La marca Teresina | Jordi Bordes | BARCELONA | Teatre | El Punt Avui\nLa marca Teresina La marca Teresina La marca Teresina La marca Teresina + La marca Teresina E-mail\nSèrie televisiva de culte\nLa marca Teresina\nLa Cubana convida a una marató de projecció dels tretze capítols de la sèrie ‘Teresina S.A.' diumenge al Coliseum per celebrar els 25 anys de l'emissió\nEls personatges de La Cubana repartien entrades als espectadors que feien cua. La festa és diumenge LAURA TOMÉ.\nLa marca Teresina La marca Teresina La marca Teresina La marca Teresina La marca Teresina E-mail\nEl director de La Cubana, Jordi Milán, afirma que ser Teresina és una “filosofia de vida”\nDes de fa uns dies, els espectadors de Gente bien tenen el privilegi de rebre un DVD amb els tretze capítols de Teresina S.A. Serveixen d'avantsala de la festa que aquest diumenge, Dia de la Mare, faran per celebrar l'emissió d'ara fa 25 anys. Les Teresines eren tres germanes que es dedicaven a fer diferents productes d'estraperlo que ambientaven les diferents festes de cada mes. Fins al 21 de maig, es pot veure una exposició amb fotos, vídeos, vestuari i anècdotes amb què La Cubana va construir aquell piset de Gràcia on el veïnat se sumava a fer tot tipus de materials, des d'empaquetar merdes de gos pel Dia dels Innocents fins a preparar roses amb la senyera per Sant Jordi o toreros i sevillanes per a botigues turístiques.\nEl director de La Cubana, Jordi Milán, insisteix que la companyia convida tothom a aquesta festa. Ahir es van acabar les entrades de la Teresinada popular (la cua era notable a quarts de dotze del matí). Però la gent serà lliure de sortir i cedir l'entrada als que siguin a fora. Es podrà portar carmanyola i dinar al teatre (la marató de sèries s'allargarà d'onze del matí a sis de la tarda). Entre capítol i capítol, hi ha garantides tot tipus de sorpreses. Per això es compta amb els actors històrics de Teresina S.A. però també amb el repartiment de Gente bien i una colla d'actors còmplices de La Cubana que se sumaran a la festa.\nS'entregaran premis als que vagin més ben disfressats (La Cubana facilitarà vestuari estrafolari al vestíbul) i es faran públics els millors vídeos que els espectadors han fet a TV3 inspirant-se en la mítica sèrie. També es triarà la Teresina de Catalunya. Milán assegura que es pot ser Teresina havent acabat de fer la comunió o amb 60 anys. I que també hi ha prototipus masculins (ell mateix s'hi autodefineix): “És una filosofia de vida”, remata. Ahir celebraven, amb orgull i pudor alhora, que les tres protagonistes siguin avui icones de la societat catalana.\nAl primer pis del Coliseum, a l'exposició apareix la peripècia de la primera col·laboració seriada de La Cubana: el terra del pis eren fotocòpies de color envernissades. La verge que hi apareix no els la va voler cedir ningú i van acabar construint-ne una amb un maniquí trobat a les escombraries i guarnida, això sí, amb un vestuari carregat de lluentons. La Cubana (“som uns drapaires, no llencem res”, assevera Milán) també mostra tots els personatges de la sèrie, als quals se'ls retratava per recordar quina roba i complements portaven a cada capítol.\nLa Cubana ha triomfat amb Gente bien a Barcelona. De nou. Ja hi han passat més de 150.000 espectadors i confien que la temporada se'ls allargarà fins al juliol.\nEls DVD de Teresina S.A., editats per Enciclopèdia Catalana, estaven descatalogats. Per això, amb el suport de Televisió de Catalunya, La Cubana n'ha editat uns 15.000 que repartirà entre els que vagin a la marató de la sèrie i els que vegin aquests dies Gente bien, fins a esgotar existències. La Cubana sempre triomfa. És molt més que una marca.\nTV3 farà canvis en la graella de tarda\nVicent Sanchis, director de TV3, va aclarir ahir en la presentació de la festa que en breu s'haurà de triar entre la desena de propostes (“totes serien un excel·lent programa de tarda”) per arrencar el curs vinent. Serà un format nou. La Cubana tenia prevista una segona temporada de Teresina S.A.(“els hi tocava la loteria i cada capítol era una visita als seus antics veïns d'escala”) que no es va arribar a fer per l'èxit de Cegada de amor. Avui no plantejarien repescar-la sinó fer una sèrie nova. De fet, Sanchis es va mostrar ben obert a rebre propostes de La Cubana o d'altres grups de teatre que s'han prodigat a la tele (com Dagoll Dagom i T de Teatre).\nEl Punt Avui. Girona 04-05-2017, Pàgina 50\nEl Punt Avui. Nacional 04-05-2017, Pàgina 38\nEl Punt Avui. Camp i Ebre 04-05-2017, Pàgina 38\nEl Punt Avui. Lleida 04-05-2017, Pàgina 38\nEl Punt Avui. Maresme 04-05-2017, Pàgina 38\nEl Punt Avui. Catalunya Central 04-05-2017, Pàgina 38


Kyocera CS 6052ci escàner Controlador i programari | VueScan\nConductor Kyocera CS 6052ci escàner\nNo trobeu un controlador per al Kyocera CS 6052ci ?\nEs va invertir l'enginyeria del conductor Kyocera CS 6052ci i la va incloure a VueScan perquè pugueu seguir utilitzant el vostre escàner antic.\nInformació Tècnica Kyocera CS 6052ci\nVueScan és compatible amb el Kyocera CS 6052ci a Windows x86, Windows x64, Windows RT, Windows 10 ARM, Mac OS X i Linux.


Ràdio IES Almenara inicia la seua programació | La Finestra\nInici Radio IES Almenara Ràdio IES Almenara inicia la seua programació\nRàdio IES Almenara inicia la seua programació\nL’IES Almenara ha iniciat un nou projecte, es tracta d’un programa de ràdio que s’emetrà per internet, mitjançant un àudio amb el sistema «podcast». Periòdicament es publicarà un programa, en el qual, els alumnes seran els protagonistes principals, on ens parlaran de les seues inquietuds, experiències, necessitats,… També participaran professors, així com altres convidats. El programa estarà produït per Ràdio Vall de Segó i es podrà escoltar en la web: www.radiovalldesego.com.\nEn el primer podcast podem escoltar que pensen quatre alumnes que cursen 2n de Batxillerat davant la pròxima entrada a la universitat: Pablo, Carmen, Miriam i Kenya.\nEn el segon podcast, a dues alumnes de 2n de Batxillerat que van organitzar una rifa de solidaritat per als damnificats del volcà de la Palma: Sara Fuster i Sara Royo.\nEl tercer podcast, a Pepe Romero professor d’educació física, on ens presenta el projecte d’esport, activitat física i salut – PEAFS.\nI en el quart podcast, a Paula, Ana i Álvaro, alumnes de 1r d’ESO, que ens compten de com estan vivint la transició de passar de primària a secundària.\nArticle anteriorAlmenara sigue sumando positivos por coronavirus y en el Departamento de Salud de Sagunto siguen aumentado los casos\nArticle següentFaura celebra la baixà de Santa Bàrbara en el seu dia 4 de desembre\nPrograma de ràdio IES Almenara – episodi #2


Jazz – Lausa\nPublicat a 06/08/2016 06/08/2017\nVídeo Jazz fusió a Can Jordi\nEl passat dia 31 de juliol, a Can Jordi, en Toni Vich, en Sasha Pujadas i n’Edu Otero, components del conjunt Gruf (i convidats), ens oferiren un recital fent una mescla de jazz fusió amb música ètnica. Aquí teniu un vídeo del recital.\nJazz fusió a Can Jordi de Lausa (Miquel Rigo) a Vimeo.\nPublicat a 20/07/2016 07/05/2017\nJazz fusió a Can Jordi\nDiumenge, dia 31 de juliol de 2016, a les 20.00 h, al jaciment arqueològic de les Talaies de Can Jordi.\nToni Vich, Sasha Pujadas i Edu Otero, components del conjunt Gruf, ens oferiran un recital fent una mescla de jazz fusió amb música ètnica.\nQui vulgui visitar el jaciment, cal que vengui un poc més prest, a les 18.30 h, es farà una visita guiada.\nEn acabar el concert, hi haurà un tast de vi de Son Alegre i degustació de menjar d’època romana, elaborat pel restaurant Playa de Cala Santanyí.\nActivitats fetes (179)\nCan Jordi Llibre Calonge Dron Última Hora Sa Rectoria Associació Cant Màgia Esperanto Casa de Cultura Història Santanyí Drets humans Biel Majoral Cala Llombards Teatre Principal de Santanyí Quaresma Dies i coses BSAL Soci Na Nova Setmana Santa Aucells Voluntari Vídeo Ordi Broix Cosme Aguiló Museu Terme Diario de Mallorca Es Llombards Mare de Déu Torre d'en Beu Recital Fogueró Cartell Excavació Humor Rondalles Alqueria Blanca Patrimoni Miquel Rayó Centre Cívic Publicació Manacor Presentació Institut d'Estiudis Baleàrics Ara Balears Sant Antoni Exposició Consell de Mallorca Ajuntament Ruton Andreu Pons Comunicacions Blai Bonet Aldarq Placeta de s'Escola Sala Bússer Visita Poesia Refugiats Felip Munar Conferència Ramon Llull CC Bisbe Verger Ceràmica Pasqua S.A.L. Jazz Mossèn Alcover Música Ball de bot Cançoner\nConvocatòria per cobrir places d’auxiliar per feines d’arqueologia\n#pubarchMED Arqueología pública en el contexto mediterráneo\nPublicació memòries d’excavació de 1982 i 1984 de Can Jordi\nArxius Selecciona el mes abril 2021 (4) març 2021 (1) febrer 2021 (1) gener 2021 (2) novembre 2020 (4) octubre 2020 (2) agost 2020 (7) juliol 2020 (6) juny 2020 (3) abril 2020 (1) març 2020 (1) febrer 2020 (3) gener 2020 (12) novembre 2019 (1) octubre 2019 (4) setembre 2019 (1) agost 2019 (7) juliol 2019 (6) juny 2019 (1) maig 2019 (4) abril 2019 (10) març 2019 (7) febrer 2019 (2) gener 2019 (4) desembre 2018 (10) novembre 2018 (12) setembre 2018 (4) agost 2018 (5) juliol 2018 (3) juny 2018 (1) maig 2018 (1) abril 2018 (4) març 2018 (4) febrer 2018 (1) gener 2018 (4) desembre 2017 (1) novembre 2017 (1) setembre 2017 (1) agost 2017 (9) juliol 2017 (1) maig 2017 (1) abril 2017 (7) març 2017 (8) febrer 2017 (1) gener 2017 (3) desembre 2016 (9) novembre 2016 (6) setembre 2016 (1) agost 2016 (7) juliol 2016 (1) maig 2016 (4) abril 2016 (6) març 2016 (10) febrer 2016 (4) gener 2016 (2) agost 2015 (3) juliol 2015 (1) febrer 2015 (2) novembre 2014 (1) abril 2014 (2) març 2014 (1) febrer 2014 (1) novembre 2013 (1) juliol 2013 (2) juny 2013 (1) abril 2013 (3) març 2013 (3) novembre 2012 (1) agost 2012 (1)


del 22 al 26 de juliol de 2020\nDel 22 al 26 de juliol, i sota el títol 'Oh! La cultura', l'Institut Valencià de Cultura presenta una programació especial amb la finalitat d'impulsar la reactivació del sector cultural valencià després de l'aturada causada per la covid-19. A més de música, dansa i circ, el cinema valencià també està present en el programa.\nEn el claustre del Museu de Belles Arts de Castelló es podran veure les dues pel·lícules que van destacar en els II Premis de l'Audiovisual Valencià. El 22 de juliol, ‘La innocència’, que va guanyar els premis a millor direcció i actriu. El 26 de juliol és el torn de ‘Viure dues vegades’, millor pel·lícula.\nDel 22 al 26 de juliol, i sota el títol 'Oh! La cultura', l'Institut Valencià de Cultura presenta una programació especial a Alacant, Castelló i València amb la finalitat d'impulsar la reactivació del sector cultural valencià després de l'aturada causada per la covid-19. A més de música, dansa i circ, el cinema valencià també està present en el programa.\nA Alacant, a casa Mediterrani, el 22 de juliol es podrà veure a l'aire lliure l'últim curt d'Adán Aliaga ("Pies y corazones") i la pel·lícula que va guanyar el premi a millor llargmetratge en els II Premis de l'Audiovisual Valencià, "Vivir dos veces", de María Ripoll.


Apps per a tots: Accessibility-Driven Development | Es Llaüt\nPublicat amb data 3 de març de 2017 3 de març de 2017 per Guillem Servera\nAl llarg de tot el procés de desenvolupament d’una aplicació, sia mòbil, web o d’escriptori, no són pocs els aspectes que requereixen una especial dedicació i un temps que amb freqüència (read dramatically) no sol coincidir amb el planificat. La feina, que comprèn ineludiblement el disseny i la programació de la funcionalitat principal de l’app, inclou també algunes altres vessants a les que s’assigna ja de forma automàtica manco prioritat. En són exemples la integració amb el SO, les plataformes de suport, la privadesa i, una que no puja mai a primera: l’accessibilitat.\nPerquè siguem francs: l’oblidam o l’ajornam. Perquè creim que, tanmateix, el 99% dels usuaris ni s’entemeran. Perquè l’accessibilitat no es veu, no es sent ni es percep; excepte tal vegada, clar, quan un no hi veu bé, no hi sent bé o té qualque limitació física; i és precisament en aquests casos quan la seva presència esdevé essencial, ja que pot determinar que una persona passi de no poder fer servir l’app en absolut a poder navegar per una interfície adaptada amb relativa comoditat.\nEl vídeo que acompanya aquesta entrada pretén fer una aproximació a la gran diferència que pot suposar per a una persona amb limitació visual la implementació de tecnologies d’accessibilitat com DynamicType (que augmenta la mida del text) o VoiceOver (que amb l’ajuda d’un sintetitzador de veu permet navegar i interactuar amb els diferents elements de la pantalla mitjançant gests).\nAfortunadament, quasi totes les grans aplicacions mainstream (WhatsApp, Twitter…) han estat optimitzades per integrar-se amb aquesta tecnologia. Ara bé, no ho han fet des d’un primer moment. Això, des del meu punt de vista, és un error, fonamentalment perquè la quantitat de persones que no poden fer servir l’aplicació és molt major al que solem pensar (per posar un exemple, basta dir que fins un 8% de tots els homes presenten un cert grau de daltonisme).\nI no s’acaba aquí. La clau, a més, rau en el fet que plantejant un desenvolupament que tengui en compte l’accés universal des d’un primer moment (això és, l’Accessibility-Driven Development) aconseguim col·lateralment una app millor estructurada i més integrada que, al cap i a la fi, es traduirà en un major benefici per al conjunt de tots els usuaris.\nEn definitiva, podem afirmar que una acurada integració amb les tecnologies d’accessibilitat disponibles no només marca la diferència per a un gran nombre de persones, sinó que representa en sí mateixa una indicador de qualitat en l’àmbit del software.\nTags: Accessibilitat, Català, Software


S’admet la presentació telemàtica de documentació a Registre d’Associacions i Fundacions\nDes de mitjans d’aquest mes de març ja es poden tramitar via online la majoria de tràmits que han de comunicar les associacions i fundacions a la Direcció General de Dret i Entitats Jurídiques. El tràmit via online té un 50% de descompte en les taxes d’inscripció.\nFundacions: constitució, certificat de dades registrals, inscripció de la modificació d’estatuts, inscripció de l’extinció, modificació de patronat i presentació de comptes anuals (i esmenes als comptes)\nCol·legis professionals: certificat de dades registrals, inscripció de la modificació d’estatuts i inscripció d’òrgans de govern\nFederacions: constitució, certificat de dades registrals, inscripció de la modificació d’estatuts i òrgans de govern\nAssociacions: constitució, certificat de dades registrals, inscripció de la modificació d’estatuts i òrgans de govern\nLa tramitació en línia per l’oficina virtual de tràmits (OVT) ofereix al ciutadà l’opció de presentar telemàticament la sol·licitud i la documentació annexa en format PDF, Word o d'arxiu comprimit (acta fundacional, estatuts, certificat composició òrgans de govern...), de poder comprovar en línia l’estat de la tramitació de l’assumpte i que el tràmit pugui comptar amb una bonificació de l'import de la taxa en un 50%.\nfundacions, Direcció General de Dret i Entitats, tramitació electrònica, Normativa entitat


Inscripcions | Cavalcada de Reis de Molins de Rei\nINSCRIPCIONS ONLINE CAVALCADA 2022\nEs podran fer les inscripcions virtuals del 15 al 23 de novembre a través del web www.cavalcadamolinsderei.cat/ i mitjançant el formulari INSCRIPCIONS, en el qual s’haurà d’indicar “Patges petits (9 anys el 5 de Gener)” o “Patges grans (10 a 13 anys el 5 de Gener)”.\nDel 25 de novembre a l’1 de desembre es publicarà al web www.cavalcadamolinsderei.cat la llista d’admesos i exclosos amb la numeració assignada segons l’ordre d’inscripcions. També la podreu consultar al local de Reis i a Ca n’Ametller.\nEl 2 de desembre, a les 19.30 hores, es farà un sorteig públic a la Federació Obrera i la presentació de la llista confeccionada segons l’ordre d’inscripcions. La publicació dels resultats del sorteig es podrà consultar tant al web com al local de Reis i a Ca n’Ametller.\nEs faran el 11 de desembre, a les 16 hores, al local de Reis del pati de Ca n’Ametller (en cas de pluja, a la Federació Obrera).\nAbans d’inscriure-us, haureu d’omplir i signar el full d’inscripció que trobareu aquí a sota i entregar-nos-el adjunt al formulari que teniu més avall. (Podeu omplir-lo i firmar-lo digitalment, no fa falta imprimir-lo).\nA continuació teniu el llistat d’inscrits a la Cavalcada de Reis 2018, tant per a Patges Petits (9 anys) com per a Patges Grans (10-13). Recordeu que el sorteig serà públic el dia 2 de Desembre de 2021 a les 19:30 a la Federació Obrera.\nA continuació teniu el llistat d’escollits a la Cavalcada de Reis 2022, tant per a Patges Petits (9 anys) com per a Patges Grans (10-13). Recordeu que la inscripció definitiva és el dia 11 de Desembre a les 16:00 hores, al pati de ca n’Ametller\nPatges Petits Escollits (9 anys)\nPatges Grans Escollits (10-13 anys)\nEn cas de voler inscriure a dos o més infants cal usar una adreça electrònica diferent per a cadascun.\nAssegureu-vos de rebre una confirmació a l’adreça electrònica\nEn cas d’inscriure’s a partir del 23 de novembre, no formareu part del Sorteig, s’anirà directament a la llista de reserva.


Company: “Armengol ha consentit que Sánchez hagi vingut a dir ‘no és no’ a les necessitats de Balears” | PP Illes Balears.\nCompany: “Armengol ha consentit que Sánchez hagi vingut a dir ‘no és no’ a les necessitats de Balears”\n•\t“La mateixa Armengol que fa uns anys era molt reivindicativa, va optar ahir per tornar a acotar el cap davant un Sánchez que s'ha anat sense comprometre's a res”\nEl president del PP balear, Biel Company, ha valorat aquest matí la reunió celebrada ahir horabaixa entre Pedro Sánchez i Francina Armengol i ha lamentat que “Sánchez hagi vingut a dir ‘no és no’ a Balears i s'hagi anat sense comprometre's al que és just per a les Illes”.\nPer a Company, “Armengol ha permès que Sánchez es vagi sense haver aconseguit absolutament res per a Balears, ni REB en 2020, ni els 210 milions del conveni de carreteres de 2004, ni els 177 milions que Madrid ens deu del sistema de finançament, ni cap compromís quant a convenis rellevants, com a depuradores o xarxa ferroviària”.\nEl líder del PP balear ha destacat que “Sánchez s'ha tornat a marxar de Balears sense donar resposta a cap de les reivindicacions històriques de les illes, sense que això hagi tingut una resposta contundent de Francina Armengol”.\nEn aquesta, Company ha assenyalat que “és trist veure a una senyora Armengol que fa uns anys sí que era molt reivindicativa, però que ahir va optar per tornar a acotar el cap i dir ‘amén’ a tot ho disposa el seu cap de files, Pedro Sánchez, desocupant-se i deixant sense resoldre els problemes importants de les Illes Balears”.\n“EL DISCURS DE VICENT MARÍ HA ESTAT MODERAT I CENTRAT EN ELS PROBLEMES DELS EIVISSENCS”\nD'altra banda, Biel Company ha volgut felicitar a tots els ciutadans d'Eivissa en el dia de la seva celebració i ha destacat que el discurs del president del Consell, Vicent Marí, ha estat “assenyat i moderat; una intervenció en la qual s'han tocat els principals problemes que té actualment l'illa i s'ha reivindicat que, tant el Govern, com el Govern central prestin l'atenció necessària a les particularitats pròpies d'Eivissa”.\nFinalment, el president del PP balear s'ha mostrat confiat que “aquesta legislatura, des del Consell d'Eivissa, es treballarà per a donar solució als principals problemes del territori, com a habitatge o mobilitat”, aspectes sobre els quals el líder ‘popular’ ha assenyalat que “durant la passada legislatura es va fer molt poc”.


Misses per Internet i fragments de l'evangeli per WhatsApp: alternatives dels mossens durant la pandèmia La República\nMisses per Internet i fragments de l’evangeli per WhatsApp: alternatives dels mossens durant la pandèmia\nACN Lleida.-La pandèmia ha fet que l’església, com d’altres sectors, s’hagi hagut d’adaptar a la situació. A Lleida, alguns mossens han optat per retransmetre les misses per Internet o gravar […]\nACN Lleida.-La pandèmia ha fet que l’església, com d’altres sectors, s’hagi hagut d’adaptar a la situació. A Lleida, alguns mossens han optat per retransmetre les misses per Internet o gravar fragments de l’evangeli amb el mòbil i enviar-los per WhatsApp als feligresos. “És una manera de fer arribar l’evangeli a persones que no poden venir a missa o que encara tenen por d’assistir-hi”, explica el mossèn del Baix Segre, Paul Fecheta. El Bisbat de Lleida també ha ofert cursos per poder fer reunions telemàtiques i fins i tot seguir amb les catequesis als infants que enguany feien la primera comunió. Fuensanta García és catequista de la parròquia del Pilar de Lleida i diu que tot i que “no ha estat fàcil” és “molt gratificant poder seguir endavant”.\nEl rector de la Unitat Pastoral Agermanada (UPA) Pilar-Magdalena, Carles Sanmartín, explica que les parròquies de la diòcesi de Lleida s’han hagut de readaptar per poder compaginar els actes presencials amb els virtuals. “Ha estat un gran recorregut d’aprenentatge”, reconeix, i afegeix que ell, com molts d’altres, van decidir retransmetre en directe les misses per Internet per arribar a les persones que no poden anar a les parròquies. Al començament, quan les esglésies estaven tancades, molts mossens es gravaven fer missa des de casa i la penjaven a Internet, a pàgines de Facebook o al Youtube. Ara, que poden estar obertes al 30%, molts les segueixen retransmeten.A la parròquia de Sanmartín utilitzen internet per retransmetre, a més de les misses, l’espai de pregària que fan cada dilluns o tertúlies. “Allò presencial i allò virtual és un bon matrimoni”, assegura. A més, diu, han fet cursos perquè la gent gran pogués seguir les activitats per Internet, ja fos des de l’ordinador o des del mòbil. Des del Bisbat de Lleida també s’han organitzat cursos per ensenyar a fer videoconferències als catequistes, per exemple.Fuensanta García, per exemple, és catequista de la parròquia Santa Maria Magdalena de Lleida. “Ens trobem tots tancats a casa i no ha estat fàcil mantenir el contacte amb els infants i les seves famílies”, assegura. És per això, explica, van començar amb l’Skype però després van passar al zoom perquè permetia que es connectessin alhora més persones. “El nostre mossèn ens ha fet cursets per saber com connectar-nos perquè hi ha molta gent gran a la parròquia que no dominen Internet”, explica. “Jo no sóc una experta, ni soc jove, i quan la gent gran hem d’aprendre a fer anar programes que no havíem utilitzat mai, al començament va costar”, reconeix. “Però gràcies a la paciència del mossèn i la perseverança de tothom ho hem aconseguit”, celebra. “És molt gratificant poder seguir amb les catequesis amb els infants, que amb l’ordinador ens passen per davant”, diu, però, “les dificultats són reptes per superar i no m’espanta perquè són eines que hem d’aprofitar i que hem de seguir utilitzant”, explica. Paul Fecheta, és nascut a Romania i fa vuit anys que és a Lleida. És mossèn de les parròquies d’Aitona, Seròs, Massalcoreig i la Granja d’Escarp, al Baix Segre. Quan va començar la pandèmia transmetia les misses de dissabtes a la tarda i les de diumenge pel Facebook de la parròquia d’Aitona, mentre van estar tancades del tot. Quan es van començar a obrir, va decidir gravar cada dia l’evangeli i un comentari a les seves parròquies. Després, amb les esglésies obertes al 30%, ha decidit seguir i fer-ho almenys una vegada a la setmana i ampliar-ho a totes les esglésies de la diòcesi. Cada divendres grava un fragment de l’evangeli des d’una església de les comarques de Lleida i després ho penja al seu Youtube i ho envia per WhatsApp als grups que té de feligresos. “És una manera de fer arribar l’evangeli per les persones que no poden venir a missa o que encara tenen por de participar”, explica. Fecheta és conscient que ja hi ha misses que es retransmeten a la televisió i amb més qualitat, però el que fa ell és “diferent” perquè “ho pots veure des del teu poble i ho fa la teva diòcesi”. A més, destaca, són vídeos de 10 minuts que són “fàcils de veure” ja que “no duren el mateix que una missa”. Fecheta assegura que està tenint molt bona acollida i que ho seguirà fent “fins que ja no calgui dur mascareta”.El mossèn del Baix Segre, amb 38 anys, és el tercer més jove de la diocèsi de Lleida (l’any passat era el més jove) però tot i això reconeix que es va haver “d’actualitzar una mica” perquè “no sabia com fer-ho al començament”. Ara, però, fins i tot s’ha comprat un micròfon perquè el so sigui millor i no hi hagi reverberació. L’últim vídeo que ha penjat, aquest divendres passat, el va gravar fa dues setmanes al Soleràs (Garrigues). L’últim que ha gravat ho ha fet a l’església de les Borges Blanques, aquest divendres, i té previst penjar-lo i enviar-lo als feligresos el segon diumenge d’advent, el 6 de desembre.


Ones de l'Espai Exterior: Enlatado pinchadiscos (III). Ya disponible un nuevo popgrama de la serie de "Enlatados".\nPublicado por Capt. Toni en 19:47


L'ANC Figueres organitza el cicle de xerrades 'Figueres Republicana' - Empordà\nL'ANC Figueres organitza el cicle de xerrades 'Figueres Republicana'\nComença aquesta tarda amb 'La República avui. Els colors de la llibertat', a càrrec de Jack Gou\nEMPORDA.INFO 14.07.2020 | 18:49\nLa inauguració del relat fotogràfic és a la Rambla. TRAMUNTANA TV\nLa inauguració del relat fotogràfic és a la Rambla.\nANC Figueres ha presentat aquest matí el programa del cicle Figueres Republicana. Des d'aquesta tarda fins al dijous 16, organitzen una desena de conferències entorn el concepte de la República a la ciutat de Figueres.\nEl fotògraf Jack Gou serà l'encarregat de donar-ne el tret de sortida aquesta tarda, a partir de les set del vespre, amb el relat fotogràfic La República avui. Els colors de la llibertat. La mostra es troba al local al costat de l'Astoria, a la Rambla.\nJoan Ferrerós, Magda Bosch, Jaume Guillamet o Mariona Seguranyes són alguns dels convidats que participen en aquest cicle.\nFrança posa punt final a tres dies de terror amb un nou bany de sang.\nSeat augmenta les vendes en un 10% el 2014 gràcies al León.


Cremen dos contenidors a Quart i les flames deixen una casa sense llum - Diari de Girona\nCremen dos contenidors a Quart i les flames deixen una casa sense llum\ne.b. 14.02.2019 | 01:09\nUn incendi de contenidors a Quart va acabar amb una casa a les fosques. El succés es va desencadenar pels volts de les quatre de la tarda al carrer del Raval de Quart. Aquí els Bombers van rebre l'avís pels volts de les quatre de la matinada que hi havia un incendi de contenidors.\nQuan hi van arribar, amb una dotació, s'hi van trobar que hi havia dos containers cremant. Les flames però també afectaven la façana d'una casa i en concret, van destrossar un quadre elèctric d'una casa del número 30 d'aquest vial. No es van haver de lamentar ferits.\nEvacuen pacients i treballadors del CAP de Montilivi a Girona.\nLa comissaria dels Mossos a la Jonquera podrà acollir fins a cent agents i entrarà en servei el 2021.\nUna ambulància té un accident de matinada a la carretera a Castelló i deixa tres ferits.


Munster Blackwater - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nRiu i Zona d'Especial Conservació\nA 52° 11′ 31″ N, 9° 14′ 28″ O / 52.192°N,9.241°O / 52.192; -9.241Coord.: 52° 11′ 31″ N, 9° 14′ 28″ O / 52.192°N,9.241°O / 52.192; -9.241\nB 51° 56′ 31″ N, 7° 49′ 59″ O / 51.942°N,7.833°O / 51.942; -7.833\n168 ( ) km\nEl Munster Blackwater o simplement Blackwater (en irlandès: An Abhainn Mhór o en el dialecte de Munster:An Abha Mhór) és un riu irlandès que corre a través dels comtats de Kerry, Cork i Waterford. És un dels rius d'Irlanda que té millor pesca de salmons. Té una longitud de 169 quilòmetres.\nNeix a les muntanyes Mullaghareirk del comtat de Kerry, i travessa les viles de Mallow i Fermoy, ja al comtat de Cork. Després entra al comtat de Waterford passant per Lismore i Cappoquin, fins que finalment desemboca a la Mar Cèltica.\nRiu Awbeg (An Abha Bheag, "el riu Petit"),\nRiu Dalua (Abhainn Dalua),\nRiu Bride (An Bhríd),\nRiu Allow (Abhainn Ealla),\nRiu Araglin (An Airglinn),\nRiu Finnow (An Fhionnabha, "el riu Just"),\nRiu Funshion (Abhainn an Uinseann).\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Munster Blackwater\nSpecial Area of Conservation Arxivat 2007-12-18 a Wayback Machine.\nSalmon fishing on the Munster Blackwater, from Salmon Ireland Arxivat 2009-10-23 a Wayback Machine.\nThe Munster Blackwater and associated navigations\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Munster_Blackwater&oldid=27744792»\nRius de la República d'Irlanda\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 jul 2021 a les 23:34.


MARCEL·LÍ. SEMPÉ. Libro en papel. 9788417552985 El Petit Tresor\nEl Marcel·lí és un nen com qualsevol altre, però pateix una curiosa molèstia: es posa vermell sense cap motiu. I no sap per què. Un bon dia coneix l?Arnau, que també pateix una curiosa molèstia: esternuda sense motiu. I no sap per què. És amistat a primera vista.\nEntre vermellors i esternuts, es fan inseparables. Però un dia la família de l?Arnau es muda...\nLa prosa i el llapis del mestre Sempé s?uneixen en aquest deliciós i delicat himne a l?amistat.\nMarcelín es un niño como cualquier otro, pero padece una curiosa molestia: se sonroja sin ningún motivo. Y no sabe por qué. Un buen día conoce a Renato, que también tiene una curiosa molestia: estornuda sin ninguna razón. Y no sabe por qué. Es amistad a primera vista.\tEntre sonrojos y estornudos, se hacen inseparables. Pero un día la familia de Renato se muda?\tLa prosa y el l...\nVista previa: MARCEL·LÍ


“Formar part de la comunitat m’ha ajudat a tirar endavant” | Blog de Cáritas Barcelona\nAcollida i acompanyament / Voluntariat / 05/12/2019\nLa Josefina Jaulín té 81 anys, i en fa més de dotze que és voluntària de Càritas. Sempre ha estat vinculada a la comunitat parroquial de l’Església Major de Santa Coloma de Gramenet, i la seva feina al servei de les persones ha estat recompensada amb el premi Climent Mur. Els guardonats amb aquest premi són persones que, d’una manera anònima, desenvolupen uns valors humans en la convivència diària amb la gent dels diferents barris de Santa Coloma de Gramenet. En aquesta ocasió, hem volgut parlar amb la Josefina perquè ens expliqui la feina que duu a terme a Santa Coloma.\n“No m’esperava el premi. Em van trucar el dia del meu aniversari i no m’ho podia creure. Vaig estar molt contenta” ens diu la Josefina. Malgrat que està molt satisfeta amb la feina que ha fet durant aquests anys, el cert és que la seva acció social a Santa Coloma té un origen trist. “Vaig perdre al meu fill l’any 1983, i tres anys més tard moria el meu marit”, explica. Aquesta situació va deixar-la molt tocada, però lluny de tirar la tovallola, va decidir començar a treballar pels altres. “Un any després de la mort del meu marit, vaig incorporar-me al grup de pares del Foc Nou de Santa Coloma. Era un grup que ens reuníem mensualment per parlar de l’evangeli, però també tractàvem sobre temes d’actualitat i socials. Va ser una manera de trencar amb la meva dolorosa situació”, diu.\nD’aquesta primera trobada amb la comunitat parroquial, va sorgir la idea de començar el voluntariat a Càritas. “La meva primera tasca va ser repartir vals per comprar menjar, però no era una feina que m’agradés gaire”, explica. Actualment, assisteix cada dijous al despatx de Càritas de Santa Coloma, i és la responsable de fer una primera acollida amb les persones que truquen a la porta i demanen ajuda.\n“Voluntaris com la Josefina són imprescindibles per la tasca que duem a terme a Santa Coloma. Ella és molt sensible amb les persones que es troben en una situació difícil, i sap guiar-los i explicar-los el que han de fer per començar a recuperar l’autoestima i tirar endavant”, ens explica la Loli Ibáñez, treballadora social de Càritas a Santa Coloma.\nA més de col·laborar amb Càritas, la Josefina també ha participat en la Pastoral de la Salut anant a veure a gent gran, i durant molts anys ha acompanyat a persones malaltes a Lourdes. “Jo ajudo en tot allò que puc. Quan em vaig quedar sola, pensava que ja no faria res més per ningú, i ara puc dir que el voluntariat m’ha canviat la vida”, explica emocionada.\nTots els veïns i coneguts de la Josefina li han dit que mereixia aquest premi, però ella els anima a fer un voluntariat. “El voluntariat a Càritas és sinònim de formar part d’una família, i aquesta comunitat és la que m’ha ajudat a tirar endavant”, conclou.\nCàritas Barcelona voluntariat acollida i acompanyament santa coloma\n08/12/2019 a les 20:16\nExcel·lent voluntària i millor persona!\nEl descobriment ha estat mutu: la Fina ha trobat una família a Càritas i Càritas ha trobat una dona entregada en la mesura que li és possible… que no és poc ❤\nConèixer la Fina és un plaer!


Conèixer Catalunya: LA CASA EULÀLIA SAURÓ DE L’ARQUITECTE ARCADI CAMPRODON SANSALVADOR. VALLVIDRERA. BARCELONA


Terry Pratchett – LLIBRES & ROSELLES\nVoto a bríos, Terry Pratchett (sèrie La Guàrdia 04).\nUna illa emergeix del mar, entre les costes d’Ankh-Morpork i Klatch. Ambdós bàndols es disputen el tros de terra, i tant els nobles com el poble estan disposats a anar a la guerra. El comandant Sam Vimes intentarà frenar la matança que plana sobre ells. Lord Vetinari té els seus propis plans.\nHombres de Armas, Terry Pratchett (sèrie La Guàrdia 02).\nDe moment la novel·la de la Guàrdia que més m’ha agradat, plantejada com una novel·la policíaca amb les peculiaritats del Mundodisco i els seus habitants. Dos assassinats i un robatori formen part d’un complot que farà anar de bòlit a la Guàrdia, que compta amb nous reclutes. A més, és l’últim cas d’en Sam Vimes, que es retirarà al casar-se amb la Sybil Ramkin. Molt divertida.\nPies de Barro, Terry Pratchett (sèrie La Guàrdia 03).\nPlantejada com si fos una novel·la policíaca, però amb més fronts oberts, uns amb més èxit que altres. Un golem, que és com un robot sense ànima que obeeix al seu amo, és el sospitós principal d’una sèrie d’assassinats. Mentre, han enverinat a Lord Vetinari i es troba greument malalt, i en Vimes es trencarà el cap intentant esbrinar com ha ingerit el verí. Els nobles no perden el temps, i creient en la mort imminent de Vetinari li busquen un substitut que puguin manipular. L’honor recaurà, sorprenentment, en el caporal Nobby Noobs.\n13 de Mai de 2015 10 d'Octubre de 2018 ~ Roselles\t~ 5 comentaris\n30 de Setembre de 2009 11 d'Octubre de 2018 ~ Roselles\t~ Deixa un comentari


Un seguit d'activitats lúdiques i culturals complementaran l'oferta de la Setmana Santa a la ciutat ~ EbreDigital.cat\nUn seguit d’activitats lúdiques i culturals complementaran l’oferta de la Setmana Santa a la ciutat\nRedacció Ebredigital.cat2019-04-11T00:53:25+02:0011 d'abril de 2019|Societat| Tortosa|Carlos Luprián, Josep Felip Monclús, Pili Cugat, Regidoria de Turisme|\nL’àrea de Turisme de l’Ajuntament de Tortosa ha preparat una proposta d’activitats per complementar l’oferta que té lloc a la ciutat coincidint amb la Setmana Santa. Les han agrupat baix el nom Tortosa, Setmana en Família, i estan adreçades especialment a un públic de caire familiar. El regidor de Turisme, Josep Felip Monclús, ha destacat que “juntament amb les experiències que ofereixen les empreses locals i les activitats culturals i processons d’aquestes dates, les activitats de Tortosa, Setmana en Família configuren una oferta ben completa per poder gaudir de les vacances a la nostra ciutat“.\nLa proposta de Tortosa, Setmana en Família també inclou una visita al call jueu, de la mà de la Jueva de Tortosa. Serà el dissabte a les 19.30 h, amb la recreació que aquest personatge interpretat per Pili Cugat i acompanyat pel guitarrista Carlos Luprián faran amb l’espectacle ‘Recordant Pesah, la Festa de la Llibertat’. A més de recórrer diversos espais del barri jueu, també es farà una degustació de vi Kosher. Aquesta activitat també és gratuïta, però cal fer una reserva prèvia trucant al telèfon 698 080 050 o al 656 477 230.


Reprendre les colònies escolars, un reconeixement al lleure en el procés educatiu\n(Fundació Pere Tarrés) La Fundació Pere Tarrés ha valorat positivament l’aprovació avui per part del Procicat de l’autorització per realitzar colònies escolars amb pernoctacions, sempre que sigui amb el grup bombolla de classe. Des de la Fundació celebrem aquesta represa, que significa un reconeixement a la importància d’aquestes activitats de lleure en el procés educatiu dels infants i també un reconeixement a la bona feina realitzada per les escoles i la comunitat educativa en general en aquest curs tant complicat.\n>Des de la Fundació Pere Tarrés recordem que les activitats de lleure educatiu, i de manera molt significativa les colònies, són essencials per al desenvolupament i la socialització dels infants i joves, especialment dels que es troben en situacions més vulnerables, i sobretot tenint en compte les condicions complicades que molts d'ells han hagut de viure durant aquest any. Les activitats de lleure, com les colònies, les extraescolars o les activitats dels esplais són, a més, generadores d'igualtat i d'oportunitats socials i un dels drets reconeguts en la Declaració Universal dels Drets dels Infants.\neducació en el lleure, Educació, Joves, Fundació Pere Tarrés\nVie, 26/02/2021 por Maria del Mar A...\n- Té sentit avui el dejuni?\n- El dejuni cristià\n- El dejuni, llum per a la pregària\n(Glòria Barrete –CR) Digiuno. Forma di penitenza relativa a cibo e bevande, comune a molte religioni. Questa è la definizione del dizionario catalano. Ma il digiuno è e può essere molto più che privarsi volontariamente dell’assunzione di alimenti, perciò il Consiglio Evangelico di Catalogna ha proclamato il 2021 come anno di preghiera e digiuno per i giovani.\nPer promuovere e diffondere questa iniziativa, il CEC organizza un concorso di video, della durata massima di un minuto, che cerchi di incentivare e informare su questo anno, con un premio per il video vincitore di 200 euro e la diffusione su tutti i canali di comunicazione del Consiglio.\nGuillem Correa, segretario generale del CEC, spiega che dal punto di vista storico “il digiuno ha fatto parte della spiritualità cristiana fin dai tempi di Gesù”. Tale digiuno, però, ha avuto diverse manifestazioni lungo la storia. “Ci sono stati momenti in cui è stato più importante come pratica spirituale e altri in cui è stato trascurato” ammette.\nAttualmente, “riscontriamo che il digiuno fa parte della pratica cristiana in buona parte della Chiesa ed è vissuto da diverse generazioni di persone”. Preghiera e digiuno, spiega Correa, “sono un’esperienza di spiritualità che non hanno solo una dimensione storica ma sono assolutamente attuali e vengono praticati con regolarità da molte persone”.\nQuasi sempre quando si parla di digiuno si pensa alla privazione di alimenti. Correa sostiene la pratica del digiuno integrale che consiste non solo nel privarsi del cibo per un periodo determinato di tempo, ma copre altri aspetti della nostra vita: “Parliamo di digiuno tecnologico, televisivo, di riposo o divertimento”. Infine, si tratta “di sperimentare e vivere un tempo di approfondimento nella nostra relazione intima con Dio” e tutto quello che allontana da questa vicinanza ricercata, conclude, “può essere oggetto di digiuno”.\nConsell Evangèlic Catalunya, CEC, concurs, vídeos, dejuni, pregària, Guillem Correa, Joves, Espiritualitat, Religions\nQuan el dejuni és molt més que deixar de menjar\n(Glòria Barrete –CR) Dejuni. Forma de penitència quant a menjars i begudes, comuna a moltes tradicions religioses. Aquesta és la definició que fa l’Optimot del mot dejuni. Però el dejuni és i pot ser molt més que privar-se voluntàriament d’ingerir aliments, per això el Consell Evangèlic de Catalunya ha declarat l’any 2021 com a any de pregària i dejuni per a la gent jove.\nPer a promoure i difondre aquesta iniciativa, el CEC organitza un concurs de vídeos, de no més d’un minut de durada, que busqui incentivar i informar sobre l’any declarat, amb un possible premi pel vídeo guanyador de dos-cents euros i difusió a tots els canals de comunicació del Consell Evangèlic de Catalunya.\nGuillem Correa, secretari general del Consell Evangèlic de Catalunya, explica que des d’una perspectiva històrica, “el dejuni ha format part de l’espiritualitat cristiana des del temps de Jesús”. Aquest dejuni, però, ha tingut diverses manifestacions en el decurs de la història. “Hi ha hagut moments en què ha estat més important com a pràctica espiritual, i d’altres moments en què ha anat a la baixa”, reconeix.\nAvui dia, afirma, “ens trobem que el dejuni forma part també d’una pràctica cristiana en bona part de l’Església i es viu en diverses generacions de persones”. La pregària i el dejuni, explica Correa, “és una experiència d’espiritualitat que no només té una dimensió històrica, sinó que és absolutament vigent i la practica molta gent amb certa regularitat”.\nAvui dia per a la majoria de persones quan es parla de dejuni li ve al cap la privació d’aliments. Correa advoca per la pràctica del dejuni integral que consisteix no només en deixar de menjar en un període determinat de temps o d’hores sinó que abasta altres aspectes de la nostra vida. “Fins i tot parlem de dejuni tecnològic, de dejuni televisiu, de dejuni d’oci o lleure”.\nParlen al final “d’experimentar i viure un temps d’aprofundiment en la nostra relació d’intimitat amb Déu”, tot allò que allunya d’aquesta proximitat cercada, explica, “és una qüestió susceptible per dejunar”.\nViasona incorpora una nova secció amb Goigs a figures religioses\n(Viasona) El portal de música en català Viasona ha anunciat que incorpora una nova secció de Goigs a diverses figures religioses i temàtiques.\nLa nova secció de Goigs té per objetciu aplegar, mostrar, i posar a l’abast de tothom un ric camp musical en el temps de gran valor patrimonial, en un espai dirigit a un públic ampli, d’edat i espectre social i formatiu, que reforça la memòria popular.\nEn els darrers mesos Viasona ha dut a terme una cerca activa entre les fonts originals com arxius episcopals i biblioteques públiques, però també entre col·leccionistes particulars i d’altres continguts existents a la xarxa. La idea és seguir ampliant el catàleg al llarg del temps en base a la informació disponible.\nViasona va néixer el mes de setembre de 2010 amb l’objectiu de recopilar, ordenar i catalogar tota la música en català a partir de les seves lletres. Un patrimoni immens en el temps i l’espai, mai catalogat de manera tan precisa com fins ara. Actualment compta amb prop d’un milió de pàgines vistes al mes segons dades recents de l’OJD.\ngoigs, Viasona, Cultura i art, Comunicació\nEl obispo de Solsona dice que el aborto es «el genocidio más grave de la... Parado el desahucio de una residencia de ancianos en el Eixample de...


Requiem | Archambault\n1. Djorolen / Union of Sun and Moon 2. I Sing in Silence 3. Temple Rhythms 4. Alarms 5. Trouble in the Streets 6. Psychedelic Lover 7. Goatband 8. Try My Robe 9. It's Not Me 10. All-Seeing Eye 11. Goatfuzz 12. Goodbye 13. Ubuntu


Gianni Cassaro renova al Villarreal B | Notícies Dígitals\nGianni Cassaro renova al Villarreal B\n22/06/2022 gianni cassaro, villarreal b\nGianni Cassaro es converteix en la primera renovació del Mini Submarí després de l’històric ascens a Segona. El porter, natural de Lloret de Mar, que va arribar lliure el passat estiu després de la seva etapa en el Yeclano Esportiu, continuarà reforçant la porteria del filial groc en la categoria de plata durant una temporada.\nGianni ha aportat el seu granet de sorra aquesta temporada per a aconseguir l’ascens disputant un total de set partits, tots ells com a titular. L’hispà-italià ha encaixat set gols en els 630 minuts sobre el verd en Primera RFEF.\n← El campus VCF DI arriba al seu equador\nVitaldin Sport renova el seu compromís amb Valencia Basket per a dues temporades més →


Sortides amb Btt | ESPAI DEN JOAN | Página 2\nExcursions amb Mtb, a peu i viatjes\nSon Moix, Bunyolí, Sobremunt, pas de na LLuïsa\nSta Maria, Alaró, Comunes Biniamar, LLoseta, Oli Clar, es Verger, Pas de s’Esteló, Coa negra\nALARO, CASTELL ALARO, COMASSEMA, TUNELS\nValldemossa, pla des Pouet, Son Gallard, Miramar, s’Estaca\nPer Ses Comunes de Bunyola\nARXIUS Elegir mes enero 2012 (1) diciembre 2011 (3) octubre 2011 (2) septiembre 2011 (6) junio 2011 (4) mayo 2011 (10) abril 2011 (11) marzo 2011 (7) octubre 2009 (2) septiembre 2009 (3) junio 2009 (1) mayo 2009 (2) febrero 2009 (1) diciembre 2008 (1) octubre 2008 (1) agosto 2008 (1) junio 2008 (3) mayo 2008 (1) marzo 2008 (3) febrero 2008 (6) enero 2008 (8)\nSa meva altre afició (1)\nSortides amb Btt (56)\njaume Kapax 0\nl'amo Andreu 0\nPedro Payeras 0\nsecta mtb 0\nXisco xmtb 0\ncamí de cavalls 0\nCaminant per Menorca 0\nEl meus Tracks 0\nArchivos de la categoría ‘Sortides amb Btt’\nPollença, Coves Blanques, coll de Siller\nPublicado: 28 septiembre, 2011 en Sortides amb Btt\nSortida fins a coves Blanques (Cala Sant Vicenç) partesc de Pollença direcció a la Cala Sant Vicenç, pujada a coves Blanques, la pujada es per una pista feta per els presos que puja fins a devora el puig de l’Àguila, on hi ha uns túnels excavats dintre la muntanya on al pareixa hi havia d’haver bateries militars, baixada per el mateix camí fins a la cala Molins, cala Carbó i pujada cap el coll de Síller en direcció al Port de Pollença.\n1.30 h. i 23 km\nManacor, Son Macia, es Fangar, Cala Magraner, Camí des Presos, pto, Cristo, Manacor\nPublicado: 24 septiembre, 2011 en Sortides amb Btt\nExcursió organitzada per es xaragall.\nPartim de Manacor per fer una ruta en principi de uns 80 km, passam per Son Macià, es Fangar, Cales de Mallorca, Cala Magraner, Camí de presos, Pt. Cristo, aquí es posa a ploure de valent, ens resguardam baix la porxada de la benzinera esperant que passi de ploure, no pareix que afluixi esta tot el cel tapat. Decidim tornar per carretera cap a son Carrió i Manacor plou tot el camí fins a arribar a Manacor.\nAl final feim 56 km. esperant fer la resta una altre sortida per fer la segona part d’aquesta ruta…\nPublicado: 18 septiembre, 2011 en Sortides amb Btt\nAqui vos pos un dels viatges que he fet.\npedals d’Occitànea 1 dia\npedals 2º dia\nLLucmajor, Cala Pi, Torre de s’Estelella, s’Estanyol, LLucmajor\nPublicado: 16 septiembre, 2011 en Sortides amb Btt\nZona desconeguda per tots 4, feia estona que la teniem prevista i decidim fer-la amb un track den Jauja, la ruta es fàcil no té cap complicació, només que si no coneixes la zona es fàcil despistar-te per la quantitat de camins i creuers que hi ha, sortim de LLumajor i per el camí vell de Cala Pí arribam a la cala, bones vistes de l’illa de Cabrera, fa un dia clar i es pot veure perfecte, seguim bordejant la costa fent una aturada als penyassegats i a sa cova foradada on hi ha unes vistes especteculars, seguim fins a sa torre de s’Estelella on ens aturam a berenar.\nSeguim bordejant fins a arribar a s’Estanyol, aturada per repostar beguda fresqua i seguim per pistes i els camins de LLobets i dels LLadres fins a LLucmajor.\n49 km de pla\nManacor, Sant Llorenç, Son Carrió, Son Servera per les vies des tren (Via Verde)\nPublicado: 9 septiembre, 2011 en Sortides amb Btt\nDeprés de tres mesos sense agafar la bicicleta de muntanya i pensant que la calor ja no ens afectaria hem decidit fer les vies de tren des de Manacor fins a Artà. Quedam com sempre a les 8:30h però entre ” pitos i flautes” cafes i demes son les 9:30 h quan començam a rodar, partim de Manacor de davant el Hipòdrom i anam a cercar les obres de les vies.\nLa ruta es divertida, sense desnivells, el problema es que de tant en tant s’han de botar tanques, la ruta es plana, han deixat les obres de qualsevol manera, posant obstacles perque no hi puguin pasar, per els paissatges val la pena anar-hi, passam per Sant LLorenç, son Carrió i arribam a son Servera on ens aturam a menjar, quan miram el rellotge s’han fet les 12:00 h, i decidim tornar per les mateixes vies, arribar a Artà ja serà un altre dia ja que hi ha gent que ha de ser a hora de dinar a ca seva.\nEl sol pica de valent, es agobiant així que m´hos ho prenem amb calma, en arribar a Manacor duim una bona torrada.\nSa Granja, camí des Correu, Planicia, Estellenç, es Rafal, Sa Granja\nPublicado: 21 junio, 2011 en Sortides amb Btt\nA les 9:30 h partim de sa Granja els habituals, però avui ens acompanyen en Bernat Vila, en LLorenç des Vaumar, en Joan Perelló i n’Esteve, que ens havia abandonat durant un parell de mesos, començam a pujar cap el camí des Correu a dalt des coll agafam el camí nou que la Conselleria ha habilitat i que passa per el penyal den Vela que va directament a les cases de Planícia, (que per cert les estan reformant) aturada per menjar , seguim en direcció cap el coll d’Estellenç per dintre del bosc de Planícia, des de el coll en direcció cap a la Boal de ses Fonts i des de la Boal decidim baixar per el camí que va a la possessió de son Fortuny abans d’arribar a les cases ens desviam per una trialera que baixa directament a la carretera d’Estellenç, hi ha gent que van justs d’horari i decideixen tornar per carretera fins a sa Granja, en Tomeu, en Pedrito i jo feim la ruta prevista, ses Amitges, son Serralta, GR221, Font de s’Obi, es Rafal ( on encare roman tancat) així que toca botar tanques i per la pista de l’Erboçar, son Sanutges i el bosc de son Valentí arribam al coll des Vent per carretera fins a sa Granja.\nAvui comença l’estiu i per la muntanya ja fa massa calor així que decidim que durant l’estiu les sortides setmanals les farem amb bici de carretera.\nArtà, Aubarca, s’Arenelet, sa Duaia\nPublicado: 16 junio, 2011 en Sortides amb Btt


Onze menors detinguts per agressió i abús sexual d'una noia a Tarragona La República\nOnze menors van ser detinguts la setmana passada a Tarragona com a presumptes autors d’agressió i abús sexual sobre una altra menor, segons han confirmat els Mossos d’Esquadra. Els fets […]\nOnze menors van ser detinguts la setmana passada a Tarragona com a presumptes autors d’agressió i abús sexual sobre una altra menor, segons han confirmat els Mossos d’Esquadra. Els fets van tenir lloc el 19 de març i les detencions el 28. Tant els detinguts com la víctima serien menors estrangers no acompanyats, segons publica el mitjà digital tarragoní ‘Porta enrere’, en un extrem sobre el qual la policia no informa. A deu dels onze dels detinguts se’ls atribueixen delictes d’abús sexual. La detenció sobre aquests va quedar sense efecte. A l’onzè se li atribueix delicte d’agressió sexual. Aquest menor va passar a mans de la Fiscalia.


Comprar Armagnac Dupeyron Millésime 200ml 1956 | Preu i opinions a Uvinum\n2007,\t2006,\t2005,\t2004,\t2003,\t2002,\t2001,\t2000,\t1999,\t1998,\t1997,\t1996,\t1995,\t1994,\t1993,\t1992,\t1991,\t1990,\t1989,\t1988,\t1987,\t1986,\t1985,\t1984,\t1983,\t1982,\t1981,\t1980,\t1979,\t1978,\t1977,\t1976,\t1975,\t1974,\t1973,\t1972,\t1971,\t1970,\t1969,\t1968,\t1967,\t1966,\t1965,\t1964,\t1963,\t1962,\t1961,\t1960,\t1959,\t1958,\t1957,\t1955,\t1954,\t1953,\t1952,\t1951,\t1950,\t1949,\t1948,\t1947,\t1946,\t1945,\t1944,\t1943,\t1942,\t1941,\t1940,\t1939,\t1938,\t1937,\t1936,\t1935,\t1934,\t1933,\t1932,\t1931,\t1930,\t1929,\t1928,\t1927,\t1926,\t1925,\t1924,\t1923,\t1922,\t1920,\t1919,\t1918,\t1904,\t1898,\t1897,\t1893,\t1878 i\t1868\nArmagnac Dupeyron Millésime 200ml 1956 està elaborat per la família Ryst-Dupeyron, una de les cases més antigues d'Armagnac. Armagnac Dupeyron Millésime 200ml 1956 forma part d'una de les majors col·leccions de Millesimés d'Armagnac que existeixen, ja que abasta la major part de les anyades des de 1850. Des de fa 5 generacions, s'elaboren aquests destil·lats en els soterranis de la Maison en Condom, en ple cor de la regió d'Armagnac. Aquest Armagnac es caracteritza per les seves característiques aromes de pruna i vainilla, i el seu sabor contundent, rotund, que no necessita explicació. Ideal per consumir al costat d'un bon menjar, o amb un cigar pur.\nDescripció sobre Armagnac Dupeyron Millésime 200ml 1956\nArmagnac Dupeyron Millésime 200ml 1956 està elaborat per la família Ryst-Dupeyron, una de les cases més antigues d'Armagnac.\nArmagnac Dupeyron Millésime 200ml 1956 forma part d'una de les majors col·leccions de Millesimés d'Armagnac que existeixen, ja que abasta la major part de les anyades des de 1850.\nLa teva puntuació de Armagnac Dupeyron Millésime 200ml 1956:Puntua Armagnac Dupeyron Millésime 200ml 1956:\nOpinions sobre altres anyades de Armagnac Dupeyron Millésime 200ml 1956199519941993\nSi et va agradar Armagnac Dupeyron Millésime 200ml 1956, també pots gaudir de ...\nSi vols comprar Armagnac Dupeyron Millésime 200ml 1956, a Uvinum trobaràs els millors preus de Armanyac Ryst Dupeyron.


El pla estratègic de CaixaBank pels pròxims quatre anys parla de “recuperació” - Cat Diàleg - Diari Digital català\nEconomiaZResto 4 March, 2015 Juan Francisco Jiménez Jacinto 1\nInici » Historic » El pla estratègic de CaixaBank pels pròxims quatre anys parla de “recuperació”\nCaixaBank va presentar avui el seu Pla Estratègic 2015-2018, les línies fonamentals del qual tenen com a objectiu assolir el lideratge en qualitat, confiança i reputació amb el focus d’atenció posat en el client, obtenir una rendibilitat (ROTE o retorn sobre capital tangible) entre el 12% i el 14% a partir del 2017 i situar la ràtio d’eficiència per sota del 45%.\nEl president de CaixaBank, Isidre Fainé, i el conseller delegat, Gonzalo Gortázar, van presentar a Londres, en una trobada amb analistes, les línies bàsiques del Pla Estratègic 2015-2018.\nIsidre Fainé, president de CaixaBank, creu que “ser líders en confiança reforçarà el nostre potencial comercial”. Per a Fainé, “l’entitat compta amb l’equip, la vocació de servei i els productes necessaris per diferenciar-se de la competència a través de la qualitat i del compromís social”.\n“La nostra visió per a CaixaBank al finalitzar el proper Pla és la d’un Grup financer líder a Espanya i ja un dels grans d’Europa, amb una perspectiva global, reconeguts de forma diferencial per la nostra responsabilitat social, per la qualitat de servei que oferim, per la solidesa financera que sempre ens ha caracteritzat i per anar un pas endavant en innovació”, ha concretat el president de l’entitat.\nPer aconseguir els objectius del nou Pla Estratègic, Isidre Fainé considera necessari “comptar amb una organització dinàmica, àgil i una plantilla amb una excel·lent formació, vocació de servei al client i compromesa amb el projecte de CaixaBank”.\nPer la seva part, Gonzalo Gortázar, conseller delegat de CaixaBank, considera que “aconseguir una rendibilitat sostinguda requerirà impulsar els negocis amb més potencial de creixement i rendibilitat, com el crèdit a empreses, la banca corporativa, el crèdit al consum per a particulars i, en el cas del passiu, els productes d’inversió amb assessorament”.\nA més, segons Gortázar, “CaixaBank ha d’aprofitar la seva capacitat d’innovació per mantenir el lideratge en el procés de digitalització de la banca i ampliar el seu posicionament en multicanalitat i mobilitat, oferint una proposta que redundi en major comoditat i servei per al client”.\n5 línies estratègiques en un context de recuperació\nEl Pla Estratègic 2015-2018 es desenvoluparà, previsiblement, en un context de recuperació moderada i amb uns tipus d’interès molt baixos (mitjana de l’Euríbor a 12 mesos el 2015-2018 al voltant del 0,70%).\nEn aquest escenari central de previsions, en què el PIB creix una mica més del 2% per any, en promig, els principals paràmetres de negoci bancari tendiran a normalitzar-se en el període: el volum de negoci recuperarà un creixement positiu encara que molt feble, el marge d’interessos millorarà des de nivells històricament baixos i el cost del risc es reduirà per sota de la mitjana a llarg termini.\nEl nou Pla Estratègic reflecteix l’aspiració a reforçar el lideratge en el mercat espanyol i la voluntat de diferenciació pel que fa a la resta dels competidors partint de cinc línies fonamentals:\nEl primer repte del Pla Estratègic suposa convertir-se en el millor banc en qualitat i reputació, amb el focus posat en el client. CaixaBank aspira a consolidar-se com el paradigma d’una banca responsable i compromesa socialment i ser una referència en bon govern corporatiu.\nEn relació a la rendibilitat, el Pla planteja aconseguir una rendibilitat recurrent per damunt del cost del capital a partir del 2017 a la vegada que es compromet a repartir un dividend elevat i estable. La rendibilitat vindrà impulsada pel creixement d’aquells negocis amb major recorregut i diversificació: expansió en banca d’empreses, banca corporativa, préstecs al consum per a particulars i comercialització de productes d’assessorament financer (assegurances, fons i pensions).\nA més, el Pla projecte seguir gestionant activament el capital, focalitzant les aliances bancàries internacionals i reduint l’exposició a actius no estratègics i actius improductius.\nDurant el període 2015-2018, CaixaBank vol reforçar el seu lideratge en banca digital, mitjançant un esforç continuat en multicanalitat i mobilitat, i la implantació del Big Data com eina comercial i de gestió.\nFinalment, el Pla també situa l’equip humà de CaixaBank com a element estratègic per aconseguir els objectius plantejats, desenvolupant les capacitats professionals i adaptant l’estructura de compensació i els itineraris professionals.\nCreixement dels ingressos i de la rendibilitat\nAmb el desplegament del nou Pla Estratègic 2015-2018, l’entitat espera assolir una rendibilitat (ROTE o retorn sobre capital tangible) entre el 12% i el 14% a partir de 2017 i situar la ràtio d’eficiència per sota del 45%.\nLa rendibilitat vindrà impulsada pel creixement i la diversificació: lideratge en el mercat nacional, expansió en banca d’empreses, banca corporativa i consum, i reforç de l’assessorament financer (assegurances, fons i pensions). En concret, CaixaBank es planteja una taxa anual de creixement del 4% en crèdits i del 6% en recursos, especialment en els de fora de balanç. L’entitat té com a objectiu millorar la seva quota de mercat en crèdits i dipòsits en uns 0,6-0,7 punts percentuals, i en fons d’inversió, plans de pensions i assegurances d’estalvi en 2 punts percentuals. El cost del risc, per la seva part, està previst que disminueixi per sota del 0,5%, com a conseqüència de la reducció de la taxa de morositat, que caurà per sota del 4% el 2018.\nA més, com a part del nou Pla Estratègic, CaixaBank té com a objectiu repartir un dividend elevat i estable, amb un payout en efectiu igual o superior al 50% del benefici des del primer any del Pla. L’entitat també té la intenció de repartir, a partir del 2017, un dividend extraordinari i/o dur a terme un programa de recompra d’accions si la ràtio de capital CET1 supera el 12%. En qualsevol cas, la ràtio de capital CET1 es mantindrà per damunt de l’11%, un nivell molt superior al mínim regulatori.\nCompliment dels objectius del Pla Estratègic 2011-2014\nL’entitat se situa en un bon punt de partida per afrontar els reptes del Pla Estratègic 2015-2018, després d’haver completat el seu Pla Estratègic anterior amb un notable grau de compliment, especialment en termes de lideratge comercial, innovació i fortalesa financera.\nEl Pla s’ha desenvolupat en un entorn molt més desfavorable del previst inicialment degut a la recaiguda de l’activitat el 2011 provocada per la crisi del deute sobirà. La revisió del Pla realitzada el 2012 va incorporar un quadre macroeconòmic i financer més en línia amb l’evolució posterior. Les principals fites en el desplegament del Pla Estratègic 2011-2014 han estat:\nLes adquisicions de Banca Cívica, Banc de València i Barclays Bank SAU que, juntament amb el creixement orgànic, han consolidat el lideratge en banca minorista a Espanya.\nEl focus en la fortalesa del balanç, cosa que ha permès superar amb escreix totes les avaluacions i tests d’estrès efectuats pels supervisors en els últims anys.\nL’anticipació i adaptació als canvis regulatoris, que ha significat la transformació del Grup fins a l’estructura actual i l’inici de la cotització a borsa de CaixaBank.\nSi tots els bancs fossin com La Caixa s’acabaria la pobresa?\nbanca3 Catalunya538 catdialeg1748 la caixa9 pla estratègic1


El món d'ahir | Catorze.cat\nDimecres 18 de juliol de 2018\nStefan Zweig | 21/02/2017 a les 10:12h\nArxivat a: Biblioteca, Stefan Zweig, literatura, tast editorial\nStefan Zweig va néixer el 28 de novembre del 1881 i va morir el 22 de febrer del 1942. Recordem l'escriptor austríac llegint un fragment del llibre El món d'ahir. Memòries d'un europeu, un testimoni dels canvis que van trasbalsar l’Europa del segle XX entre les dues guerres mundials. Zweig planteja una reflexió en forma d'advertència: la seguretat pot trontollar en qualsevol moment i hem de valorar i defensar allò que som i tenim.\nEl món de la seguretat\nEducats en silenci, tranquil·litat i austeritat,\nse’ns llança de cop al món;\ncent mil ones ens envolten,\ntot ens sedueix, tot de coses ens agraden,\nmoltes d’altres ens enutgen, i d’hora en hora\ntitubeja el sentiment fàcilment inquiet;\nsentim, i allò que sentim\nla bigarrada confusió del món ho esbandeix.\nSi busco una fórmula pràctica per a definir l’època d’abans de la Primera Guerra Mundial, l’època en què vaig créixer, espero haver trobat la més concisa dient que va ser l’edat d’or de la seguretat. A la nostra monarquia austríaca gairebé mil·lenària tot li semblava creat per a durar i el mateix Estat semblava la garantia suprema d’aquesta estabilitat. Els drets que atorgava als seus ciutadans eren garantits pel Parlament, representació del poble lliurement elegida, i tots els deures tenien uns límits ben fixats. La nostra moneda, la corona austríaca, circulava en peces d’or brillant i se’n garantia així la invariabilitat. Tothom sabia quant tenia o quant li corresponia, què li era permès i què prohibit. Tot tenia la seva norma, la seva mesura i el seu pes determinats.\nQui posseïa una fortuna podia calcular exactament quin interès li donava anualment; el funcionari o el militar, al seu torn, podien trobar amb tota seguretat al calendari l’any que ascendirien i que es jubilarien. Totes les famílies tenien un pressupost fix, sabien quant havien de gastar en la casa i el menjar, en vacances i ostentació i, a més, reservaven sens falta i amb tota cura una petita quantitat per a imprevistos, malalties i metges. Qui tenia una casa, la considerava una llar segura per als fills i els néts, terres i negocis passaven de generació en generació; mentre un nadó encara era al bressol, ja li dipositaven un òbol a la guardiola o a la caixa d’estalvis per al camí de la vida, una petita «reserva» per al futur. En aquell vast imperi tot ocupava el seu lloc, ferm i immutable, i el lloc més alt de tots, l’ancià emperador; i si aquest moria, se sabia (o es creia saber) que en vindria un altre i res no canviaria el ben calculat ordre. Ningú no creia en guerres, revolucions ni daltabaixos. Radicalisme i violència semblaven del tot impossibles en una era de la raó.\nAquest sentiment de seguretat era la possessió més preuada per a milions de persones, l’ideal comú de vida. Tan sols amb aquesta seguretat pagava la pena de viure la vida i cercles cada vegada més amplis cobejaven la seva part d’aquest bé. Primer van ser només els hisendats, que gaudiren d’aquest privilegi, però de mica en mica s’hi van abocar les grans masses; el segle de la seguretat esdevingué l’edat d’or de les assegurances. La gent assegurava la casa contra el foc i els robatoris, els camps contra les pedregades i les tempestes, el cos contra accidents i malalties, subscrivia rendes vitalícies per a la vellesa i dipositava al bressol de les filles una pòlissa per al futur dot. Finalment, els obrers i tot es van organitzar, van aconseguir un sou estable i seguretat social; el servei domèstic estalviava per a una assegurança de vellesa i es pagava per endavant, a terminis, l’enterrament. Tan sols qui podia mirar el futur sense preocupacions assaboria el present amb bon ànim.\nEn aquesta entendridora confiança de poder parapetar la vida fins a l’última bretxa contra qualsevol irrupció del destí, s’hi amagava, malgrat tota la solidesa i la modèstia de la seva concepció de la vida, una gran i perillosa arrogància. El segle XIX, amb el seu idealisme liberal, estava convençut d’anar pel camí dret i infal·lible vers «el millor dels mons». Hom mirava amb menyspreu les èpoques anteriors, amb les seves guerres, fams i revoltes, com si fossin temps en què la humanitat encara era menor d’edat i no prou il·lustrada. Ara, en canvi, només era qüestió de dècades superar definitivament les últimes restes de maldat i violència, i aquesta fe en el «progrés» ininterromput i imparable tenia per a aquell segle la força d’una veritable religió; la gent ja creia més en aquell «progrés» que en la Bíblia, i el seu evangeli semblava irrefutablement provat pels nous miracles diaris de la ciència i de la tècnica.\nDe fet, cap a la darreria d’aquell segle pacífic, un progrés general s’anà fent cada vegada més visible, més ràpid, més variat. Als carrers, de nit, en comptes de llums tristos, hi cremaven fanals elèctrics; les botigues de les capitals duien el seu nou llustre seductor fins als suburbis; una persona ja podia parlar amb una altra a distància gràcies al telèfon; l’home ja podia recórrer grans distàncies en cotxe sense cavalls i amb noves velocitats; ja s’elevava pels aires realitzant així el somni d’Ícar. El confort sortí de les cases senyorívoles i entrà a les burgeses, ja no calia anar a buscar aigua a les fonts o als pous, ni encendre foc amb penes i treballs a la llar, la higiene es propagava, la brutícia desapareixia. Les persones es feren més belles, més fortes, més sanes, des que l’esport els trempà els cossos, cada vegada es veieren menys esguerrats, golluts i mutilats pels carrers, i tots aquests miracles eren obra de la ciència, l’arcàngel del progrés.\nTambé en l’àmbit social s’avançà: any rere any l’individu obtenia nous drets, la justícia procedia amb més suavitat i humanitat i fins i tot el problema dels problemes, la pobresa de les grans masses, ja no semblava insuperable. S’atorgà el dret de vot a cercles cada cop més amplis i, amb ell, la possibilitat de defensar legalment els seus interessos; sociòlegs i catedràtics rivalitzaven en l’afany de fer més sana i àdhuc més feliç la vida del proletariat... ¿Què té d’estrany, doncs, que aquell segle s’adelités en les seves conquestes i considerés cada dècada acabada com un simple esglaó d’una altra de millor? Es creia tan poc en recaigudes en la barbàrie –per exemple guerres entre els pobles d’Europa– com en bruixes i fantasmes; els nostres pares estaven plenament imbuïts de la confiança en la força infal·liblement aglutinadora de la tolerància i la conciliació. Creien honradament que les fronteres de les divergències entre nacions i confessions es fondrien a poc a poc en un humanisme comú i que així la humanitat aconseguiria la pau i la seguretat, aquells béns suprems.\nPer als d’avui, que ja fa temps vam esborrar del vocabulari la paraula «seguretat» com un fantasma, ens és fàcil de riure’ns de la il·lusió optimista d’aquella generació, encegada per l’idealisme, per a la qual el progrés tècnic havia d’anar seguit necessàriament d’un avenç moral igual de ràpid. Nosaltres, que en el nou segle hem après a no sorprendre’ns de cap nou esclat de brutalitat col·lectiva, nosaltres, que cada dia esperàvem una atrocitat pitjor encara que la del dia abans, som força més escèptics respecte a la possibilitat d’educar moralment l’home.\nVam haver de donar la raó a Freud quan afirmava que en la nostra cultura i la nostra civilització tan sols hi veia una capa prima que a cada moment pot ser perforada per les forces destructores de l’infern; hem hagut d’avesar-nos de mica en mica a viure sense terra sota els peus, sense drets, sense llibertat, sense seguretat. Ja fa temps que, per salvaguardar la nostra pròpia existència, vam renegar de la religió dels nostres pares, la seva fe en un avenç ràpid i durador de la humanitat; als qui hem après amb horror, ens sembla banal aquell optimisme precipitat davant d’una catàstrofe que, d’un sol cop, ens ha fet recular mil anys d’esforços humans. Però, malgrat que fos tan sols una il·lusió, era una il·lusió magnífica i noble, aquella a la qual els nostres pares servien, més humana i profitosa que les consignes d’avui.\nEl món d'ahir. Memòries d'un europeu\n© Stefan Zweig\n© de la traducció: Joan Fontcuberta\n© Quaderns Crema, 2001\nUna exposició del CosmoCaixa mostra la relació entre els humans i les màquines\nSitges, cel i calitges\nLa ciutat acull durant tres dies la «Festa de la Poesia»\nViure als masos de la Conca de Barberà\nEl Museu de la Vida Rural acull l'acte de presentació del llibre de Manel Martínez\nSegueix el teu cor\nRob O Neill\nUn curt animat mostra com ens recuperem de les relacions trencades\nChen Yang Hsu & Adeline Jacquot & Paul Jourdain & Alan Sorio & Eléa Trahay\nValèria Gaillard | 1 comentari


años 1950 (es); 1950s (nso); 1951-1960 (is); 1950-an (ms); 1950-тæ (os); 1950-те (bg); Anii 1950 (ro); 1950ء کی دہائی (ur); 1950-talet (sv); 1950-ті (uk); An 1950 (eml); Даҳаи 1950 (tg); 1950a yari (io); 1950-lar (uz); 1950 жж. (kk); 1950-aj jaroj (eo); 1950–1959 (cs); 1950te (bs); Anyos 1950 (an); ১৯৫০-এর দশক (bn); années 1950 (fr); 1950-an (jv); 1950-мĕш çулсем (cv); 1950ער (yi); इ.स.चे १९५० चे दशक (mr); 1950te lěta (hsb); Thập niên 1950 (vi); 1950-ӧд вояс (kv); 1950. gadi (lv); 1950е (sr); 1950er (lb); 1950 nî-tāi (nan); 1950-årene (nb); 1950-an (su); 1950s (hif); 1950-an (ban); 1950 nga dekada (war); 1950s (en); عقد 1950 (ar); Bloavezhioù 1950 (br); 1950-იანები (ka); ၁၉၅၀ ဆယ်စုနှစ် (my); 1950年代 (yue); 1950-es évek (hu); 1950-ih (hr); 1950-er jierren (fy); 1950 ngièn-thoi (hak); 1950'ler (tr); Década del 1950 (ast); Dècada del 1950 (ca); 1950 watakuna (qu); 1950er (de); 1950eko hamarkada (eu); 1950idí (ga); دهه ۱۹۵۰ (fa); 1950年代 (zh); 1950'erne (da); 1950-lugu vuvvet (olo); 1950年代 (ja); annos 1950 (ia); Annaées 1950 (nrm); Decennium 196 (la); 1950-åra (nn); שנות ה-50 של המאה ה-20 (he); 1950-еллар (tt); 1950-1959 (nl); 1950 це иеть (myv); 1950年代 (wuu); 1950 ਦਾ ਦਹਾਕਾ (pa); Anêyes 1950 (wa); lata 50. XX wieku (pl); 1950-an (id); 1950கள் (ta); anni 1950 (it); 1950au (cy); 1950-е годы (ru); 1950年代 (gan); 1950. aastad (et); 1950-я (be); 1950s (nah); Vitet 1950 (sq); 1950년대 (ko); Ẹ̀wádún 1950 (yo); 1950ini (scn); década de 1950 (pt); 1950-ти (mk); 50. roky 20. storočia (sk); 1950-я (be-tarask); XX amžiaus 6-asis dešimtmetis (lt); 1950. (sl); 1950-lohku (se); 1950e (sh); 1950-árini (fo); คริสต์ทศวรรษ 1950 (th); Miaka ya 1950 (sw); 1950an (gd); 1950年代 (zh-tw); 1950-luku (fi); 1950-с (sah); Anni 1950 (lij); 1950 nièng-dâi (cdo); Década de 1950 (gl); 1950ýý (tk); Δεκαετία 1950 (el); 1950-ci illər (az) década del siglo XX (es); décennie (fr); hamarkada (eu); lětźasetk (dsb); década (ast); десятилетие XX века (ru); Jahrzehnt (de); десетилетие (bg); decennio (ia); lětdźesatk (hsb); årtionde (sv); dekada (pl); העשור השישי של המאה ה-20 (he); decennium (nl); Dekad (1951-1960) (lb); decennio (it); vuosikymmen (fi); 연대 (ko); decade (en); 儒略曆或格里曆1950年至1959年 (zh-tw); desetiletí (cs); tiår fra 1. januar 1950 til 31. desember 1959 (nb) '50, 1950s, década de 1950 (es); 1951–1960 (is); 1950ko hamarkada (eu); Anys cinquanta, Anys 1950, Dècada dels 50, 1950s, Dècada dels anys 1950, Dècada de 1950, Anys 50 (ca); 1950er-Jahre, 50er Jahre, 1950er Jahre (de); Caogaidí, 1950í (ga); دههٔ ۱۹۵۰, دههٔ 1950, دهه 1950 (fa); 1950年代時期, 一九五零年代, 20世纪50年代 (zh); 1950erne (da); 1950-იანი წლები (ka); 1950s (ia); Années 1950, Annaees 1950 (nrm); 1950-tal (sv); שנות ה-50, שנות ה־50, שנות החמישים של המאה ה-20, 1950-1959, שנות החמישים של המאה העשרים, שנות החמישים, שנות ה-50 של המאה העשרים, שנות ה־50 של המאה ה־20, שנות ה50 (he); 1950-aj, 1950aj jaroj, 1950-a jardeko, 1950-oj (eo); 50. léta 20. století (cs); 1950-e (bs); Decada de 1950 (an); Années cinquante, Annees 1950, Décennie 1950, Fifties (fr); Thập kỷ 1950 (vi); XX amžiaus 6-as dešimtmetis, XX a. šeštasis dešimtmetis, 1951-1960 (lt); Anni '50, '50, Anni cinquanta (it); 1950er Joren, 50er Joren (lb); Lata 1950-1959 (pl); 1950s (gd); 1950-60, 1950s, jaren '50, jaren vijftig, vijftiger jaren, jaren ‘50, jaren ’50, fifties, jaren 50, jaren 1950 (nl); Anii '50, Anilor 1950 (ro); 1950-ті роки, 1950-і (uk); 1950-talet (nn); 1950-е (ru); 1950-е (sr); عقد ١٩٥٠ (ar); Anos 50, Anos 1950, Década de cinqüenta, 1950s, Anos cinquenta, Décadas de 1950 (pt); 1950-tallet, 1950-åra (nb)\n► Audio files of the 1950s (2 C, 3 F)\n► 1950s by country (160 C)\n► 1950s by topic (33 C)\n► Videos of the 1950s (10 C, 6 F)\n► 1950 (19 C, 1 P, 94 F)\n► 1951 (19 C, 1 P, 41 F)\n► 1953 (18 C, 1 P, 97 F)\n► 1954 (21 C, 1 P, 88 F)\n► 1955 (19 C, 1 P, 68 F)\n► 1956 (18 C, 1 P, 93 F)\n► 1957 (18 C, 1 P, 86 F)\n► 1958 (17 C, 1 P, 94 F)\n► 1959 (18 C, 1 P, 104 F)\n► Black and white photographs of Major League Baseball in the 1950s (18 F)\n► Christmas in the 1950s (12 C, 3 F)\n► Cities in the 1950s (123 C)\n► Events in the 1950s (33 C)\n► 1950s introductions (2 C)\n► 1950s music (12 C, 19 F)\n► People in the 1950s (35 C, 4 F)\n► Politics in the 1950s (17 C, 19 F)\n► Television in the 1950s (12 C, 18 F)\n► Volcanoes in the 1950s (2 C)\n► 1950s works (51 C, 14 F)\n► Black and white photographs of Catalonia in the 1950s (2 F)\n► Science fiction in the 1950s (18 C, 4 F)\nA member book of the Histadrut (Israely workers organisation), 1953.jpg 1,292 × 1,864; 1.57 MB\nHauptbahnhofmannheim.png 2,784 × 1,806; 3.48 MB\nPetaling Jaya City Sections.svg 3,249 × 4,076; 85 KB\nPhotography by Victor Albert Grigas (1919-2017) 00171 (37297849830).jpg 5,161 × 5,161; 1.33 MB\nPortrait of men (1950s).tif 496 × 818; 2.87 MB\nQuick frozen food demonstration at City Hall, Brisbane, 1952 (27870773902).jpg 6,000 × 4,470; 2.6 MB\nSaure wochen frohe feste.jpg 494 × 700; 83 KB\nSchool №9 of the city named Sverdlovsk for boys.jpg 1,308 × 943; 1.81 MB\nRetrieved from "https://commons.wikimedia.org/w/index.php?title=Category:1950s&oldid=308406827"\nThis page was last edited on 28 June 2018, at 06:08.


Kursumlija Hotels - PREUS AMB ELS DESCOMPTES MÉS GRANS a tots els hotels a Kursumlija\nDissenyat tant per oci com per negoci, Hotel Garetov Konak està situat idealment a Kursumlija; una d\nDissenyat tant per oci com per negoci, Hotel Garetov Konak està situat idealment a Kursumlija; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Kursumlija. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, transport hotel/aeroport, habitació familiar, restaurant. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara banyera hidromassatge, servei de despertador, escriptori, balcó/terrassa, insonorització per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Kursumlija, faci de Hotel Garetov Konak la vostra llar.\nImpressions dels viatgers sobre Kursumlija\nDescobreixi els barris de Kursumlija\nPer tal de proveïr als nostres clients amb preus imbatibles a qualsevol hotel, Agoda.com representa una completa gama d'hotels des de resorts de 5 estrelles fins a propietats econòmoques a Kursumlija. Amb més de 3 hotels repartits per tota la ciutat, us asseguram que trobarà l'oferta apropiada per a vostè. Moltes àrees, cada una amb una atmòsfera distinta, esperen ser descobertes a la ciutat. Kursumlija té moltes atraccions per explorar amb un passat fascinant, un present intrigant i un emocionant futur. Hi ha tantes coses per fer, potser vol quedar-se una altra setmana o més per tal d'experienciar-ho tot. Si estau buscant una habitació a Kursumlija i no vol pagar massa, Agoda.com us ofereix centenar d'ofertes fantàstiques actualitzades a diari.\nAllotjaments a Toplica Província\nQuè fer a Kursumlija\nTrobar més allotjaments a Kursumlija\nHotels Kursumlija populars


Encara me’n recordo | Llegir molt i escriure bé\n← Carta d’amor. Potser… →\nOne thought on “Encara me’n recordo”\nCamila i Mireia 21 maig 2008 at 08:15\nLa teva declaració d’amor ens ha agradat, tot i que hem trobat varies frases rebuscades que no hem entès gaire.\nque et vaig veure->Has posat que és una s. adj, però no trobem l’adjectiu.\nen el poc temps que estic a la vida ( sub. substantiva)-> és una subordinada adjectival.\nM’agradaria confessar-te (sub. infinitiu) aquest amor -> la subordinada sustantiva infinitiva va darrera d’amor.\nEt posem les faltes ortogràfiques que hem trobat:\n-el mateix: al mateix.\n-en l poc temps que estic a la vida: la tarda més especial que he viscut en el poc temps que porto a la vida.\n-jo sóc la teva: a què es refereix? no ho deixes força clar.\n-innotitzada: hipnotitzada. (hipnosi)\n-hem vaig: em vaig\n-hem feia: em feia.\n-em feia la sensació: em donava la sensació.\n-hem tortura: em tortura.\nRespecte a la puntuació del text, a vegades poses comes on hauries de posar punts.


de casa al club: història de l'art en la vida contemporània\nhistòria de l'art en la vida contemporània\nEn una botiga de còmics de Nàpols.\nAl metro de Kiev.\nL’artista ucraïnès Alexey Kondakov utilitza la tècnica del collage digital per explicar històries amb figures que extreu de pintures clàssiques, incorporant-les en espais urbans contemporanis. En té un parell de sèries, The Daily Life of Gods i Art History in Contemporary Life.\nEl que voldria saber és de quins quadres ha tret aquestes noies d'avui. No me n'he sortit. Passa pas res.\nP.S.: Al final he trobat les noies de la botiga de còmics. Surten d'aquest quadre de William-Adolphe Bouguereau titulat Art i literatura, del 1867, aproximadament. Amb la del metro no hi ha hagut sort. No em dono, però.\nAddenda 10:15', gentilesa d'en Zaca. La noia del metro de Kiev és Ofèlia (1870) de Pierre-Auguste Cot.\nEtiquetes: fotografia, lectors\nZaca 17/1/18 8:56\n"Ofèlia", Pierre-Auguste Cot.\nmatilde urbach 17/1/18 10:14\nMerci, Zaca, ets un sol.


La cuina tradicional, en alerta roja? - Diari de Girona\nLa cuina tradicional, en alerta roja?\njaume fàbrega 09.09.2016 | 00:00\nSi sou urbanícola, modern, guai, cool, etc. i aneu a un restaurant, no se us acudeixi demanar una escalivada o un fricandó: heu d'ordenar, com a mínim, un sushi. I no se us acudeixi anar a menjar un arròs a la cassola, heu de demanar un risotto. De fet molts cuiners ja us posen en safata: no saben fer un arròs a la cassola, amb el seu pacient sofregit, i tots es desempalleguen bé amb un risotto, més fàcil de fer i més «multi-culti». Altrament, a les escoles i altres institucions a les nenes no se'ls ensenya cuina catalana, sinó «cuina sana» (?), i arreu -incloent la mateixa Generalitat- estan destruint el prestigi aconseguit per la marca cuina catalana -Adrià, Ruscalleda, Roca- parlant de la collonada dita «dieta» (o cuina) mediterrània, que encara ningú no sap ben bé què és.\nQui defensa la cuina catalana? On podem trobar, per exemple, més enllà de les ?comarques, una Alta Cuina Tradicional Catalana, és a dir, una cuina del país de qualitat i amb les millors primeres matèries -com la que trobem a França o a Itàlia, on no tenen autoodi-.\nJosep Pla parlava que l'única cuina que valia la pena conservar era «la nostra vella cuina familiar», és a dir, la cuina tradicional. Catalunya, en aquests moments, com suggeríem, té una considerable importància internacional pel que ha aportat a la cuina creativa o d'«autor», com la de Santi Santamaria a El Racó de Can Fabes o la de Ferran Adrià, a El Bulli, El Celler de Can Roca, dels Roca, la Carme Ruscalleda, la Fina Puigdevall de Les Cols, en Nandu Jubany, a més de joves promeses gironines, que ja ratllen l'excel·lència. Aquesta cuina d'autor ha d'existir i és irrenunciable, igual que han d'existir la cuina tradicional. Les dues no solament no s'haurien d'oposar, sinó -i mai tan ben dit- que s'haurien d'alimentar mútuament. Al costat de la dificultat i la sofisticació de Miró, TàpiesBarceló, hi ha d'haver l'encant matern i terrenal de les músiques tradicionals.\nQuè en pensava un cuiner il·lustre, Santi Santamaria? Com inventa els seus plats? Ens diu, veient el que fa, que la cuina tradicional i la d'autor poden conviure perfectament, ja que s'adrecen a moments, necessitats, clients, etc., a vegades diferents. Pel que fa a Ferran Adrià, en canvi, hi ha qui pensa que prefereix un invent que tendeix a tallar les arrels: crear per crear, enlluernar. La realitat és que Adrià també dóna importància a la cuina tradicional, fins al punt de voler-s'hi immergir. Els Roca també volen, però amb les arrels ben posades a la terra.\nEs fa difícil pensar una cuina d'autor sense arrels, sense una connexió amb el país. Serem tots «internacionals»? Iguals aquí que a Pattaia o a Nova York? Santi Santamaria feia una cuina de perfums, que no oblida el secular plaer de les salses. Hi ha un altre tipus de proposta, molt impactant visualment, d'altres cuiners, com Ferran Adrià, que també té el seu lloc. És una cuina potser més formalista, visualment enlluernadora, però tanmateix impactant, creativa, necessària. Joan Roca ho amplifica i ho porta als límits, incloent la sostenibilitat dels productes boscans oblidats, etc. Tenim, per tant, una brillant «alta cuina». Però ens podem preguntar si ?desapareixerà la cuina catalana tradicional, històrica i clàssica.


burricleta - menutsGIRONA\nBy admin Bloc, DESCOBRIR, General, Promocions, Reportatges, ÚLTIMS POST 22 de Desembre de 2020\nLa burricleta, una experìencia en família, divertida, natural i cultural.\nLa bicicleta rural elèctrica que apropa les persones a la natura amb una vocació conciliadora, divulgativa i contemplativa.\nLa burricleta va néixer amb la voluntat de desenvolupar un innovador model d’ecoturisme que permeti crear una activitat turística sostenible i de qualitat aplicable a entorns naturals i rurals. L’objectiu és consolidar un model d’ecoturisme de qualitat, reforçant els valors propis d’aquesta activitat, com la sostenibilitat, la preservació i l’apreciació del medi natural i cultural del nostre entorn, així com la dinamització de les poblacions locals mitjançant la potenciació de sinergies comunes.\nSi busques un regal original per poder gaudir de la natura i a l’aire lliure, t’animem a regalar aquesta experiència en família. Gaudireu plegats dels paisatges que ens ofereix el nostre país petit, sortint a descobrir bonics racons, pobles encantadors i moments entranyables. Tindreu temps per badar, contemplar, observar, … Passejar en burricleta en plena natura, respirar aire pur i gaudir d’un dia plegats i en família. Lluny d’aglomeracions, en llocs rurals i poc concorreguts… i al vostre aire!\nRutes arran de mar per sentir la sorra sota els peus descalços o en llocs rurals on només se sent el cant dels ocells. Ara més que mai, per gaudir de petits moments de felicitat i valorar-los en la seva justa mesura, com mai ho havíem fet.\nLes rutes inclouen la burricleta, el casc, un cadenat i un GPS des d’on es pot seguir la ruta molt fàcilment.\nI no patiu pels més menuts. Les burricletes normals són a partir de 150 cm. Però també en disposen per a nens i nenes a partir de 130 cm. I pels més menuts de la casa tenen cadiretes i tricicles elèctrics amb cabàs per a nens i nenes.\nUs convidem a visitar al web i veure totes les rutes que es poden fer: https://burricleta.com/ca/rutes\nAtenció colla! Quina millor manera, per celebrar que s’acaba l’any 2020, que fer-ho amb un sorteig 100% familiar i a l’aire lliure. Un sorteig que serà tota una experiència per descobrir l’entorn natural i apropar-nos a la natura de manera sostenible.\nEls amics de la burricleta ens han regalat 1 val de Ruta en burricleta familiar valorat en 77 euros. Ruta per a 2 adults i fins a 4 fills/es al Centre de l’Empordà. Com podeu participar?\nSeguir a @menutsGIRONA i @burricleta a Instagram.\nEtiquetar en la publicació que trobaràs a l’Instagram de menutsgirona, a les persones que els agradaria gaudir de la natura en família. Pots etiquetar tantes vegades com vulguis.\nTeniu temps de participar fins al diumenge 10 de gener a les 24 h.\nEl dilluns 11 de gener anunciarem el sorteig a través de l‘Instagram.\naire lliureburricletaEmpordàexcursions en famíliaexperiència familiarnatura\nPrevious articleNadal a l’aire lliure\nNext articleRegals amb valor afegit


Per Jaume Figa i Vaello; 07.04.2014\nA ritme de tres frases volia fer una petita reflexió per encarar l’última setmana abans de Setmana Santa. La primera, la deia un vell amic: “Les ales d’àngel no fan soroll” (o “fressa”, que és com ho diem a Girona). Hi ha gent que, tant bon punt aconsegueix unes “ales” –un triomf– se’n fa molt de ressò, com si hagués estat només fruit de la seva magnificència o d’un no-se-sap-quin-do-autoadquirit que li fa dir –i creure-s’ho–: “jo sóc així; gràcies”.\nLa segona és molt coneguda per a tothom; d’una pel·lícula: “El que fem en aquesta vida té el seu eco en l’eternitat”. I és així. Cal, doncs, pensar-s’ho molt, abans de fer o deixar de fer res.\nEl vell continent vol fer-se un lloc en el món. Escarmentat per la crua història del segle XX, vol tenir el seu eco en l’eternitat, però no es vol reconèixer.\nI finalment, la que em va dir un professor que vaig tenir a la universitat; un bon filòsof i teòleg irlandès que et feia pensar, encara que no en tinguessis cap ganes: “El que ha perdut la modernitat no és tant el coneixement, sinó el reconeixement”.\nSembli veritat o mentida, tot això em rondava pel cap el dissabte, veient la performance que va fer un grup de teatre, al Campus Sant Cugat de la UIC, en el marc del taller de reanimació cardiopulmonar i primers auxilis “Què passa quan et passes”, i al que van assistir unes quatre-centes persones –nois i noies de batxillerat, fonamentalment–. Es representava una situació extrema –i trista, perquè, malauradament és molt real–, d’uns nois passats “de rosca” –entengui’s alcohol i drogues– que es troben perduts davant del shock de sobredosi que pateix una del grup i que queda com morta. Dos fugen –entre ells, el noi, el que se suposava el líder–; una es queda allà, histèrica perduda. Arriba l’ambulància.\nNo és que normalment em posi a filosofar en qualsevol situació, però m’empipa que, en moments com aquest, el comentari que salta moltes vegades és el de “ai, aquesta joventut!; on anirem a parar!”, mentre hom se’n renta les mans. Som nosaltres –cadascú– la modernitat que no es reconeix i va donant cops a l’aire perquè no sap cap on va. Però no sap cap on va perquè no sap qui, ni com és. L’Europa que no s’estima, deia Ratzinger, gaire bé profetitzant.\nEl vell continent vol fer-se un lloc en el món. Escarmentat per la crua història del segle XX, vol tenir, ara, el seu eco en l’eternitat. Però no ens volem reconèixer, i sovint –ja no parlo només d’Europa–, amb aires d’autosuficiència volem fer gala que som el centre del món i de l’univers, mentre que, en realitat, les ales que tenim ens vénen donades i són, precisament, el que ens fa de veritat misteriosos –el misteri d’allò que és diví– i no volem acceptar.


La Ciutat de les Arts i les Ciències ven més de 2.400.000 entrades durant l'any 2017, un 13% més que en 2016 - Diari Valencià\nPortada » Actualitat » La Ciutat de les Arts i les Ciències ven més de 2.400.000 entrades durant l’any 2017, un 13% més que en 2016\nPer edificis, els visitants s’han incrementat un 7% en l’Hemisfèric i un 14% en el Museu de les Ciències i l’Oceanogràfic\nLa Ciutat de les Arts i les Ciències ha venut durant l’any 2017 més de 2.400.000 entrades que suposen un 13% més respecte a l’any 2016. Per edificis, l’Hemisfèric ha venut un 7% més d’entrades, el Museu de les Ciències ha augmentat en un 14% el nombre de visitants, igual que l’Oceanogràfic que també ha registrat un ascens del 14%.\nL’Hemisfèric ha oferit, als 354.624 espectadors que l’ han visitat, les pel·lícules IMAX, ‘El ‘Secret de l’Oceà de Jean-Michel Cousteau’, ‘Viatge a l’espai. Pròxima parada: Mart’, ‘America Wild. Parcs naturals’ o cine digital 3D amb ‘Caminant entre dinosaures: planeta prehistòric’, ‘Robinson Crusoe’ i la pel·lícula ‘U2 3D’ que es va emetre durant els mesos d’estiu amb quasi el 100% d’ocupació durant la seua projecció.\nEn el Museu de les Ciències, durant l’any passat, les exposicions van atraure a 681.555 visitants. Destaquen les mostres ‘Els Nostres Dinosaures’, ‘Spinosaurus. El gegant perdut del Cretaci’, ‘Paisatges Turístics Valencians. Valuosos, Valorats’, ‘Tecnorevolució’ o ‘Una autopista darrere de l’endoll’. Els més menuts també han pogut disfrutar de ‘l’Espai dels Xiquets’ i de l’experiència ‘FRATO’.\nL’oferta del Museu es completa, a més dels tallers de ‘La Ciència a Escena’, amb el ‘Teatre de l’Electricitat’, el ‘Simulador Espacial’ o el ‘Cub de Projecció Infinita’ de l’exposició ‘Gravetat Zero’, entre altres propostes.\nFinalment, un total de 1.405.030 visitants han recorregut les instal·lacions de l’Oceanogràfic que recreen els principals ecosistemes marins del planeta. També, han tingut l’oportunitat de participar en alguna de les activitats complementàries que oferix, com “Les Nits de l’Oceanogràfic” o “L’altre costat de l’aquari”, que permet conéixer els llocs que el públic normalment no pot veure com les zones tècnica, de quarantena o de recuperació de tortugues.\nJunt amb estos visitants, el públic en general també ha participat en les activitats que oferixen els exteriors de la Ciutat de les Arts i les Ciències com els ‘Caiacs’, ‘Waterballs’ i ‘Waterbikes’ en el llac de l’Hemisfèric, o l’exposició de lliure accés de l’Umbracle ‘El Jardí d’Astronomia’ i el Passeig de l’Art de l’Umbracle, on destaca l’exposició ‘Interval’ de lliure accés, composta per nou escultures de formigó armat i acer de l’artista Ruud Kuijer.\nEls exteriors de la Ciutat de les Arts i les Ciències també han acollit l’exposició d’escultures monumentals de Manolo Valdés de la mà de la Fundació Hortensia Herrero i la mostra fotogràfica ‘Gènesi’ de Sebastião Salgado del programa ‘Art en El Carrer’ de l’Obra Social La Caixa.\nCiutat de les Arts i les Ciències turisme València


Carles Donat Muñoz | Semantic Scholar\nMultimodal system for rehabilitation aids using videogames\nJohn E. Muñoz, J. F. Villada, Carles Donat Muñoz, O. A. Henao\nIEEE Central America and Panama Convention…\nThis work presents a low-cost multimodal system that combine the use of serious video games for health and the analysis of biomedical signals with the purpose of optimizing the processes of physical… Continue Reading\nAl treball s'analitzen les principals causes i consequencies del cicle immobiliari expansiu del periode 1997-2006 a la regio metropolitana de Barcelona, a partir d'un enfocament que es centra en les… Continue Reading\nUna xarxa de ciutats per un món de ciutadans Vlè Congrés Mundial Metropolis '99. Barcelona, del 16 al 19 de març de 1999\nAgar Aldea i Bosch, Josep Báguena Latorre, Carles Donat Muñoz, Francesc González Centeno\nespanolEntre los dias 16 y 19 de marzo se celebro en Barcelona el VI Congreso Metropolis, organizado por la asociacion que lleva el mismo nombre, en el que se debatieron temas referentes a las… Continue Reading\nLes necessitats residencials de la poblacio son un dels elements que determinen la qualitat de vida dels ciutadans i en condicionen la distribucio territorial. Partint de diversos aspectes… Continue Reading\nCarme Miralles-Guasch, Carles Donat Muñoz\nCarme Miralles-Guasch i Carles Donat ens parlen de la localitzacio d’aquestes arees d’activitat economica, de la varietat de situacions pel que fa a la dimensio, l’emplacament i la disponibilitat de… Continue Reading\nNel·lo, Oriol (2015). La ciudad en movimiento: Crisis social y respuesta ciudadana\nNel·lo, Oriol (2015) La ciudad en movimiento: Crisis social y respuesta ciudadana Madrid: Diaz & Pons, 205 p. ISBN 978-84-944522-0-8\nOriol Nel·lo, Rufí Cerdán Heredia, +20 authors V Patricia Sastre\nEl Master d’Estudis Territorials i de la Poblacio es un programa de postgrau del Departament de Geografia de la Universitat Autonoma de Barcelona que te per objectiu la formacio de professionals en… Continue Reading\nCarme Miralle-Guach, Carles Donat Muñoz\nDes de la darreria dels anys noranta del segle XX el mercat de l’habitatge ha entrat en un cicle alcista sense gaire precedents en la historia contemporania. Un cicle que s’ha caracteritzat per un… Continue Reading


L’insult del Rei | BUSCANT RAONS\nDesconec qui escriu el discurs del rei d’Espanya però si pensava que referint-se al que succeeix a Catalunya no ens molestaríem és què no ha entès res. El Borbó ha parlat de “política en majúscules” en referència a “la que, lluny de provocar l’enfrontament i des del respecte a la diversitat, integra el comú per sumar forces, no per dividir-les”.\nVídeo: L’INSULT DEL REI\nDesconozco quien escribe el discurso del rey de España pero si pensaba que refiriéndose a lo que sucede en Catalunya no nos molestaríem es que no ha entendido nada. El Borbón ha hablado de “política en mayúsculas” en referencia a “la que, lejos de provocar el enfrentamiento y desde el respeto a la diversidad, integra el común para sumar fuerzas, no para dividirlas”.\nSánchez Camacho i els talibans »\n« 79è aniversari de la mort del president Macià\n4 thoughts on “L’insult del Rei”\n26 Desembre 2012 a les 22:34\nEl problema és fer content tothom. Per als catalans, el català és la llengua que es parla als Països Catalans, però, molts valencians i balears no pensen de la mateixa manera i, si quan parles de la seva llengua en dius català, s’emprenyen.\nEl més assenyat seria que no fes cap discurs i que abdiqués.\n28 Desembre 2012 a les 19:54\nEl que no deixa de sorprendre’m és que les universitats no diguin res d’aquest disbarat. Bé, la veritat és que d”Espanya ja no em sorprèn res.\n29 Desembre 2012 a les 12:19\nEs tracta d’intentar afeblir Catalunya de totes les maneres possibles, i la llengua és una de les més importants ja que atorga un tret cultural diferencial molt potent.\nEn realitat en els darrers 70 anys les coses no han canviat tant, se les ha vestit de seda però en el fons hi ha el mateix odi i incomprensió que abans. No hi ha res a fer.\n11 gener 2013 a les 21:32\nFa poca estona he llegit la següent notícia: Una empresa de Madrid qualifica el català de “molt estranya i curiosa llengua”\nPerò aquesta empresa de Madrid va limitar-se a copiar el text amb el que un secretari judicial extremeny va respondre a un jutjat català.


COMPETÈNCIES MUNICIPALS EN LA LEGISLACIÓ SECTORIAL DE L'ESTAT I DE LA COMUNITAT AUTÒNOMA DE CATALUNYA, LES. Pareja, C.; Segura, G.. Libro en papel. 9788477941989 Llibreria de la Diputació\nVas a comprar el ebook "COMPETÈNCIES MUNICIPALS EN LA LEGISLACIÓ SECTORIAL DE L'ESTAT I DE LA COMUNITAT AUTÒNOMA DE CATALUNYA, LES" deseas revisar tus datos de facturación