (vers 1010), Sunyer es convertí en sobirà únic del Pallars.\nAssocià al govern els fills i, encara, vidu de la primera muller, contragué segones noces amb la comtessa Toda I de Ribagorça, la qual secundà en el govern del comtat ribagorçà durant uns anys.\nFou el pare de Ramon IV de Pallars Jussà i de Guillem II de Pallars-Sobirà.\nAquesta entrada va ser publicada a Biografies i etiquetada comtat Pallars, comtat Ribagorça, nobles el 6 Juny, 2021 per DadesCat.\n(Franja de Ponent, segle IX – segle XVI)\nTerritori pirinenc que comprenia les conques dels rius Éssera i Isàvena i part de la conca de la Noguera Ribagorçana.\nAl principi del segle IX els comtes de Tolosa conqueriren la zona septentrional d’aquest territori, juntament amb l’Alt Pallars; així, es considera Guillem I de Tolosa (vers 806) com el primer comte de Pallars-Ribagorça, si bé, pròpiament, els primers comtes de Pallars-Ribagorça de qui es tenen notícia foren Bigó (806-816) i Berenguer (816-835).\nVers el 833, Galí II d’Aragó ocupà el Pallars i la Ribagorça fins a l’any 848, en què fou desposseït per Frèdol I (848-852). Ramon I de Tolosa (852-863) fou succeït per Bernat II de Tolosa (863-872) i, en morir aquest violentament, aparegué una dinastia indígena independent, de fet, de Tolosa.\nAquesta s’inicià amb Ramon II de Pallars-Ribagorça (872-vers 920), fill de Llop Donat, comte de Bigorra, el qual es constituí en comte sobirà del Pallars i de la Ribagorça. Durant les campanyes sarraïnes del principi del segle X, Muhammad al-Tawil d’Osca penetrà per la Ribagorça i s’emparà d’alguns castells. A la mort de Ramon II (920) els fills es partiren el comtat: Miró i Unifred el succeïren al comtat de Ribagorça, i Isern i Llop es quedaren el Pallars.\nUnifred (mort vers 950), associat ja al govern en temps del seu pare, governà conjuntament amb el seu germà Miró. Es casà amb Tota, filla de Galí Asnar, i continuà l’expansió vers Sobrarb. Miró I (mort vers 954) es casà amb Gemona i tingué un fill, Guillem I (mort vers 975), que ja actuà de comte en vida del seu pare i que potser cooperà en les tasques de govern amb el seu cosí germà Ramon, hereu del comtat.\nAquest, Ramon III (mort vers 960), es casà amb Garsenda de Fezenzac i foren fills seus: Unifred, Arnau, Isarn, Odesind, Ava i Toda, els quals, fora d’Odesind i d’Ava, participaren en el govern comtal.\nUnifred II (mort vers 979) morí sense fills de la seva muller, Sança. El succeí el seu germà Arnau I (mort vers 990) i a aquest l’altre germà, Isarn I (mort 1003), que morí en lluita. Llavors el comtat passà a l’altra germana, Toda, que vers el 1008 es casà amb Sunyer I de Pallars (mort vers 1011), els fills del qual, Ramon i Guillem, es dividiren el comtat del Pallars, però sense drets al comtat de Ribagorça.\nToda, havent enviudat (vers 1011), associà Guillem Isarn, fill natural d’Isarn I, al govern de Ribagorça, però el 1017 fou mort pels homes de la Vall d’Aran. Llavors se suscità el problema successori, ja que hi havia dos pretendents: Ramon IV de Pallars Jussà i Sanç Garcés el Major, de Pamplona, descendents tots dos d’Ava, filla de Ramon III de Ribagorça.\nFou Sanç Garcés qui conquerí la zona central de Ribagorça (1018), mentre que la part nord restà en poder de Ramon IV de Pallars. Vers el 1025, el monarca pamplonès dominava tot el comtat de Ribagorça, llevat de la conca de la Noguera Ribagorçana, que pertanyia al comte de Pallars.\nDes de l’any 1035 sembla que el territori de Sobrarb i Ribagorça fou regit per Gonçal (mort 1045), fill de Sanç Garcés de Pamplona, però el 1043 passà a Ramir I d’Aragó. Així el comtat de Ribagorça quedà definitivament vinculat al casal d’Aragó i després, pel matrimoni de Ramon Berenguer IV de Barcelona amb Peronella d’Aragó (1137), al casal de Barcelona fins al 1322, any en què Jaume II donà el títol de comte de Ribagorça a favor de l’infant Pere, el seu fill.\nHi havia hagut, però, disputes entre les corts catalanes i les aragoneses a causa de la divisió territorial de la corona catalano-aragonesa, segons la qual aquell comtat era inclòs a l’Aragó (1243), divisió rectificada el 1244, però que es restablí gràcies a l’acord pres per les Corts de Saragossa del 1300. Per apaivagar les protestes dels catalans, que ja havien recomençat el 1305, uns quants anys després (1322) Jaume II donà el comtat de Ribagorça a l’infant Pere I d’Empúries i decidí que fos regit per la legislació catalana, bé que sotmès a les Corts de Saragossa.\nEl comtat passà al fill de l’infant Pere, Alfons (Alfons I de Gandia) i després al fill d’aquest, Alfons II de Gandia; ambdós foren pretendents al tron català a la mort del rei Martí I. En morir Alfons II el títol tornà a la corona.\nAlfons el Magnànim el cedí al seu germà Joan (futur Joan II), que en esdevenir rei el donà primer al seu fill legítim, el príncep Ferran de Girona (mort 1469), i després al fill natural Alfons d’Aragó. El succeí el seu fill natural, Joan d’Aragó.\nEl comtat tornà després a la corona, en temps de Ferran II el Catòlic.\nAquesta entrada va ser publicada a Història i etiquetada comtat Ribagorça, demarcacions històriques el 31 gener, 2021 per DadesCat.


Voluntari de Proactive Open Arms fa xerrada del conflicte sirià | Escola Betúlia\tVoluntari de Proactive Open Arms fa xerrada del conflicte sirià - Escola Betúlia\nEnguany a ESO hem dedicat el dia de la Pau a Síria. Després de conèixer les causes del conflicte i la problemàtica que hi ha, hem vist el vídeo “To Kyma. Rescat al mar Egeu” que es va emetre al programa “Sense ficció” i hem assistit a la xerrada que ens ha fet un socorrista voluntari de l’Associació Proactiva Open Arms. Ens ha explicat en primera persona la seva experiència a Lesbos, ha respost totes les nostres preguntes i ha estat interessantíssim poder parlar amb ell. Després s’han fet activitats a l’aula relacionades amb el conflicte sirià.\nTot plegat, un matí que ha servit per reflexionar i entendre una situació tan tràgica i complexa com és actualment la siriana, i conèixer un exemple d’altruisme i valor amb els voluntaris de Proactiva Open Arms.\nPer veure el vídeo sencer del programa “sense ficció”: To Kyma. Rescat al mar Egeu.\nVisitem CosmoCaixa – 1r d’ESO


Les Tres Bessones són a Àfrica, al conte en anglès "Zeila the Gazelle". Abans de ser una gasela, la Zeila era una dona. Ara ha de recuperar la seva forma inicial per aconseguir un tresor per al seu poble.\nAl poble de la Zeila hi ha un arbre màgic que amaga un tresor. La Zeila és l'única que sap com aconseguir-lo, però no pot entrar dins l'arbre sent una gasela, sinó que hi ha d'accedir sent una dona. Només el mag del poble pot tornar-la a convertir en un ésser humà, però no vol. Les Tres Bessones, però, enganyen el mag i la Bruixa Avorrida i aconsegueixen que la Zeila torni a ser una dona. Tot seguit, totes quatre recuperen el tresor amagat.\nAl llarg de l'episodi, els protagonistes fan servir paraules i expressions en anglès com ara aquestes: "beautiful", "to talk", "documentary", "to follow", "quick", "to hurry", "cave", "to hide", "frightened", "wrong", "over there", "mask", "childhood", "wizard", "person", "treasure", "to turn into", "nasty", "determined", "village", "secret tree", "hidden", "better life", "unhappily", "human being", "to get in", "powerful", "magic powers", "competition", "amazing", "to trick", "to look for", "voices", "broken", "inside", "behind", "secret door", "to look at", "five elements", "mistaken", "earth", "fire", "water", "air", "vision", "first", "second", "third", "fourth", "fifth", "light", "way", "tunnel", "crown", "robe" o "scepter".


Junts per Arenys demana al govern impulsar un nou model participatiu | Ràdio Arenys 91.2FM\nSocietat Participació Dimecres 15 de febrer del 2017\nJunts per Arenys demana al govern impulsar un nou model participatiu\nDes del partit a l’oposició, a través d’un comunicat de premsa, afirmen que el model proposat per la regidoria és ineficaç i dificulta la participació ciutadana.\nEl partit de Junts per Arenys critica que el govern municipal ha presentat un nou model de procés participatiu que no ha tingut la resposta esperada i, per aquest motiu, plantegen un canvi de model a l’actual. Des del partit a l’oposició consideren que la creació de taules sectorials no són necessàries perquè hi ha un consell municipal qui ja valorarà les diferents propostes. Per Junts per Arenys això dificulta la participació i complica la seva participació, sobretot perquè hauran de defensar i valorar econòmicament les aportacions dels vilatans.\nL’altra novetat del govern és que el Consell d’Infants també digui la seva en tot el procés. En aquest cas, creu que s’hauria d’apostar pel col·lectiu juvenil que sí pot participar en la fase de votació, ja que els infants, en aquest cas, no tindran aquesta oportunitat tot i que el govern planteja destinar-hi directament una quantitat econòmica en el procés. D’altra banda, la regidora de Junts per Arenys, Viviana Pérez, creu que el govern va amb retard, ja que la presentació del model va ser ‘ambigua’ perquè el que es va fer va ser obrir el debat perquè tothom hi digui la seva. Consideren que no aporta canvis en la dinàmica per augmentar la participació ciutadana. Des de Junts per Arenys consideren cal un gir rotund per afrontar la participació ciutadana.\nFinalment, Junts per Arenys recorda que el govern ha de presentar una consulta popular vinculant per decidir on s’ubicarà la nova biblioteca i els usos del nou tram de la Riera i, segons el partit a l’oposició, encara no saben ni com es farà ni quina metodologia faran servir.\nEn Comú Podem també presenta una …\nEls col·lectiu que passeja gossos a la …\nPreparen una exposició sobre el pintor arenyenc Joan …\nFrancesc Torralba presenta a Arenys un llibre sobre …\nEl govern presenta l’estudi de viabilitat de les pistes …\nArenys de Munt vol licitar les obres d’urbanització a la …\nEl Consell d’Infants ja treballa per la creació d’un logo i el seu reglament


Anglaterra es confinarà un mes per a evitar el col·lapse del sistema sanitari - À Punt\nAnglaterra es confinarà un mes per a evitar el col·lapse del sistema sanitari\nDurant les pròximes quatre setmanes la població anglesa només podrà eixir de casa per a treballar, estudiar i passejar.\n31 d'octubre 2020 - 20:41\nEl primer ministre britànic, Boris Johnson, ha anunciat aquest dissabte el confinament general d'Anglaterra durant quatre setmanes. La mesura, que busca frenar l’alarmant corba de contagis i evitar el col·lapse del sistema sanitari, entrarà en vigor dijous que ve i finalitzarà el 2 de desembre.


Tornen a pujar els índex de covid-19 aquest dissabte a Catalunya - XCatalunya.cat\nTornen a pujar els índex de covid-19 aquest dissabte a Catalunya\nL’Rt puja a 1,06 i el risc de rebrot a 66 (+3), amb 4 crítics menys a l’UCI (130) i 22 ingressats menys (392)\nL’Rt puja a 1,06 i el risc de rebrot de covid-19 a 66 (+3), amb 4 crítics menys a l’UCI (130) i 22 ingressats menys (392)\nL’Rt continua a l’alça a Catalunya, puja cinc centèsimes i ara se situa en 1,06. Pel que fa al risc de rebrot, també augmenta a 66 (+3). El Departament de Salut ha declarat 22 hospitalitzats menys a causa de la covid-19 en les darreres hores (392) i 4 crítics menys ingressats a les UCI, que passen de 134 a 130.\nEn paral·lel, s’han notificat 559 nous contagis confirmats per PCR o TA, que situen el total des de l’inici de la pandèmia en 913.413. S’han notificat 5 morts en les últimes hores i el global de defuncions és de 23.911. El 2,10% de les proves que s’han fet en la darrera setmana han donat positiu.\nLa incidència acumulada a 14 dies passa de 65,62 a 65,05, mentre que a 7 dies s’incrementa lleugerament de 31,33 a 32,31. El risc de rebrot era de 61 entre el 15 i el 21 de setembre i puja a 66 en l’últim interval. Pel que fa a l’Rt, augmenta cinc centèsimes a 1,06, per sobre del valor de la setmana anterior (0,85).\nRegió sanitària de Barcelona ciutat: 9 ingressats menys (83)\nA la regió sanitària de Barcelona ciutat, que inclou la capital catalana, Montcada i Reixac i una ABS de Sant Adrià de Besòs, hi ha 100 nous positius, i el número total de confirmats per PCR o TA des de l’inici de la pandèmia se situa en 212.447, xifra que s’eleva a 235.737 amb totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia, han mort 7.396 persones, cap més.\nEl risc de rebrot es manté a 47. El de la setmana del 15 al 21 de setembre era de 63. L’Rt puja cinc centèsimes, fins a 0,85, per sota del valor de la setmana anterior (0,90). La incidència a 7 dies és de 25. El 2,05% de les proves que es fan surten positives. A la regió actualment hi ha 83 pacients ingressats (-9).\nRegió metropolitana nord: l’Rt puja sis centèsimes (1,11)\nLa regió metropolitana nord suma 228.555 confirmats per PCR/TA des de l’inici de la pandèmia (+120) i 250.049 amb totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia el territori ha registrat 5.291 defuncions, una més.\nEl risc de rebrot puja 2 punts fins a 54. El de la setmana del 15 al 21 de setembre era de 49. La velocitat de propagació puja sis centèsimes i se situa en 1,11, mentre que el de la setmana anterior era de 0,83. La incidència a 7 dies és de 25. L’1,62% de les proves que es fan surten positives. Segons les últimes dades, ara hi ha 82 ingressats, un menys.\nRegió metropolitana sud: 2 morts\nLa regió metropolitana sud suma 156.851 casos confirmats per PCR o TA, 79 més en 24 hores. En total són 170.346 amb totes les proves. Les persones que han mort per coronavirus en aquesta regió són 4.074, dues més.\nEl risc de rebrot s’incrementa dos punts a 49, per sobre de l’interval anterior (36). La velocitat de propagació puja quatre centèsimes, fins a 1,23, mentre que la setmana anterior era de 0,69. L’1,56% de les proves que es fan surten positives. La incidència acumulada a 7 dies se situa en 21. Segons les últimes dades, en aquesta regió hi ha actualment 45 pacients ingressats per covid-19, tres menys.\nCatalunya central: el risc de rebrot augmenta 17 punts (177)\nLa regió sanitària de la Catalunya central té un total de 63.694 casos acumulats confirmats per PCR/TA, 57 més. La xifra s’eleva a 69.148 si es tenen en compte totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia han mort 2.427 persones en aquesta regió, cap més.\nEl risc de rebrot continua pujant i escala 17 punts, fins a 177, per sobre dels 116 de l’interval anterior. La taxa de reproducció puja 8 centèsimes i se situa en l’1,29, per sobre també de l’Rt de la setmana del 15 al 21 de setembre (0,85). La incidència a 7 dies és de 76 i el 4,25% de les proves que es fan donen positiu. La regió té actualment 34 pacients ingressats (-1).\nCamp de Tarragona: indicadors un xic a la baixa\nAl Camp de Tarragona s’han registrat 60.520 casos confirmats per PCR o tests d’antígens, 43 més. Si es tenen en compte totes les proves, el nombre de casos acumulats des de l’inici de la pandèmia és de 62.568. En aquesta regió han mort des de l’inici de la pandèmia 1.212 persones, cap més.\nEl risc de rebrot baixa un punt a 43, per sota de la setmana anterior (52). L’Rt disminueix tres centèsimes, fins a 0,91, igual que en la setmana del 15 al 21 de setembre. La incidència a 7 dies és de 23. L’índex de positivitat de les proves diagnòstiques és del 1,80%. Actualment hi ha 22 pacients ingressats (ídem).\nTerres de l’Ebre: el risc de rebrot s’enfila a 153 (+28)\nLa regió sanitària de les Terres de l’Ebre acumula, des de l’inici de la pandèmia, 14.422 casos confirmats per PCR o TA, 16 casos més que en el balanç anterior, i 14.919 si es tenen en compte totes les proves. En aquesta regió han mort 189 persones des de l’inici de la pandèmia, cap més.\nEl risc de rebrot s’enfila 28 punts, fins a 153, per sobre de l’interval anterior (89). La incidència a 7 dies és de 65. El 4,73% de les proves que es fan surten positives. L’Rt augmenta quasi una dècima a 1,43, per sobre de l’1,20 de l’interval anterior. Actualment hi ha 4 pacients ingressats, sense canvis en les darreres hores.\nA la regió sanitària de Girona, els casos confirmats per PCR i TA acumulats són 99.876 (+55) i 104.126 si es tenen en compte totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia han mort 2.270 persones, dues més.\nEl risc de rebrot baixa un punt, fins a 74, per sota dels 84 de la setmana del 15 al 21 de setembre. L’Rt es manté a 0,94, per sobre del 0,87 de l’interval anterior. La incidència a 7 dies és de 34. El 2,53% de les proves que es fan surten positives. Actualment, hi ha 44 pacients ingressats (-4).


L'Alexanda i l'Antonio s'estimen molt, però l'han «liat» gravant el seus noms a unes restes arqueològiques | Adolescents.cat\nL'Alexanda i l'Antonio s'estimen molt, però l'han «liat» gravant el seus noms a unes restes arqueològiques\nper Redacció, 5 d'agost de 2017 a les 12:08 |\nAlgunes parelles decideixen segellar el seu amor gravant els seus noms i la data d'aquell dia a una paret, al banc d'un parc o a un fanal. I hi ha parelles que ho fan —volem pensar que sense saber-ho— a una gran pedra que forma part d'un jaciment arqueològic de fa milers d'anys.\nL'Alexandra i l'Antonio s'estimen molt, però l'han «liat». Segons ha publicat el diari La Provincia, la Guàrdia Civil investiga el grafiti que s'ha trobat a Bentayga, on hi ha unes de les restes arqueològiques més importants de Gran Canària. Amb data de 12-7-2017 i els noms de tots dos envoltats per un gran cor travessat per una fletxa, el gravat s'ha fet utilitzant un objecte punxegut, rascant contra la roca.\nAra els tècnics valoren la possibilitat de reparar els danys que ja han explicat que no es podran eliminar del tot. L'objectiu és reduir-ne l'impacte visual. En altres paraules, que els noms d'Alexanda i Antonio es vegin el menys possible.\nACTUALITAT, gran canària, grafiti\nper la de '' que inporta''\nPer Anònim el 6 d'agost de 2017 a les 12:20\navere nena, clar que inporta, es uan roca arqueologica, historica, inportant que te valor es com una cosa teva quet e molt de valor y tel acaben lian destrosan - ho doncs la roca es el mateix\nPer Estudiant d'Història a la UdG el 6 d'agost de 2017 a les 05:31\nNo arribo a entendre que cony te la gent al cap. No podien escriure-ho en un paper o al seu puto cos amb un tatuatge del que es voldràn desfer al cap de 3 mesos? No. Anem i gravem-ho en un jaciment arqueològic. Preciós. Espero que busquin a l'"Alexandra" i l'"Antonio" i els posin una bona multa per aquesta gamberrada i falta de respecte per la història i els que es cuiden de preservar-la. A veure si així entenen el valor que tenen els jaciments. Sense aquestes proves del passat i l'interpretació que en fem d'elles no sabríem com hem arribat al moment actual. Seríem com algú que ha perdut la memòria, no tindriem identitat. Una indignada estudiant d'Història a l'Universitat de Girona.\nSi que importa\nPer Anònim el 5 d'agost de 2017 a les 22:47\nCom que nomes pedres velles??? Son restes arqueològiques de fa milers d'anys!! Pero ja veig q per tu es com si et trobessis una pedra pel carrer\nNoia tu ets tonta\nPer Anònim el 5 d'agost de 2017 a les 16:54\nEs com si et trnquessin el movil es un movil i han mes pero d aquelles pedres no i vella te mare Pd: no he pogut respondre pk el wifi sta a la merda\nPer Anònima el 5 d'agost de 2017 a les 13:09\nQue malament que está el monde veritat era necesari gravar-ho allá?\nPer Anònim el 8 d'agost de 2017 a les 01:45\nA cas és necessari gravar-ho? xd\nI que importa\nPer Anònim el 5 d'agost de 2017 a les 13:03\nSon pedres, velles, pero pedres. Sin más.\nPer Anònim el 5 d'agost de 2017 a les 12:42\nQue putos amos 😂😂😂😂\nPer Anònimaa el 5 d'agost de 2017 a les 12:13\nprimer comentarii! que Fort tíu


Actualitat archivos - Pàgina 7 de 10 - @RevistaTreball@RevistaTreball\nEsteu aquí: Home » Actualitat (Pàgina 7)\nEnergia: un dret o un privilegi?\nPublicat per: Marta Garcia / Joana Mundó Data: 16 gener 2015 A: Actualitat, Portada | Comentaris : 0\nÚltimament sentim parlar sovint de pobresa energètica. No es tracta d'un fenomen nou, però malauradament s'ha fet més visible perquè cada cop més les famílies en pateixen. La xifra ha augmentat considerablement des de l'inici de la crisi, el 2008. En aquests últims 6 anys, l'electricitat gairebé s’ha duplicat, mentre que el nivell de vida de moltes famílies catalanes ha disminuït degut a l'augment de l'atur ...\n¿Qué le falta a la negociación climática?\nPublicat per: Mar Asunción Data: 22 desembre 2014 A: Actualitat | Comentaris : 0\nHan pasado más de 20 años desde que el mundo reconoció que teníamos un problema de calentamiento global, provocado por la emisión de gases de efecto invernadero a la atmósfera derivada de las actividades humanas. Fue en la Convención de las Naciones Unidas sobre Cambio Climático en la Cumbre de la Tierra de1992. Sin embargo, todavía no hemos conseguido abordar la principal causa de estas emisiones, que es e ...\nLadislao Martínez, continuarem la lluita ecologista amb tu\nPublicat per: Clara Rodríguez Data: 22 desembre 2014 A: Actualitat | Comentaris : 0\nLadis era excepcional en tots els sentits. Compromès amb una infinitat de causes, era una de les persones que millor coneixia el sistema energètic espanyol. No només gaudia d'una ment brillant sinó que, a més, a nivell humà era generós i solidari; era una de les poques persones de les quals tens la certesa que no et fallaran. En les discussions era dialogant i permetia aproximar opinions que facilitaven arr ...\nEl sexisme en les joguines, el sexisme en la vida\nPublicat per: Júlia Mas Data: 22 desembre 2014 A: Actualitat | Comentaris : 0\nEl sexisme és una constant en la nostra societat i és una de les causes per les quals les dones seguim vivint fortes situacions de desigualtats, discriminacions i violències. El sexisme és la discriminació que es basa en atorgar-nos un sexe determinat (home/dona) i que d’aquest se’n deriva un gènere (masculí/femení) que determina què s’espera de nosaltres al llarg de la vida. Aquestes diferències entre done ...\nDe la indignació a la dignificació del compromís\nPublicat per: Javier Tébar Hurtado Data: 21 novembre 2014 A: Actualitat | Comentaris : 0\nHem de passar dels temps d’indignació a la dignificació a través dels compromisos. “La llibertat és com la vida, solament la mereix qui sap conquerir-la tots el dies”, va cantar el poeta. Fa 50 anys, el 20 de novembre de 1964, un grup treballadors i treballadores ho van fer a través de l’acte d’una assemblea on volien discutir sobre els seus problemes laborals i la manca de llibertats. Allò constituïa alesh ...\nLa (in)justícia espacial. Ciutat Meridiana com a exemple\nPublicat per: Ismael Blanco Data: 18 novembre 2014 A: Actualitat | Comentaris : 0\nCiutat Meridiana, barri del nord de Barcelona fins fa no massa àmpliament ignorat, no deixa de reaparèixer en els mitjans de comunicació des de finals de 2012. Des de llavors, mitjans d’arreu del món s’han fet ressò de la greu crisi de l’habitatge en aquest barri, auto-batejat pel seu veïnat com a “Villadeshaucio” per la concentració d’un gran nombre de casos de desnonaments per impagament d’hipoteques. Al ...\nAlstom i el perquè de la darrera reforma laboral\nPublicat per: Xavier Boronat Data: 13 novembre 2014 A: Actualitat | Comentaris : 0\nPotser des del procés 1.001 contra CCOO a principis dels 70, no vivíem un context de repressió cap al moviment obrer i sindical organitzat de les proporcions de l’actual. La darrera reforma laboral es carrega del tot la possibilitat d’exercir de contrapoder com a moviment organitzat i permet, de nou, la repressió laboral en un marc legal dins l’empresa. Fora de l’empresa, la repressió política i judicial ar ...\nJordi Pujol i la trama de corrupció\nPublicat per: Dolors Comas d'Argemir Data: 07 novembre 2014 A: Actualitat | Comentaris : 0\nJordi Pujol va confessar haver defraudat a Hisenda durant els darrers 34 anys. Lamentablement no és un cas aïllat en la seva trajectòria política, ni tampoc en la de CiU al govern. Era el 6 d’octubre de 1999. Aquell dia Jordi Pujol va cometre el que els psicoanalistes anomenen un acte fallit. Fent referència a la situació econòmica de la seva família, va dir amb tota naturalitat: “Demano els diners per a Ca ...\nDos candidaturas neoliberales compiten contra Dilma\nPublicat per: Joaquim Soriano Data: 01 octubre 2014 A: Actualitat | Comentaris : 0\nCon la repentina muerte en un accidente de aviación de Eduardo Campos, la vice de su chapa, Marina Silva, fue ungida candidata presidencial por el Partido Socialista Brasilero (PSB). Ella seguirá así el papel que Campos se puso cuando rompió con el gobierno Dilma en 2013: atraer para una supuesta "tercera vîa" al bloque de la clase dominante que antagoniza con el gobierno del PT y que desconfía que el prin ...


Comprar protector solar al solàrium\nActualment, la pell bronzejada continua de moda, tot i les prohibicions dels metges, menys de prendre el sol. La gent preneu el sol de manera natural, sota el sol i artificial, visitant el solàrium. Bronzejat sota el sol, fem servir una gran varietat de filtres solars: contra les cremades solars, per cremades solars, etc. Per a l'adobament al solàrium, també s'han desenvolupat cosmètics especials. No es pot utilitzar protector solar en un solàrium, ja que aquestes cremes tenen funcions diferents. Què comprar una crema protectora per cremades solars en una coberta? Anem a descobrir avui mateix!\nLa crema de protecció solar al sol conté factors protectors SPF. Segons el grau de factors protectors, la crema protegeix la pell amb més o menys força. Les cremades solars en un solàrium s'obtenen precisament sota la influència dels raigs ultraviolats i, si utilitzeu proteccions solars en un solàrium, no es pot produir el brunzit solar. Encara que utilitzeu una crema amb els factors de protecció SPF més baixos. A més, no podeu fer servir crema de bronzejat solàrium per prendre el sol. Atès que aquestes cremes no contenen protecció contra els raigs ultraviolats.\nLa composició d'aquestes cremes inclou bronzer o altres components que promouen cremades solars, augmenten la circulació sanguínia. Per tant, l'ús d'aquestes cremes de cremades solars sota el sol pot causar cremades solars. Els productes cosmètics per a cremades solars al solàrium contenen filtres UV. La crema de bronzejat al saló de bronzejat té propietats hidratants i nutricionals, a més de les propietats de protecció. En general inclou minerals, vitamines, diverses substàncies beneficioses que minimitzen l'efecte nociu del solàrium a la pell. Ara els fabricants ofereixen una gran quantitat de diferents cremes per al solàrium. En triar una crema, cal tenir en compte el tipus de pell. Per a la pell seca, normal, greixosa requereix una varietat de cremes. Heu de prestar atenció a les possibilitats addicionals de la crema. Les persones amb pell lleugera necessiten una crema amb més protecció, una crema sense bronzers és perfecta. La composició d'aquestes cremes inclouen substàncies que promouen la producció de l'hormona melanina, responsable del color de la pell i antioxidants, garantint la seguretat de la pell lleugera.\nUna persona de pell clara no pot utilitzar una crema amb efecte de tingle. L'efecte de formació augmenta la producció de melanina. Durant la crema de cremades solars de la pell, la calor, se senten sensacions com cremades solars sota el sol. Aquestes cremes només poden ser utilitzades per aquells que sovint visiten el solàrium i la pell no és propensa a les al·lèrgies. Els sostenidors de pell fosca són cremes adequades amb bronzejadors. La composició d'aquestes cremes és un extracte de henna o altres tints naturals. Això us permet comprar un bronzejat més ràpid amb una ombra més profunda. Uns dies després del bronzejat amb aquesta crema, els bronzers es despullen de la pell, però el bronzejat natural roman. També hi ha cremes amb efecte de color corporal. Aquest efecte promou l'activació de la circulació sanguínia, la saturació de la pell amb l'oxigen. Dóna una pell clara a la pell, que es transforma en un bronzejat. Aquestes cremes també són millors per a persones que ja estan acostumades al saló de bronzejat. Per a zones de pell sensible: la cara, els llavis de la zona del coll, també hi ha diverses cremes.\nAquestes cremes no tanquen els porus, contenen hidratants, així com substàncies que minimitzen el risc d'al·lèrgies. Una crema protectora per als llavis es pot utilitzar per protegir moles, la zona que envolta els ulls. No és possible que les zones sensibles de la pell utilitzin una crema amb efecte de tingle. La composició de la crema pot incloure vitamina C, que promou l'elasticitat de la pell; vitamina E, que evita l'envelliment cutani. Les vitamines del grup B, K redueixen la sequedat de la pell, promouen l'assimilació de nutrients i calmar la pell inflamada. Algunes de les cremes inclouen oli de cànnabis, que promou la percepció dels rajos UV, la qual cosa millora el bronzejat. Biosina, en una composició que inclou oli d'arbre de te, un excel·lent agent bactericida, així com oli d'oliva, nutritiu i calmant. Les cremes basades en gel d'àloe us permeten adquirir un bell color. D'aquesta manera, l'àloe suavitza una pell, la calma, es troba amb oxigen. A més de la crema de bronzejat al solàrium, es necessita una crema després de cremades solars. La crema després de les cremades solars fixa el bronzejat obtingut al saló de bronzejat, té un efecte calmant i restaurador per a la pell. Amb la màxima hidratació i nutrició de la pell. Hi ha cremes que s'utilitzen una vegada immediatament després d'una sessió de bronzejat, per refredar, calmar i nodrir la pell amb vitamines i nutrients. Hi ha crema després del sol després del bronzejat. Aquestes cremes tenen l'efecte d'una major manifestació de bronzejat, que es pot utilitzar diàriament després d'una dutxa, a canvi d'una crema corporal.\nAbans de prendre el sol al solàrium, assegureu-vos que no hi hagi cap altre maquillatge a la pell. Assegureu-vos d'aplicar crema destinada a cremades solars al solàrium. Abans d'aplicar la crema, comproveu si és al·lèrgic a aquesta crema. Després d'una sessió de bronzejat, haureu de rentar-vos bé les mans i aplicar la crema després de cremar-les. Ara sabeu què comprar un protector solar al solàrium.\nKombuha-te: la millor manera d'eliminar els gasos i les escòries del cos\nOli de palma vermella: propietats\nPrevenció d'infeccions respiratòries agudes\nEls peus nerviosos afecten les cames\nQuè passa si no hi ha prou llet a la mama?\nQue tractar l'entumiment dels dits de les mans?\nFeijoa amb mel, una recepta amb una foto\nCom arribar a ser una dona feble a l'exterior\nSalsa de prunes i xocolata amarga\nHamburguesa de patates\nJocs i entreteniment per a nens d'hivern\nReceptes: plats útils\nGerald Butler: té un cor amable i cap febre estrella\nColorants professionals del cabell a casa\nRegals cars per a nens\nCom cuinar carn amb prunes en un multivariant: una recepta amb una foto\nQuin serà l'any 2018 per als gossos Peixos\nLes herbes especiades es cultiven a casa


cosespetites formentera: Pitet per les babes de l'Oriol\nPitet per les babes de l'Oriol\nUn altre encàrrec de la Vanessa. Diu que és el seu regal estrella... Genial!\nCom gairebé sempre, és un pitet reversible, per un costat de rus i per l'altre de una roba de cotó. Els aplicats estan cosits a màquina. La lletra és de Anna Vives que ja he utilitzat en altres ocasions. Per anar sobresegur, vaig oferir 3 combinacions a la Vanessa que es va quedar amb la més canyera.\nI com que encara no tinc decidit el packaging, segeuixo experimentant. Aquest és el darrer... M'agrada força!\nDe nou, gràcies Vanessa!\nPublicat per ✄ ✂ Emma a 21:22\nEtiquetes ✽ ❀ Appliqué, Encàrrecs, Infants, Pitets, Roba\nJúlia 12 de juny de 2014 a les 22:13\nEmma guapa quins piteta més monos!!! Les combinacions són genials i l'opció que ha escollit per l'Oriol super encertada. Ja tens tendeta?? Els meus pares aniran la setmana que ve a Formentera i si en tens diga'm-ho que els enviaré. jijiji!!!\nEmma 31 d’agost de 2014 a les 21:07\nJulia! Quin greu no contestar-te en el seu moment! Aquest any, tot i tenir producció, no m'hi he posat. Només he servit encàrrecs. L'any que ve si tot va bé! Una abraçada!\n▼ de juny 2014 (12)\nUnes estovalles individuals pels avis\nPitets per l'Aran i la Meritxell\nPitet amb Mussol per l'Ot\nUn gat per na Jana!\n3 pitets! Ruben, Fran i Ona\n3 bosses per les mudes de l'Agnès\nEstoig per la tauleta gràfica\nUn pitet per l'Ot


Duque de HRH de Edimburgo Taza de Zazzle.com\nDuque de HRH de Edimburgo Taza\nDuque de HRH de Edimburgo en el Sandhurst que pasa hacia fuera el desfile, Inglaterra 1989.\nHRH el príncipe Philip, duque de Edimburgo Taza De Café\nPríncipe Philip Windsor el an o 80 de HRH Taza\nDuque de HRH de Edimburgo Tazas\nRisa de príncipe Philip de HRH Tazas De Café\nPríncipe Philip de HRH Tazas De Café\nAmo a Philip Tazas\nEcuador, las Islas Galápagos, isla de Genovesa. Pr Taza\nPríncipe de Philip Guillermo del naranja Taza De Café\nRetrato de príncipe Charles Edward Taza\nPríncipe Philip de Inglaterra, Windsor, Berkshire, Taza De Café\n2013- El bebé real asegura la sucesión masculina Tazas\nPríncipe Philip 1983 de HRH Taza\nPhilips el rey que rinde a popular taza de café\nHombres Navidad-Reina-Reales en su vida Taza\nLa ambición de Philip Massinger en un hombre priva Taza\nDuque de HRH de Edimburgo Bolsas De Mano\nDuque de HRH de Edimburgo Iman Para Frigorífico\nDuque de HRH de Edimburgo Imán De Frigorífico\nDuque de HRH de Edimburgo Llavero Personalizado\nDuque de HRH de Edimburgo Pin\nfamille del royale,\nロイヤル del hrh del hrh,\npríncipe philip, duque de edimburgo, familia real, monarca, monarquía, inglaterra, gran bretaña, famille del royale, derechos, royale, de los derechos, ロイヤル del hrh del hrh, para, ella, momia, madre, royalist, hrh, boda real, prinz, プリンスフィリップ, príncipe, príncipe felipe, familia, família, königsfamilie, 王室, reina, rainha, königin, coleccionables, objetos de recuerdo, reales, mercancía, fotos, fotografías\nIdentificación del producto: 168410799364545121\nFabricado en 5/5/2012 11:37 AM


Servei entitats i web 2.0 – blocs.xarxanet.org\n‘Entitats i web 2.0’ forma part del projecte xarxanet.org, promogut pel Departament de Drets Socials, i la cooperativa Colectic SCCL se’n encarrega del manteniment i suport tècnic de la plataforma. El seu objectiu és fomentar la comunicació entre el teixit associatiu, tot donant un cop de mà a les entitats sense afany de lucre, sobretot a les més petites, per tal que puguin comunicar a través d’Internet. Els ofereix una plataforma on crear la seva plana web amb el gestor de continguts de programari lliure i gratuït WordPress. A més, les organitzacions poden accedir a assessorament personalitzat i a formacions tant presencials com en línia.\nUna de les tasques pendents del Tercer Sector Social és la seva transformació digital. Tenir un domini de les eines tecnològiques pot facilitar i millorar el dia a dia de les entitats petites. A més, és vital tenir presència a Internet, per tal de poder explicar la seva visió, missió, maneres de fer, projectes, etc. i arribar a la seva base social, així com per relacionar-se amb altres entitats, amb les administracions i amb la ciutadania en general.\nÉs necessari que cada entitat faci una anàlisi de la seva realitat i, segons els resultats, triï les xarxes socials on vol tenir presència. Una plana web, però, sempre serà bàsica per a la seva comunicació digital. Per això, a ‘Entitats i web 2.0’ comencem oferint-los el més bàsic, però amb la mirada posada també en com relacionar aquesta amb el ‘social media’.\nTotes les planes web creades formaran part de la plataforma blocs.xarxanet.org.\nWordPress és el gestor web més utilitzat del món: més del 30% de tots els portals web funcionen amb WordPress. És fàcil d’instal·lar, configurar i usar. És programari lliure i gratuït. Hi ha moltes persones i empreses que donen suport a WordPress i ofereix una gamma àmplia de funcionalitats i flexibilitat. Amb aquesta eina podem construir una web amb pocs recursos, que s’adapta a les necessitats de la nostra entitat.\nAquestes formacions estan reconegudes pel Pla de Formació de l’Associacionisme i Voluntariat de Catalunya (PFAVC). Es publiquen a voluntariat.gencat.cat, on s’ofereix tota la informació d’interès del curs i l’enllaç al formulari d’inscripció. Els cursos en línia s’imparteixen a través de l’aula virtual del PFAVC.\nTotes les organitzacions que se sumin a ‘Entitats i web 2.0’, igual que qualsevol altre entitat de voluntariat, té al seu abast els Serveis d’Assessorament de Voluntariat https://serveis.voluntariat.org/assessorament/.


Òmnium publica un nou vídeo per denunciar els «efectes demolidors» del 155 a Catalunya\nImatge del vídeo publicat per Òmniun per denunciar els efectes del 155.\nL'entitat critica que el govern espanyol ha «destruït el mandat del 27-S»\nActualitzada 29/11/2017 a les 10:58\nOmnium Cultural ha fet públic aquest dimarts un nou vídeo en el marc de Crida per la Democràcia per denunciar els «efectes demolidors» de l'aplicació de l'article 155 de la Constitució i la dependència dels ministeris del govern espanyol per prendre «qualsevol decisió de pes». El vídeo explica que el PP té el 8% dels vots i ha fet fora el «govern legítim de Catalunya escollit per la ciutadania» amb la «complicitat» del PSOE i Ciutadans. També, recorda que mig Govern es troba a la presó i la resta de membres estan a «l'exili» i que el fins ara president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha perdut la capacitat exclusiva de dissoldre el Parlament i convocar eleccions.\nEl vídeo, que es troba a Youtube, comença amb l'anunci del president del govern espanyol, Mariano Rajoy, d'aplicar aquesta mesura. «Han destruït el mandat del 27-S; no els agrada com votes ni com penses», conclou.\nAixí mateix, també recorda que les delegacions de la Generalitat a l'exterior han quedat desmantellades o que el major dels Mossos, Josep Lluís Trapero, ha estat destituït i relegat a tasques administratives, deixant el control dels Mossos al ministre d'Interior, Juan Ignacio Zoido, a qui qualifica «responsable de les càrregues policials de l’1 d’octubre»; i avisa de les conseqüències que podria tenir el 155 sobre la immersió lingüística o els mitjans de comunicació públics.\n«El 21-D ens juguem molt més que un Parlament, es juguem els nostres drets i les nostres llibertats», sentencia l’espot.\nComenta el contingut : Òmnium publica un nou vídeo per denunciar els «efectes demolidors» del 155 a Catalunya


Dades interessants sobre el whisky. Què fa el prefix -Glenlivet? | WHISKY PORTAL : ВИСКИ : ИНФОРМАЦИОННЫЙ ПОРТАЛ\nDades interessants sobre el whisky. Què fa el prefix -Glenlivet?\n…tots sabem que hi ha un Escocès destil The Glenlivet. És una gran marca, i són un dels majors productors de whisky Escocès. Encara més: en el nostre dia a dia (2017), dos destil · leries , The Glenlivet i Glenfiddich whisky vendre més que la resta d’Escòcia.\nPerò per què molts altres destil · leries va començar a fer servir el sufix -Glenlivet en els seus noms? La història és bastant interessant.\nEl fet que la British estratègicament mai bevia whisky Escocès. Però només en la mesura que un dels reis anglesos van intentar whisky és, de fet, des de La Glenlivet. Aquest whisky va ser realitzat i produït en Speyside regió [Speyside].\nЧитайте также: Què és el barri bóta?\nWhiskys d’aquesta regió són sovint caracteritza per les seves característiques de textura i dolçor. Llavors el rei va dir públicament que aquesta whisky és excel·lent, i que sens dubte es recomana a tothom. És clar que els reis paraules al vent gotes, i els Britànics van córrer a comprar El Glenlivet caixes. Aquí, realment, i va començar aquesta història gloriosa.\nAmb el temps, altres destil · leries aquesta màrqueting estratègic moment atrapats i van començar a afegir en nom de la destil · leria el sufix -Glenlivet. Aquests noms van començar a créixer com bolets després de la pluja. En algun punt de l’original de la destil · leria de La Glenlivet començar vozmuschatsya, diuen, van robar una marca comercial, i molts destil · leries aquest sufix va ser eliminat.\nЧитайте также: Les Regions D'Escòcia. La Capital De Les Terres Altes. La Ciutat D'Inverness.\nPerò retirat no tots. Tan lluny exemples no a peu: Dufftown destil encara venda dels seus whisky com a Dufftown-Glenlivet.


Promoció de l’enogastronomia – Newsletter Costa Brava\nL’acció promocional «De Costa a Costa» posiciona la Costa Brava com una destinació enogastronòmica amb la presència de tres xefs catalans al País Basc.\nEl 20 de març va tenir lloc a Sant Sebastià l’acció «De Costa a Costa». Aquest esdeveniment promocional únic, impulsat pel Patronat de Turisme Costa Brava Girona, tenia per objecte posicionar la Costa Brava com a destinació de turisme enogastronòmica entre agents de viatges, periodistes i prescriptors referents de l’Estat espanyol mitjançant una experiència gastronòmica inèdita i singular elaborada per un grup de cuiners que, en total, sumaven onze estrelles Michelin.\nEn el decurs de les dues sessions exclusives que es van oferir d’aquest esdeveniment gastroexperiencial, dirigides a quaranta convidats, el Patronat de Turisme Costa Brava Girona va presentar l’àmplia oferta d’experiències gastronòmiques i enoturístiques de la Costa Brava i el Pirineu de Girona mitjançant un show cooking que recreava la subhasta de peix d’una llotja mediterrània.\nVan participar en la trobada els cuiners catalans Paco Pérez (restaurants Miramar**, a Llançà, Terra*, a Sant Feliu de Guíxols, i Enoteca**, a Barcelona), Mateu Casañas (restaurants Disfrutar**, a Barcelona, i Compartir, a Cadaqués) i Marc Gascons (restaurant Els Tinars*, a Llagostera) i cuiners bascos com Paulo Airaudo (restaurant Amelia*, a Sant Sebastià), Álvaro Garrido (restaurant Mina*, a Bilbao) i Sergio Ortiz de Zarate (restaurant Zarate*, a Bilbao). Junts van elaborar un menú especial compost per sis plats que alternaven receptari i ingredients d’ambdues costes, la gironina i la basca, integrant-hi productes agroalimentaris amb el segell de qualitat Girona Excel·lent i vins de la DO Empordà.


Reformes d'inspiració mediterrània | RACC Nexdom\nLa decoració d’estil mediterrani s’ha convertit en una de les tendències més populars per dissenyar espais frescos, vitals i plens de color. Descobreix les idees essencials i les principals característiques per decorar amb encert, estil i naturalitat mediterrània.\nLa Mediterrània és molt més que el mar que banya les costes del sud d’Europa, és una forma de vida, un caràcter, un estil decoratiu, sinònim de llum, de sol, de colors frescos i alegres, oliveres, romaní i espígol, d’albes i capvespres hipnòtics i cultures que es barregen i conviuen en una de sola; des de la senzillesa de la costa mediterrània espanyola, passant per l’exotisme de Turquia i el nord d’Àfrica, la subtilesa italiana i els colors de Grècia, com una amalgama perfecta amb la qual decorar també les nostres llars.\nLa decoració mediterrània brilla amb una extraordinària llum pròpia i s’estén més enllà de les nostres fronteres i costes per convertir-se en un dels estils de tendència del moment.\nEls espais de tall mediterrani es caracteritzen per ser frescos, lluminosos i en essència vitals; l’ús dels materials, colors i teixits adequats esdevé una de les claus per dissenyar aquests ambients amb peculiaritats que els fan irresistibles, especialment en aquesta època de l’any.\nFerro, fang, fusta i pedra\nEls paviments, revestiments, sostres i elements arquitectònics adquireixen especial importància en els ambients d’estil mediterrani: els terres de pedra o fang cuit, fabricats artesanalment, es converteixen en peces ideals per afegir naturalitat a l’espai. Les bigues de fusta, amb acabats naturals, pintades de blanc, blau o gris clar afegiran una pinzellada de rusticitat a l’ambient.\nUtilitza el ferro forjat o la fusta per al fustam, els tancaments i porticons exteriors; els tradicionals pòrtics de làmines de fusta, les persianes mallorquines o alacantines —clàssics que no passen de moda—, a més d’aportar qualitat estètica, proporcionaran control de la temperatura interior, ventilació i graduació de la llum en funció de les necessitats. El gran avantatge de les persianes mallorquines, a més, és que s’adapten a qualsevol buit.\nTeixits frescos i naturals\nEls tèxtils més utilitzats per crear espais d’estil mediterrani són els de caràcter orgànic, com ara el lli i el cotó especialment. Les textures vaporoses i lleugeres esdevenen les millors propostes per tal de vestir la llar en forma de tapisseries, cortines, jocs de llit i tot tipus de complements tèxtils. Aquesta temporada aposta per estampats de tendència com els teixits mud cloth, un tipus de tela d’origen africà, artesanal, en què es mostra un tipus de patró que combina punts i línies geomètriques, o els batik, teixits frescos i coloristes amb segles de tradició i dissenys característics. En combinació amb altres teles llises, les populars ratlles o detalls florals lleugers, aconseguiràs dissenyar espais carregats de personalitat.\nTonalitats 100% mediterrànies\nQualsevol tonalitat de la gamma dels blaus es converteix en la gran protagonista dels ambients d’estil mediterrani. Des dels blaus marins, als turqueses, indi, aiguamarina o blau Klein, barrejats amb blancs, grisos pàl·lids i pedres, aportaran més lluminositat i sensació de benestar, característiques essencials en aquest tipus d’ambients.\nUna bona opció és apostar per coixins i fulards amb motius marins —com les algues, corals o els singulars peixos escórpora— en colors frescos com el blau turquesa, xocolata o llima. Utilitza com a colors d’accent els vermells, verds oliva o grocs en els diferents accessoris de casa teva per tal de dissenyar espais refrescants i alegres, 100% estil mediterrani.\nSenzillesa i naturalitat per al mobiliari\nLa decoració d’estil mediterrani s’inspira bàsicament en habitatges construïts al costat de la costa del mar Mediterrani, en els quals el mobiliari acostuma a ser de línies senzilles i naturals, sense artificis. Preferiblement de tons clars, sense excés d’ornamentacions, els mobles de fibres naturals o vegetals, el ferro, la fusta o el característic mobiliari d’obra i els emblanquinats, t’ajudaran a crear atmosferes més serenes, refrescants i desenfadades. L’essència de l’estiu en tot el seu esplendor, ja sigui per vestir cases al costat del mar com també en entorns urbans.\nEls mobles fabricats amb fibres naturals com el vímet, rotang o bambú, entre d’altres materials d’origen natural, es converteixen en els aliats perfectes per dissenyar ambients d’estil mediterrani.\nLes fibres naturals, tot i haver estat relegades als espais exteriors durant molt de temps, en l’actualitat s’integren en les estances interiors per afegir una dosi extra de frescor, naturalitat i sostenibilitat a qualsevol racó, per crear espais més acollidors.\nEls mobles de fusta també es converteixen en elements essencials. Al costat de peces de fibres naturals i mobiliari d’obra, els ambients adquireixen un esperit més acollidor i confortable. Les peces de ferro forjat s’incorporen a l’interior per crear estances molt lleugeres i refrescants.\nCistells de vímet. El vímet i les fibres naturals en general es converteixen en la millor aposta per decorar els ambients d’estil mediterrani. Tant per col·locar plantes, com per utilitzar com a elements d’emmagatzematge o per decorar les parets, creant originals composicions de cistells de diferents mides i formes, el vímet en mobiliari i accessoris afegirà una dosi extra de naturalitat artesana a qualsevol ambient.


L'AMOR A VENÈCIA. PIJOAN ARBOCER, JOAQUIM. Libro en papel. 9788492406586 Llibreria Ulyssus S.L.\nJoaquim Pijoan (Santa Cristina d'Aro, 1948) és pintor i escriptor. La pintura i la cultura japonesa són les seves grans passions, pèrò han estat dos premis literaris que l'han donat a conèixer entre el gran públic: el Premi Documenta amb la novel·la 'Somni' i , en especial, el Premi Sant Jordi 2006 amb la novel·la 'Sayonara, Barcelona'.\nLa nova i esperada novel·la de Joaquim Pijoan, un autor amb un estil innovador i una riquesa literària excepcional. Un fascinant viatge a través de la creació artística, l'exili, l'amor i l'existència mateixa. Brillant.\nEl relat íntim d'un escriptor a l'abisme. Josep Vicenç, deconcertat davant la sobtada mort del seu pare i fart dels tràmits burocràtics als quals s'ha d'enfrontar, decideix perseguir el somni perdut i escapar d'un país, el nostre, que es troba fred i superficial.\nA Nova York es retroba amb el seu germà Aleix i amb els seus propis fantasmes, amorosos, polítics i religiosos. Una història d'amor fins al final.\nVista previa: L'AMOR A VENÈCIA


» No oblidem Samaranch Papers d'esports\n5 novembre 2004 per Jordi Camps\nEn tot aquest embolic del reconeixement de la selecció catalana d’hoquei sobre patins hi ha un personatge que està passant de puntetes, sense rebre res del que mereixeria: Joan Antoni Samaranch. I què hi pinta aquí, aquest?, pensarà algú. Doncs hi pinta molt. No en el cas concret de la votació de Fresno, sinó en l’afirmació que, dia rere dia, ens hem de sentir, que les lleis internacionals de l’esport diuen que només poden ser reconeguts els països que són membres de les Nacions Unides. Que quedi clar que no hi ha un llei que reguli l’esport internacional. Cada federació es regula pels seus estatuts i no tots són iguals. I la Carta Olímpica, que és la llei internacional a la qual fan referència quan volen negar el pa i la sal a les seleccions catalanes, només regeix els Jocs Olímpics. Algunes federacions han modificat els seus estatuts per seguir alguna de les directrius de la Carta Olímpica, però ho han fet perquè han volgut, no per obligació.\nI aquí és on arribem a Samaranch. Fins al 1996, just abans dels Jocs d’Atlanta, la regla 34 de la Carta Olímpica deia que un país era «qualsevol país, Estat, territori o part de territori que el COI consideri, a la seva i més absoluta discreció, com a zona de jurisdicció del comitè olímpic nacional que ha reconegut». Des de llavors diu que un país és «un Estat independent reconegut per la comunitat internacional». Per tant, Samaranch va ser qui va institucionalitzar la politització de l’esport, va supeditar la presència els Jocs Olímpics als organismes polítics i qui va tancar les portes del COI al Comitè Olímpic de Catalunya. I la definició de país del COI és la que ens planten pels morros cada cop que una federació catalana busca el reconeixement.\nSamaranch és una més de les moltes persones que va reciclar el seu\npassat franquista. Podem ser generosos i considerar que allò està oblidat, però no ho podem fer amb el mal que va fer, està fent i pot continuar fent amb la seva tasca al COI. Les normes no baixen del cel soles, les impulsen i les fan persones i Samaranch en va impulsar una que patim i patirem. I no ho podem oblidar. Treure els draps bruts de Samaranch encara és un tema tabú quasi trenta anys després de la mort de Franco. És esperpèntic els equilibris que alguns arriben a fer per no implicar-lo en aquest afer de les seleccions. És lògic que es vulgui ser agraït amb qui va facilitar que els Jocs es fessin a Barcelona, però d’aquí a no voler veure la part fosca, per a l’esport català, de la seva gestió, n’hi va un bon tros.\n(Article publicat a El 9 Esportiu el 5 de novembre del 2004)\nAfegit a Coses que penso | Etiquetes Hoquei patins, Joan Antoni Samaranch, Seleccions catalanes | No hi ha comentaris


Aprovat l'avantprojecte de Llei de Consells Insulars | RadioIlla Notícies Formentera\nInici Actualitat Aprovat l’avantprojecte de Llei de Consells Insulars\nLA futura llei estableix un règim específic per al Consell Insular de Formentera atesa la seva singularitat de municipi i illa.\nAprovat l’avantprojecte de Llei de Consells Insulars\nEl Consell de Govern ha aprovat aquest dilluns el projecte de Llei de Consells Insulars, el qual suposarà un enfortiment d’aquestes institucions dins l’arquitectura institucional de les Illes Balears, una modernització del seu funcionament i una agilitació dels seus procediments. La norma, que passarà a ser tramitada al Parlament de les Illes Balears en el darrer trimestre d’aquest 2021, preveu l’establiment d’un règim específic per al Consell Insular de Formentera, atesa la seva singularitat de municipi i illa.\nUn altre dels aspectes principals de la Llei és que enforteix la posició del president i del consell executiu, que passen a assumir algunes de les competències de caràcter eminentment administratiu que fins ara corresponien al ple. Guia aquest plantejament la idea de dotar de més operativitat les administracions insulars sense minva de l’esfera de decisió democràtica que correspon al ple i a les seves comissions. Les atribucions del president reforcen especialment el seu vessant de cap del govern insular i de l’aparell administratiu que en depèn, i són destacables les seves facultats normatives per al disseny dels departaments insulars. Per la seva banda, el consell executiu veu ampliades les seves responsabilitats en matèries com ara la direcció de l’aparell administratiu insular, la política de personal, la contractació pública, la gestió dels béns públics, l’expropiació forçosa o l’exercici d’accions judicials.\nPer primera volta, la Llei de Consells Insulars preveu la regulació de les entitats integrants del sector públic instrumental que es pot implantar a cada illa: organismes autònoms, entitats públiques empresarials, societats públiques, fundacions del sector públic i consorcis. Com a novetat, per tant, s’estableixen regles legals de caràcter mínim per a la creació, l’organització, el funcionament i l’extinció d’aquestes entitats, a fi de cercar la racionalitat, l’eficàcia i l’eficiència d’aquestes estructures.\nAprovat el projecte de Llei de Consells Insulars, Aprovat l'avantprojecte de Llei de Consells Insulars


BeCool Club: Xosar live! + I-F + Djohnston\nDe Xosar se sap poca cosa: que és descendent d'un enginyer aeroespacial bengalí i d'una física cheroqui. Nascuda a Califòrnia ara resideix en una tranquil·la ciutat a la vora del mar del Nord. Allà passa la major part del temps caminant pels boscos foscos, canalitzant l'energia de la naturalesa i utilitzant aquestes energies per a produir una exòtica i sensual barreja de techno a l'estil Detroit amb el house més fantasmagòric inimaginable.


setembre de 2012 – Compromís per Silla\nAcí defense unes collites. Deu veritats i quatre mites Dissabte passat va tindre lloc la II Festa Estellés de Silla amb un nou èxit de participació que va acollir a més de 100 persones que volgueren retre-li un merescut homenatge al poeta valencià més emblemàtic dels nostres temps: Vicent Andrés Estellés. Amb la segona edició […]


L’adhesió a l’alimentació tradicional dels emigrants grecs (Nutrició mediterrània, 01/2022) | Des de la Mediterrània\nPàgina d'inici › Cultura i Societat › L’adhesió a l’alimentació tradicional dels emigrants grecs (Nutrició mediterrània, 01/2022)\nL’Estudi de les Illes Mediterrànies (MEDIS) va arrencar el 15 de juny del 2005 amb la finalitat d’examinar la salut i la nutrició de la gent gran que viu a les illes de la Mediterrània. Durant més de quinze anys, el MEDIS ha avaluat relacions entre factors sociodemogràfics, clínics, d’activitat física i d’alimentació amb característiques psicològiques i diversos components de risc cardiovascular. La finalitat és elucidar els elements d’envelliment reeixit de la regió mediterrània, i per fer-ho adopta un disseny longitudinal amb seguiments de 5 o 10 anys. El MEDIS és un dels projectes de la Wellness & Lifestyle Science Initiative del Department of Kinesiology and Health de la Rutgers School of Arts and Sciences. Anastasia Papdimitriou, que s’ha doctorat recentment en nutrició clínica en aquest departament, és la primera autora d’un estudi del MEDIS, publicat a la revista Nutrition and Health, que s’adreça a valorar els nivells d’adhesió a la dieta mediterrània en la diàspora grega. En aquest article comparen l’adhesió a la dieta mediterrània entre grecs que viuen a Grècia i grecs que viuen a l’exterior, així com els paràmetres d’envelliment reeixit. Els resultats són paradoxals: mentre que en els grecs de Grècia es registra un abandonament gradual dels patrons alimentaris tradicionals, les comunitats gregues de l’estranger els preserven com a part del patrimoni cultural. En un cas i en l’altre, les dades constaten l’associació entre un bon nivell d’adhesió a la dieta mediterrània i un bon nivell d’envelliment reeixit.\nPèsols amb carxofa (αρακάς με αγκινάρες)\nUna comparació entre 252 grecs que viuen a Grècia i 252 grecs que viuen a l’estranger\nSignen aquest estudi Anastasia Papadimitriou, Alexandra Foscolou (de la Rutgers i del Departament de Nutrició i Dietètica de l’Escola de Ciències de la Salut de la Universitat Harokopio d’Atenes), Catherine Itsiopoulos (de la School of Allied Health, Human Services and Sport de la La Trobe University, i de la School of Health and Biomedical Sciences de la MIT University, d’Austràlia), Antonia Thodis (de la School of Health Sciences de la Swinburne University, d’Austràlia), Antigone Kouris-Blazos (de LaTrobe University), Laima Brazionis (del Department of Medicine de la University of Melbourne), Amalia C. Sidossis (de la Cambridge Health Alliance, de Boston), Evangelos Polychronopoulos (Harokopio), Peter Kokkinos (director del Center for Exercise & Aging de la Rutgers), Demosthenes Panagiotakos (Harokopio) i Labros S. Sidossis (professor de Rutgers).\nPapadimitriou et al. utilitzen dades de 504 participants de MEDIS, seleccionats pel fet que 252 són grecs que viuen a Grècia i els altres 252 són grecs. Fan doncs una anàlisi transversal de paràmetres antropomètrics, clínics, psicològics, sociodemogràfics, alimentaris i d’estil de vida.\nEl MEDIS valora l’adhesió a la dieta mediterrània pel Mediterranean Diet Score amb una puntuació que va del 0 al 55.\nEl grau d’envelliment reeixit és valorat a través del Successful Aging Index (SAI), que contempla una puntuació de 0 a 10.\nEls grecs de l’exterior presenten una adhesió a la dieta mediterrània superior a la dels grecs de Grècia\nEls 252 grecs de la diàspora presenten una adhesió a la dieta mediterrània superior (p < 0,001) a la dels 252 grecs que viuen a Grècia. Aquesta diferència es deu al fet que els primers consumeixen significativament més quantitat de cereals, llegums, verdura i fruita. Val a dir, però, que els grecs de Grècia tenen un consum més elevat de productes làctics (3,8 ± 2,9 vs. 1,9 ± 2,2; p < 0,001) i de patata (2,4 ± 1,6 vs. 1,9 ± 1,5; p < 0,001). Els dos grups tenen freqüències de consum semblants pel que fa a la carn, a l’aviram, al peix, a l’oli d’oliva i a les begudes alcohòliques.\nAdhesió a la dieta mediterrània i envelliment reeixit\nEntre els grecs de l’exterior hi ha una associació entre el MedDiet Score i el SAI (0,153 ± 0,035; p < 0,001), que també és present, encara que no tan marcadament, entre els grecs de Grècia (0,041 ± 0,014; p = 0,003). No obstant això, no hi ha diferències entre els dos grups pel que fa a aquest índex d’envelliment reeixit.\nEn tots dos grups es poden constatar quins són els components alimentaris que expliquen l’associació entre la dieta mediterrània i l’envelliment reeixit: llegums, cereals, fruites i verdures.\nPapadimitriou constaten, doncs, que l’adhesió a la dieta mediterrània s’associa amb un nivells més elevats d’envelliment reeixit entre persones del mateix origen que viuen en ambients diferents. La tendència a l’abandonament dels patrons alimentaris tradicionals a Grècia és, però, un tret preocupant, alhora que el manteniment d’aquests patrons entre la diàspora il·lustraria el fet que considerar-los part de l’herència cultural ajudaria a fomentar-los de manera general.\n– Adherence to the Mediterranean Diet and Successful aging in Greeks living in Greece and abroad: the epidemiological Mediterranean Islands Study (MEDIS). Anastasia Papadimitriou, Alexandra Foscolou, Catherine Itsiopoulos, Antonia Thodis, Antigone Kouris-Blazos, Laima Brazionis, Amalia C. Sidossis, Evangelos Polychronopoulos, Peter Kokkinos, Demosthenes Panagiotakos, Labros S. Sidossis. Nutr. Health (2022)\n– MEDIS – (MEDiterranean Islands Study).\n‹ Compostos fenòlics antihelmíntics de plantes halotolerants (Bioquímica mediterrània, 51/2021)\nProducció i consum d’energia elèctrica neta ›


Estás en: NovedadesOtros Torneos\tVII Torneo de Partidas Rapidas El Corte Inglés - II Torneo Síbado 7 de julio\nVII Torneo de Partidas Rapidas El Corte Inglés - II Torneo Síbado 7 de julio\nEl Maestro FIDE Alejandro Martínez gana el segundo torneo y lidera la calificación del VII Circuito\nPublicado el 7 de julio de 2007 (Fuente: Enrique Asensio)\nCon sus 13 puntos de 14 el MF Alejandro Martínez numero uno del torneo confirmo su condición de favorito con un ritmo imparable, en segundo termino se ubico el Campeón Balear el MF Juan Galiana, quien supo derrotar al campeón empatando el match individual, tercero quedo Ehsan Ali con 10,5 puntos buena actuación de Alejandro Gómez, Xavi March y Sebastiín Massanet con 10 puntos, entre los pequeños Fernando Asensio con 8 puntos Sub 12 y Salvador Castells con 8 Sub 16 fueron los mejores Pedro Lechado con 9 en el sub 18 al igual que Llorení§ Gelabert Sub 20.\nLideran el circuito A.Martinez con 22 puntos, Ali 21, Massanet 20,5 y Jose L Segura 19. Cabe recordar que se computan los tres mejores resultados de los 4 torneos y se desempata con el resultado del cuarto torneo\nLos espero en el 3er torneo el sabado 14 a las 17:30 horas.