Gotes d'aigua...: de maig 2008\nSi aquest vídeo estigués protagonitzat per una fera ferotge com un cocodril o una pantera ens posaríem les mans al cap i pregaríem perquè la poderosa mandíbula animal no acabés amb la vida del pobre caçador humà. Però aquí la situació és una altra...\nVídeo trobat en el bloc La ventana forestal, aquí.\nNo té desperdici, mireu els 8 minuts que dura el video.\nPer cert, aquest cap de setmana ha Lleida hem cel·lebrat l'Aplec del Caragol i com és habitual, la federació de colles (Fecoll) entrega els premis Caragol Bover i Llimac; Xavier Pérez, conseller delegat del grup Mahou-San Miguel va recollir el Caragol Bover com a distinció honorífica pel seu mig segle d'història i la seva col·laboració amb la festa. Pel que fa al Caragol Llimac, va recaure per unanimitat en el conseller de medi ambient Francesc Baltasar, qui va excusar la seva presència a través d'una carta, perquè amb un trasvasament en la capçalera del Segre no s'hagués tingut aigua per regar els cultius i llavors no es tindrien caragols. Com podeu deduir, el premi Bover s'otorga com un reconeixement positiu a una entitat o persona per amb algun tipus de relació amb la ciutat de Lleida, tot el contrari que el premi Llimac.\nVídeo trobat en el bloc de l'Albert Arques.\nSi voleu estar ben informats en temes de medi ambient i energies renovables, consulteu les següents fonts:\nEcodiari: Actualitat, crítica i anàlisi per a la nova era solar. Web.\nDiari Forestal: Informatiu del bosc i el medi ambient. Aquí.\nEnergías Renovables: El periodisme de les energies netes. Totes les noticies sel sector aparegudes en premsa recollides en una web. L'enllaç.\nEls cuiners i el canvi climàtic (Polònia 2050, tv3)


Ciutat TOTS __A CORUÑA__ A CORUÑA ABEGONDO AMES ARES ARTEIXO BERGONDO BETANZOS CAMBRE CARBALLO CARRAL CORISTANCO CULLEREDO FERROL MIÑO MUGARDOS NARON OLEIROS OZA DOS RIOS SADA SANTIAGO DE COMPOSTELA TEO VALDOVIÑO __ALAVA__ ARRAZUA - UBARRUNDIA LABASTIDA __ALBACETE__ FUENTE - ALAMO NERPIO RIOPAR __ALICANTE__ ALBATERA ALBIR ALCOY - ALCOI ALFAFARA ALGORFA ALICANTE ALICANTE PEDANIAS ALMORADI ALTEA ARENALES DEL SOL ASPE BENEJUZAR BENFERRI BENIDORM BENIJOFAR BENISSA COSTA BUSOT CALLOSA DE SEGURA CALPE CAMPOAMOR CASTALLA CATRAL CIUDAD QUESADA COX CREVILLENT DAYA NUEVA DAYA VIEJA DENIA DOLORES EL ALTET EL CAMPELLO EL REBOLLEDO ELCHE ELCHE PEDANIAS ELDA FINESTRAT FORMENTERA DEL SEGURA GRAN ALACANT GRANJA DE ROCAMORA GUARDAMAR DEL SEGURA HONDON DE LAS NIEVES IBI JACARILLA JÁVEA - XÀBIA JIJONA - XIXONA L'ALFAS DEL PI LA HOYA LA MARINA LA NUCIA LA ROMANA LAS BAYAS LOS BALSARES LOS MONTESINOS MATOLA MILLENA MONFORTE DEL CID MUTXAMEL ONIL ORIHUELA ORIHUELA COSTA PEÑA LAS AGUILAS PEGO PERLETA PILAR DE LA HORADADA POLOP RAFAL REDOVAN ROJALES SAN FULGENCIO SAN JUAN ALICANTE SAN MIGUEL DE SALINAS SAN VICENTE DEL RASPEIG SANTA POLA TIBI TORRELLANO TORREMANZANAS TORREMENDO TORREVIEJA VALVERDE VILLAFRANQUEZA VILLAJOYOSA __ALMERIA__ ADRA AGUADULCE ALMERIA ALCOLEA ALMERIA ALMERIMAR ALSODUX BALANEGRA BALERMA BERJA CAMPOHERMOSO CANJAYAR EL EJIDO EL PARADOR ENIX FIÑANA HUERCAL DE ALMERIA LA MOJONERA LAUJAR DE ANDARAX PARTALOA PATERNA DEL RIO ROQUETAS DE MAR SANTA MARIA DEL AGUILA TABERNAS VICAR __ASTURIAS__ EL FRANCO __AVILA__ AVILA BURGOHONDO NAVAHONDILLA SAN PEDRO DEL ARROYO __BADAJOZ__ BADAJOZ __BALEARES__ ALAIOR ALARÓ ALCÚDIA ALGAIDA ANDRATX ARTÀ BÚGER CA'N PICAFORT CALA MILLOR CALA RATJADA CALVIÀ CAMPOS CAPDEPERA CIUTADELLA DE MENORCA ESPORLES FELANITX INCA LLOSETA LLUCMAJOR MAHON MANACOR MARRATXÍ MURO PALMA DE MALLORCA PETRA POLLENÇA PORT DE POLLENÇA PORTO CRISTO PORTOCOLOM PUIGPUNYENT SA COMA SA POBLA SA RÀPITA SANT JOAN SANT LLORENÇ DES CARDASSAR SANTA MARGALIDA SANTA MARIA DEL CAMI SANTANYÍ SÓLLER SINEU SON SERVERA VILAFRANCA DE BONANY __BARCELONA__ ABRERA BADALONA BADIA DEL VALLES BARBERA DEL VALLES BARCELONA BEGUES CALDERS CALDES DE MONTBUI CALELLA CANET DE MAR CANOVELLES CANYELLES CARDEDEU CASTELLDEFELS CASTELLGALÍ CASTELLOLI CASTELLVI DE ROSANES CERDANYOLA DEL VALLES COLLBATO CORBERA DE LLOBREGAT CORNELLA DE LLOBREGAT CUBELLES EL PAPIOL ESPARREGUERA ESPLUGUES DE LLOBREGAT FOLGUEROLES GAVÀ GRANOLLERS HOSPITALET DE LLOBREGAT HOSTALETS DE BALENYA LA LLAGOSTA LA PALMA DE CERVELLO LA ROCA DEL VALLES LLIÇA DE VALL LLINARS DEL VALLES MANLLEU MANRESA MARTORELL MASQUEFA MATADEPERA MATARÓ MOIA MOLINS DE REI MOLLET DEL VALLES MONISTROL DE CALDERS MONISTROL DE MONTSERRAT MONTCADA I REIXAC NAVARCLES NAVAS OLESA DE MONTSERRAT OLIVELLA PALAU PLEGAMANS PALLEJA PREMIÀ DE DALT RIPOLLET RUBI SABADELL SANT ADRIÀ DE BESÒS SANT ANDREU DE LA BARCA SANT ANDREU DE LLAVANERES SANT BOI DE LLOBREGAT SANT FELIU DE LLOBREGAT SANT FRUITÓS DE BAGES SANT HIPOLIT DE VOLTREGA SANT JOAN DESPI SANT PERE DE RIBES SANT QUIRZE DEL VALLES SANT SALVADOR DE GUARDIOLA SANT VICENÇ DE CASTELLET SANTA COLOMA DE GRAMANET SANTA PERPETUA DE MOGODA SENTMENAT SITGES TERRASSA TORDERA TORRELLES DE LLOBREGAT VALLGORGUINA VALLIRANA VALLROMANES VIC VILAFRANCA DEL PENEDES VILANOVA DEL CAMI VILANOVA I LA GELTRU VILASSAR DE DALT __CACERES__ ACEHUCHE JARANDILLA DE LA VERA PLASENCIA __CADIZ__ ALGECIRAS BARBATE JEREZ DE LA FRONTERA LA LINEA DE LA CONCEPCION PUERTO REAL SAN ROQUE SOTOGRANDE TARIFA __CANTABRIA__ CAMARGO MOGRO PONTEJOS SANT JORDI SANTANDER VIOÑO __CASTELLON__ ALBOCASSER ALCALA DE XIVERT ALCOCEBER ALMAZORA - ALMASSORA BENICARLO BENICASSIM BURRIANA CABANES CASTELLON - CASTELLO DE LA PLANA CHILCHES - XILXES LA VALL D'UIXO LES COVES DE VINROMA MONCOFAR NULES ONDA OROPESA DEL MAR - ORPESA PEÑISCOLA SANT JORDI - SAN JORGE SEGORBE SIERRA ENGARCERAN VILAFAMES VINAROS __CORDOBA__ BUJALANCE CÓRDOBA __CUENCA__ CAMPILLO DE ALTOBUEY HENAREJOS LAS MESAS __GIRONA__ AGULLANA ARBUCIES BESALU BESCANO BLANES CALDES DE MALAVELLA CALONGE CASTELL D'ARO CASTELLO D'EMPURIES DARNIUS EL PORT DE LA SELVA FIGUERES GARRIGAS GIRONA L'ARMENTERA L'ESCALA L'ESTARTIT LA JONQUERA LA PERA LLORET DE MAR OLOT PONTOS ROSES SANT FELIU DE PALLEROLS SANT MIQUEL DE FLUVIA SANT PERE PESCADOR SANTA COLOMA DE FARNERS TORROELLA DE FLUVIA TORROELLA DE MONTGRÍ TOSSA DE MAR VIDRERES VILAFANT __GRANADA__ ALBUÑOL GUADIX LAROLES MECINA BOMBARON MOTRIL PICENA TURON UGIJAR VALOR __GUADALAJARA__ ALBALATE DE ZORITA ALGORA CHILOECHES GALAPAGOS MONDEJAR PIOZ TORREJON DEL REY __GUIPUZCOA__ AIA BERASTEGI DONOSTIA - SAN SEBASTIAN EIBAR ELGOIBAR HONDARRIBIA IRUN ORDIZIA PASAIA ZARAUTZ __HUELVA__ AYAMONTE HIGUERA DE LA SIERRA ISLA CRISTINA SANTA OLALLA DEL CALA __HUESCA__ LAS PEÑAS DE RIGLOS VALLE DE HECHO __JAEN__ ANDUJAR VILLANUEVA DEL ARZOBISPO __LA RIOJA__ ENTRENA LARDERO LOGROÑO __LAS PALMAS__ AGAETE AGUIMES ARRECIFE ARUCAS FIRGAS GALDAR HARIA INGENIO LA ALDEA DE SAN NICOLAS LA OLIVA LAS PALMAS DE GRAN CANARIA MOGAN MOYA PAJARA PUERTO DEL ROSARIO SAN BARTOLOME SAN BARTOLOME DE TIRAJANA SANTA BRIGIDA SANTA LUCIA DE TIRAJANA SANTA MARIA DE GUIA TEGUISE TELDE TEROR TIAS TUINEJE VALLESECO VALSEQUILLO DE GRAN CANARIA VEGA DE SAN MATEO YAIZA __LEON__ LA ANTIGUA __LLEIDA__ ARBECA LA COMA I LA PEDRA NAUT ARAN TREMP VIELHA E MIJARAN VILAMOS __LUGO__ LUGO RIBADEO SOBER VILALBA XOVE __MADRID__ ALCALA DE HENARES ARGANDA DEL REY BOADILLA DEL MONTE CAMPO REAL MADRID PARLA RIVAS - VACIAMADRID VILLAVICIOSA DE ODON __MALAGA__ ALCAUCIN ALGARROBO ALHAURÍN DE LA TORRE ALHAURÍN EL GRANDE ALMAYATE ALMOGIA ALORA ANTEQUERA ARCHIDONA BENAHAVIS BENALMÁDENA BENAMOCARRA CAMPANILLAS CASABERMEJA CASARABONELA CASARES CÁRTAMA COÍN COLMENAR CUEVAS BAJAS ELVIRIA ESTEPONA FUENGIROLA JUZCAR MANILVA MARBELLA MÁLAGA MIJAS MOCLINEJO MOLLINA MONDA OJEN PERIANA RINCÓN DE LA VICTORIA RONDA SAN PEDRO DE ALCANTARA TOLOX TORRE DEL MAR TORREMOLINOS VÉLEZ - MÁLAGA VIÑUELA VILLANUEVA DEL ROSARIO __MURCIA__ ABANILLA ALCANTARILLA ALGEZARES ALGUAZAS ALHAMA DE MURCIA ALQUERIAS ARCHENA ÁGUILAS BAÑOS Y MENDIGO BARRIO DEL PROGRESO BENIAJAN BENIEL BLANCA CABEZO DE TORRES CALASPARRA CAMPOS DEL RIO CARTAGENA CEHEGIN CEUTI CIEZA CORVERA EL ESPARRAGAL EL PALMAR EL RAAL EL RANERO ERA ALTA FORTUNA FUENTE ALAMO DE MURCIA ISLAS MENORES JAVALI NUEVO JAVALI VIEJO JUMILLA LA ALBATALIA LA ALBERCA LA MANGA DEL MAR MENOR LA UNION LAS TORRES DE COTILLAS LIBRILLA LLANO DE BRUJAS LO PAGAN LORCA LORQUI LOS ALCÁZARES LOS GARRES LOS MARTINEZ DEL PUERTO LOS NAREJOS LOS RAMOS LOS URRUTIAS MAZARRON MOLINA DE SEGURA MONTEPINAR MORATALLA MULA MURCIA OJOS PLAYA HONDA PLIEGO PUENTE TOCINOS PUERTO DE MAZARRON SAN GINES SAN JAVIER SAN JOSE DE LA VEGA SAN JOSE MONTAÑA SAN PEDRO DEL PINATAR SANGONERA LA SECA SANGONERA LA VERDE SANTIAGO DE LA RIBERA SANTOMERA SUCINA TORRE - PACHECO TORREAGUERA TOTANA VILLANUEVA DEL RIO SEGURA ZENETA __NAVARRA__ AÑORBE ADIOS ALTSASU - ALSASUA ALZORRIZ ANSOAIN AOIZ - AGOITZ ARAKIL ARANGUREN ARESO ARTAJONA ARTARIAIN ARTICA AURITZ - BURGUETE BARAÑAIN BASABURUA BEIRE BERBINZANA BERIAIN BERRIOPLANO BERRIOZAR BETELU BIURRUN - OLCOZ BURLADA - BURLATA CABANILLAS CAPARROSO CARCASTILLO CASTEJON CINTRUENIGO CORELLA ECHARRI EGUES ELORZ ERRATZU ESLAVA ESNOTZ ESQUIROZ ESTELLA - LIZARRA EUGUI FIGAROL GAINTZA GARINOAIN GOLDARATZ GORRAIZ HUARTE - UHARTE IBERO IDOCIN IGANTZI ISABA - IZABA ITUREN IZA IZCO IZURDIAGA JAURRIETA LABIANO LARRAGA LEOZ LERGA LESAKA LETE LODOSA LORCA LOS ARCOS MARCILLA MELIDA MENDIGORRIA MILAGRO MIRANDA DE ARGA MONREAL MUNIAIN DE LA SOLANA MURILLO EL FRUTO MURUZABAL MUTILVA MUTILVA BAJA NOAIN OBANOS OCHOVI OLITE OLLETA ORCOYEN ORISOAIN PAMPLONA - IRUÑA PERALTA PITILLAS PUENTE LA REINA - GARES PUEYO SALDISE SAN MARTIN DE UNX SANGUESA - ZANGOZA SANTACARA SARRIGUREN SARTAGUDA SESMA SORAUREN SUNBILLA TAFALLA TUDELA UCAR UHARTE - ARAKIL UJUE ULTZAMA UNDIANO URROZ VALTIERRA VIGURIA YESA ZARIQUIEGUI ZIGA ZIZUR MAYOR - ZIZUR NAGUSIA ZUASTI __ORENSE__ ALLARIZ ESGOS LOBEIRA LOBIOS OURENSE SAN CIBRAO DAS VIÑAS VERIN XUNQUEIRA DE AMBIA __PYRÉNÉES-ATLANTIQUES__ HENDAYA __SANTA CRUZ DE TENERIFE__ ADEJE ARAFO ARONA EL ROSARIO FASNIA GRANADILLA DE ABONA GUIMAR LA MATANZA DE ACENTEJO LA OROTAVA LOS REALEJOS LOS SILOS PUERTO DE LA CRUZ SAN MIGUEL DE ABONA SANTA ÚRSULA SANTA CRUZ DE LA PALMA SANTA CRUZ DE TENERIFE TACORONTE VALVERDE EL HIERRO __SEGOVIA__ CEREZO DE ARRIBA COCA FRESNO DE CANTESPINO ORTIGOSA DEL MONTE RIAZA SEGOVIA TUREGANO __SEVILLA__ ALCALA DE GUADAIRA ALMENSILLA BRENES CAMAS CANTILLANA CASTILBLANCO DE LOS ARROYOS CASTILLEJA DE GUZMAN CASTILLEJA DEL CAMPO CORIA DEL RIO DOS HERMANAS EL VISO DEL ALCOR ESPARTINAS GELVES GINES LA PUEBLA DEL RIO LOS PALACIOS Y VILLAFRANCA MAIRENA DEL ALCOR MAIRENA DEL ALJARAFE MONTEQUINTO OLIVARES SALTERAS SAN JOSE DE LA RINCONADA SAN JUAN DE AZNALFARACHE SEVILLA VILLAVERDE DEL RIO __TARRAGONA__ ALCANAR ALDOVER ALFORJA ALTAFULLA AMPOSTA BANYERES DEL PENEDES BELLVEI CALAFELL CAMARLES CAMBRILS CORNUDELLA DE MONTSANT CUNIT EL CATLLAR EL MASROIG EL MONTMELL EL MORELL EL VENDRELL FALSET FLIX GODALL GRATALLOPS L ARBOÇ L' ALDEA L' ALEIXAR L' AMETLLA DE MAR L' AMPOLLA L' ESPLUGA DE FRANCOLI LA BISBAL DEL PENEDES LA CANONJA LA FIGUERA LA VILELLA BAIXA LES BORGES DEL CAMP LLORENÇ DEL PENEDES MARÇA MASDENVERGE MIAMI PLATJA MONT - ROIG DEL CAMP MONTBRIO DEL CAMP NULLES PORRERA REUS RIUDOMS ROQUETES SALOU SANT CARLES DE LA RAPITA SANT JAUME DELS DOMENYS SANTA BARBARA SANTA OLIVA SEGUR DE CALAFELL TARRAGONA TIVISSA TORTOSA VALLMOLL VILA - RODONA VILA - SECA VINYOLS I ELS ARCS __TERUEL__ ALCALA DE LA SELVA MORA DE RUBIELOS MOSQUERUELA RUBIELOS DE MORA SAN AGUSTIN __TOLEDO__ EL PUENTE DEL ARZOBISPO SANTA CRUZ DE LA ZARZA TALAVERA DE LA REINA VILLAFRANCA DE LOS CABALLEROS __VALENCIA__ ALAQUAS ALBAL ALBALAT DELS SORELLS ALBALAT DELS TARONGERS ALBERIC ALBORAYA ALBUIXECH ALDAIA ALFAFAR ALFARA DEL PATRIARCA ALGAR DE PALANCIA ALGEMESI ALGIMIA DE ALFARA ALGINET ALMENARA ALZIRA ANNA BENAGUASIL BENIFAIO BENIMODO BENIMUSLEM BENIPARRELL BETERA BURJASSOT CANET D'EN BERENGUER CARCAIXENT CARLET CASINOS CATARROJA CHELLA CHERA CHESTE CHIVA COFRENTES CULLERA ENGUERA ESTUBENY FONTANARS DELS ALFORINS GANDIA GODELLA GODELLETA L'ELIANA LA POBLA DE FARNALS LA POBLA DE VALLBONA LLAURI LLIRIA MANISES MASSALFASSAR MASSAMAGRELL MASSANASSA MELIANA MISLATA MOGENTE - MOIXENT MONCADA MONSERRAT MONTROY MUSEROS NAQUERA NAVARRES OLIVA OLOCAU ONTINYENT PAIPORTA PALMERA PATERNA PICASSENT PUÇOL PUERTO DE SAGUNTO PUIG QUART DE POBLET REAL DE MONTROI REQUENA RIBA - ROJA DE TURIA ROCAFORT ROTGLA I CORBERA SAGUNTO SEDAVI SENYERA SILLA SUECA TAVERNES BLANQUES TAVERNES DE LA VALLDIGNA TORRENT TURIS UTIEL VALENCIA VILAMARXANT VILLAR DEL ARZOBISPO XATIVA XERACO XIRIVELLA __VALLADOLID__ SANTOVENIA DE PISUERGA VALLADOLID __VIZCAYA__ LEMOIZ ZALDIBAR __ZACAPA__ LA UNIÓN __ZARAGOZA__ FAYON\nTOTS __A CORUÑA__ A CORUÑA ABEGONDO AMES ARES ARTEIXO BERGONDO BETANZOS CAMBRE CARBALLO CARRAL CORISTANCO CULLEREDO FERROL MIÑO MUGARDOS NARON OLEIROS OZA DOS RIOS SADA SANTIAGO DE COMPOSTELA TEO VALDOVIÑO __ALAVA__ ARRAZUA - UBARRUNDIA LABASTIDA __ALBACETE__ FUENTE - ALAMO NERPIO RIOPAR __ALICANTE__ ALBATERA ALBIR ALCOY - ALCOI ALFAFARA ALGORFA ALICANTE ALICANTE PEDANIAS ALMORADI ALTEA ARENALES DEL SOL ASPE BENEJUZAR BENFERRI BENIDORM BENIJOFAR BENISSA COSTA BUSOT CALLOSA DE SEGURA CALPE CAMPOAMOR CASTALLA CATRAL CIUDAD QUESADA COX CREVILLENT DAYA NUEVA DAYA VIEJA DENIA DOLORES EL ALTET EL CAMPELLO EL REBOLLEDO ELCHE ELCHE PEDANIAS ELDA FINESTRAT FORMENTERA DEL SEGURA GRAN ALACANT GRANJA DE ROCAMORA GUARDAMAR DEL SEGURA HONDON DE LAS NIEVES IBI JACARILLA JÁVEA - XÀBIA JIJONA - XIXONA L'ALFAS DEL PI LA HOYA LA MARINA LA NUCIA LA ROMANA LAS BAYAS LOS BALSARES LOS MONTESINOS MATOLA MILLENA MONFORTE DEL CID MUTXAMEL ONIL ORIHUELA ORIHUELA COSTA PEÑA LAS AGUILAS PEGO PERLETA PILAR DE LA HORADADA POLOP RAFAL REDOVAN ROJALES SAN FULGENCIO SAN JUAN ALICANTE SAN MIGUEL DE SALINAS SAN VICENTE DEL RASPEIG SANTA POLA TIBI TORRELLANO TORREMANZANAS TORREMENDO TORREVIEJA VALVERDE VILLAFRANQUEZA VILLAJOYOSA __ALMERIA__ ADRA AGUADULCE ALMERIA ALCOLEA ALMERIA ALMERIMAR ALSODUX BALANEGRA BALERMA BERJA CAMPOHERMOSO CANJAYAR EL EJIDO EL PARADOR ENIX FIÑANA HUERCAL DE ALMERIA LA MOJONERA LAUJAR DE ANDARAX PARTALOA PATERNA DEL RIO ROQUETAS DE MAR SANTA MARIA DEL AGUILA TABERNAS VICAR __ASTURIAS__ EL FRANCO __AVILA__ AVILA BURGOHONDO NAVAHONDILLA SAN PEDRO DEL ARROYO __BADAJOZ__ BADAJOZ __BALEARES__ ALAIOR ALARÓ ALCÚDIA ALGAIDA ANDRATX ARTÀ BÚGER CA'N PICAFORT CALA MILLOR CALA RATJADA CALVIÀ CAMPOS CAPDEPERA CIUTADELLA DE MENORCA ESPORLES FELANITX INCA LLOSETA LLUCMAJOR MAHON MANACOR MARRATXÍ MURO PALMA DE MALLORCA PETRA POLLENÇA PORT DE POLLENÇA PORTO CRISTO PORTOCOLOM PUIGPUNYENT SA COMA SA POBLA SA RÀPITA SANT JOAN SANT LLORENÇ DES CARDASSAR SANTA MARGALIDA SANTA MARIA DEL CAMI SANTANYÍ SÓLLER SINEU SON SERVERA VILAFRANCA DE BONANY __BARCELONA__ ABRERA BADALONA BADIA DEL VALLES BARBERA DEL VALLES BARCELONA BEGUES CALDERS CALDES DE MONTBUI CALELLA CANET DE MAR CANOVELLES CANYELLES CARDEDEU CASTELLDEFELS CASTELLGALÍ CASTELLOLI CASTELLVI DE ROSANES CERDANYOLA DEL VALLES COLLBATO CORBERA DE LLOBREGAT CORNELLA DE LLOBREGAT CUBELLES EL PAPIOL ESPARREGUERA ESPLUGUES DE LLOBREGAT FOLGUEROLES GAVÀ GRANOLLERS HOSPITALET DE LLOBREGAT HOSTALETS DE BALENYA LA LLAGOSTA LA PALMA DE CERVELLO LA ROCA DEL VALLES LLIÇA DE VALL LLINARS DEL VALLES MANLLEU MANRESA MARTORELL MASQUEFA MATADEPERA MATARÓ MOIA MOLINS DE REI MOLLET DEL VALLES MONISTROL DE CALDERS MONISTROL DE MONTSERRAT MONTCADA I REIXAC NAVARCLES NAVAS OLESA DE MONTSERRAT OLIVELLA PALAU PLEGAMANS PALLEJA PREMIÀ DE DALT RIPOLLET RUBI SABADELL SANT ADRIÀ DE BESÒS SANT ANDREU DE LA BARCA SANT ANDREU DE LLAVANERES SANT BOI DE LLOBREGAT SANT FELIU DE LLOBREGAT SANT FRUITÓS DE BAGES SANT HIPOLIT DE VOLTREGA SANT JOAN DESPI SANT PERE DE RIBES SANT QUIRZE DEL VALLES SANT SALVADOR DE GUARDIOLA SANT VICENÇ DE CASTELLET SANTA COLOMA DE GRAMANET SANTA PERPETUA DE MOGODA SENTMENAT SITGES TERRASSA TORDERA TORRELLES DE LLOBREGAT VALLGORGUINA VALLIRANA VALLROMANES VIC VILAFRANCA DEL PENEDES VILANOVA DEL CAMI VILANOVA I LA GELTRU VILASSAR DE DALT __CACERES__ ACEHUCHE JARANDILLA DE LA VERA PLASENCIA __CADIZ__ ALGECIRAS BARBATE JEREZ DE LA FRONTERA LA LINEA DE LA CONCEPCION PUERTO REAL SAN ROQUE SOTOGRANDE TARIFA __CANTABRIA__ CAMARGO MOGRO PONTEJOS SANT JORDI SANTANDER VIOÑO __CASTELLON__ ALBOCASSER ALCALA DE XIVERT ALCOCEBER ALMAZORA - ALMASSORA BENICARLO BENICASSIM BURRIANA CABANES CASTELLON - CASTELLO DE LA PLANA CHILCHES - XILXES LA VALL D'UIXO LES COVES DE VINROMA MONCOFAR NULES ONDA OROPESA DEL MAR - ORPESA PEÑISCOLA SANT JORDI - SAN JORGE SEGORBE SIERRA ENGARCERAN VILAFAMES VINAROS __CORDOBA__ BUJALANCE CÓRDOBA __CUENCA__ CAMPILLO DE ALTOBUEY HENAREJOS LAS MESAS __GIRONA__ AGULLANA ARBUCIES BESALU BESCANO BLANES CALDES DE MALAVELLA CALONGE CASTELL D'ARO CASTELLO D'EMPURIES DARNIUS EL PORT DE LA SELVA FIGUERES GARRIGAS GIRONA L'ARMENTERA L'ESCALA L'ESTARTIT LA JONQUERA LA PERA LLORET DE MAR OLOT PONTOS ROSES SANT FELIU DE PALLEROLS SANT MIQUEL DE FLUVIA SANT PERE PESCADOR SANTA COLOMA DE FARNERS TORROELLA DE FLUVIA TORROELLA DE MONTGRÍ TOSSA DE MAR VIDRERES VILAFANT __GRANADA__ ALBUÑOL GUADIX LAROLES MECINA BOMBARON MOTRIL PICENA TURON UGIJAR VALOR __GUADALAJARA__ ALBALATE DE ZORITA ALGORA CHILOECHES GALAPAGOS MONDEJAR PIOZ TORREJON DEL REY __GUIPUZCOA__ AIA BERASTEGI DONOSTIA - SAN SEBASTIAN EIBAR ELGOIBAR HONDARRIBIA IRUN ORDIZIA PASAIA ZARAUTZ __HUELVA__ AYAMONTE HIGUERA DE LA SIERRA ISLA CRISTINA SANTA OLALLA DEL CALA __HUESCA__ LAS PEÑAS DE RIGLOS VALLE DE HECHO __JAEN__ ANDUJAR VILLANUEVA DEL ARZOBISPO __LA RIOJA__ ENTRENA LARDERO LOGROÑO __LAS PALMAS__ AGAETE AGUIMES ARRECIFE ARUCAS FIRGAS GALDAR HARIA INGENIO LA ALDEA DE SAN NICOLAS LA OLIVA LAS PALMAS DE GRAN CANARIA MOGAN MOYA PAJARA PUERTO DEL ROSARIO SAN BARTOLOME SAN BARTOLOME DE TIRAJANA SANTA BRIGIDA SANTA LUCIA DE TIRAJANA SANTA MARIA DE GUIA TEGUISE TELDE TEROR TIAS TUINEJE VALLESECO VALSEQUILLO DE GRAN CANARIA VEGA DE SAN MATEO YAIZA __LEON__ LA ANTIGUA __LLEIDA__ ARBECA LA COMA I LA PEDRA NAUT ARAN TREMP VIELHA E MIJARAN VILAMOS __LUGO__ LUGO RIBADEO SOBER VILALBA XOVE __MADRID__ ALCALA DE HENARES ARGANDA DEL REY BOADILLA DEL MONTE CAMPO REAL MADRID PARLA RIVAS - VACIAMADRID VILLAVICIOSA DE ODON __MALAGA__ ALCAUCIN ALGARROBO ALHAURÍN DE LA TORRE ALHAURÍN EL GRANDE ALMAYATE ALMOGIA ALORA ANTEQUERA ARCHIDONA BENAHAVIS BENALMÁDENA BENAMOCARRA CAMPANILLAS CASABERMEJA CASARABONELA CASARES CÁRTAMA COÍN COLMENAR CUEVAS BAJAS ELVIRIA ESTEPONA FUENGIROLA JUZCAR MANILVA MARBELLA MÁLAGA MIJAS MOCLINEJO MOLLINA MONDA OJEN PERIANA RINCÓN DE LA VICTORIA RONDA SAN PEDRO DE ALCANTARA TOLOX TORRE DEL MAR TORREMOLINOS VÉLEZ - MÁLAGA VIÑUELA VILLANUEVA DEL ROSARIO __MURCIA__ ABANILLA ALCANTARILLA ALGEZARES ALGUAZAS ALHAMA DE MURCIA ALQUERIAS ARCHENA ÁGUILAS BAÑOS Y MENDIGO BARRIO DEL PROGRESO BENIAJAN BENIEL BLANCA CABEZO DE TORRES CALASPARRA CAMPOS DEL RIO CARTAGENA CEHEGIN CEUTI CIEZA CORVERA EL ESPARRAGAL EL PALMAR EL RAAL EL RANERO ERA ALTA FORTUNA FUENTE ALAMO DE MURCIA ISLAS MENORES JAVALI NUEVO JAVALI VIEJO JUMILLA LA ALBATALIA LA ALBERCA LA MANGA DEL MAR MENOR LA UNION LAS TORRES DE COTILLAS LIBRILLA LLANO DE BRUJAS LO PAGAN LORCA LORQUI LOS ALCÁZARES LOS GARRES LOS MARTINEZ DEL PUERTO LOS NAREJOS LOS RAMOS LOS URRUTIAS MAZARRON MOLINA DE SEGURA MONTEPINAR MORATALLA MULA MURCIA OJOS PLAYA HONDA PLIEGO PUENTE TOCINOS PUERTO DE MAZARRON SAN GINES SAN JAVIER SAN JOSE DE LA VEGA SAN JOSE MONTAÑA SAN PEDRO DEL PINATAR SANGONERA LA SECA SANGONERA LA VERDE SANTIAGO DE LA RIBERA SANTOMERA SUCINA TORRE - PACHECO TORREAGUERA TOTANA VILLANUEVA DEL RIO SEGURA ZENETA __NAVARRA__ AÑORBE ADIOS ALTSASU - ALSASUA ALZORRIZ ANSOAIN AOIZ - AGOITZ ARAKIL ARANGUREN ARESO ARTAJONA ARTARIAIN ARTICA AURITZ - BURGUETE BARAÑAIN BASABURUA BEIRE BERBINZANA BERIAIN BERRIOPLANO BERRIOZAR BETELU BIURRUN - OLCOZ BURLADA - BURLATA CABANILLAS CAPARROSO CARCASTILLO CASTEJON CINTRUENIGO CORELLA ECHARRI EGUES ELORZ ERRATZU ESLAVA ESNOTZ ESQUIROZ ESTELLA - LIZARRA EUGUI FIGAROL GAINTZA GARINOAIN GOLDARATZ GORRAIZ HUARTE - UHARTE IBERO IDOCIN IGANTZI ISABA - IZABA ITUREN IZA IZCO IZURDIAGA JAURRIETA LABIANO LARRAGA LEOZ LERGA LESAKA LETE LODOSA LORCA LOS ARCOS MARCILLA MELIDA MENDIGORRIA MILAGRO MIRANDA DE ARGA MONREAL MUNIAIN DE LA SOLANA MURILLO EL FRUTO MURUZABAL MUTILVA MUTILVA BAJA NOAIN OBANOS OCHOVI OLITE OLLETA ORCOYEN ORISOAIN PAMPLONA - IRUÑA PERALTA PITILLAS PUENTE LA REINA - GARES PUEYO SALDISE SAN MARTIN DE UNX SANGUESA - ZANGOZA SANTACARA SARRIGUREN SARTAGUDA SESMA SORAUREN SUNBILLA TAFALLA TUDELA UCAR UHARTE - ARAKIL UJUE ULTZAMA UNDIANO URROZ VALTIERRA VIGURIA YESA ZARIQUIEGUI ZIGA ZIZUR MAYOR - ZIZUR NAGUSIA ZUASTI __ORENSE__ ALLARIZ ESGOS LOBEIRA LOBIOS OURENSE SAN CIBRAO DAS VIÑAS VERIN XUNQUEIRA DE AMBIA __PYRÉNÉES-ATLANTIQUES__ HENDAYA __SANTA CRUZ DE TENERIFE__ ADEJE ARAFO ARONA EL ROSARIO FASNIA GRANADILLA DE ABONA GUIMAR LA MATANZA DE ACENTEJO LA OROTAVA LOS REALEJOS LOS SILOS PUERTO DE LA CRUZ SAN MIGUEL DE ABONA SANTA ÚRSULA SANTA CRUZ DE LA PALMA SANTA CRUZ DE TENERIFE TACORONTE VALVERDE EL HIERRO __SEGOVIA__ CEREZO DE ARRIBA COCA FRESNO DE CANTESPINO ORTIGOSA DEL MONTE RIAZA SEGOVIA TUREGANO __SEVILLA__ ALCALA DE GUADAIRA ALMENSILLA BRENES CAMAS CANTILLANA CASTILBLANCO DE LOS ARROYOS CASTILLEJA DE GUZMAN CASTILLEJA DEL CAMPO CORIA DEL RIO DOS HERMANAS EL VISO DEL ALCOR ESPARTINAS GELVES GINES LA PUEBLA DEL RIO LOS PALACIOS Y VILLAFRANCA MAIRENA DEL ALCOR MAIRENA DEL ALJARAFE MONTEQUINTO OLIVARES SALTERAS SAN JOSE DE LA RINCONADA SAN JUAN DE AZNALFARACHE SEVILLA VILLAVERDE DEL RIO __TARRAGONA__ ALCANAR ALDOVER ALFORJA ALTAFULLA AMPOSTA BANYERES DEL PENEDES BELLVEI CALAFELL CAMARLES CAMBRILS CORNUDELLA DE MONTSANT CUNIT EL CATLLAR EL MASROIG EL MONTMELL EL MORELL EL VENDRELL FALSET FLIX GODALL GRATALLOPS L ARBOÇ L' ALDEA L' ALEIXAR L' AMETLLA DE MAR L' AMPOLLA L' ESPLUGA DE FRANCOLI LA BISBAL DEL PENEDES LA CANONJA LA FIGUERA LA VILELLA BAIXA LES BORGES DEL CAMP LLORENÇ DEL PENEDES MARÇA MASDENVERGE MIAMI PLATJA MONT - ROIG DEL CAMP MONTBRIO DEL CAMP NULLES PORRERA REUS RIUDOMS ROQUETES SALOU SANT CARLES DE LA RAPITA SANT JAUME DELS DOMENYS SANTA BARBARA SANTA OLIVA SEGUR DE CALAFELL TARRAGONA TIVISSA TORTOSA VALLMOLL VILA - RODONA VILA - SECA VINYOLS I ELS ARCS __TERUEL__ ALCALA DE LA SELVA MORA DE RUBIELOS MOSQUERUELA RUBIELOS DE MORA SAN AGUSTIN __TOLEDO__ EL PUENTE DEL ARZOBISPO SANTA CRUZ DE LA ZARZA TALAVERA DE LA REINA VILLAFRANCA DE LOS CABALLEROS __VALENCIA__ ALAQUAS ALBAL ALBALAT DELS SORELLS ALBALAT DELS TARONGERS ALBERIC ALBORAYA ALBUIXECH ALDAIA ALFAFAR ALFARA DEL PATRIARCA ALGAR DE PALANCIA ALGEMESI ALGIMIA DE ALFARA ALGINET ALMENARA ALZIRA ANNA BENAGUASIL BENIFAIO BENIMODO BENIMUSLEM BENIPARRELL BETERA BURJASSOT CANET D'EN BERENGUER CARCAIXENT CARLET CASINOS CATARROJA CHELLA CHERA CHESTE CHIVA COFRENTES CULLERA ENGUERA ESTUBENY FONTANARS DELS ALFORINS GANDIA GODELLA GODELLETA L'ELIANA LA POBLA DE FARNALS LA POBLA DE VALLBONA LLAURI LLIRIA MANISES MASSALFASSAR MASSAMAGRELL MASSANASSA MELIANA MISLATA MOGENTE - MOIXENT MONCADA MONSERRAT MONTROY MUSEROS NAQUERA NAVARRES OLIVA OLOCAU ONTINYENT PAIPORTA PALMERA PATERNA PICASSENT PUÇOL PUERTO DE SAGUNTO PUIG QUART DE POBLET REAL DE MONTROI REQUENA RIBA - ROJA DE TURIA ROCAFORT ROTGLA I CORBERA SAGUNTO SEDAVI SENYERA SILLA SUECA TAVERNES BLANQUES TAVERNES DE LA VALLDIGNA TORRENT TURIS UTIEL VALENCIA VILAMARXANT VILLAR DEL ARZOBISPO XATIVA XERACO XIRIVELLA __VALLADOLID__ SANTOVENIA DE PISUERGA VALLADOLID __VIZCAYA__ LEMOIZ ZALDIBAR __ZACAPA__ LA UNIÓN __ZARAGOZA__ FAYON\nPis - Burjassot (Canterería)\nPAG 1/523 - TOTAL 6.268 Propietats\nÀtic dúplex - El Palmar (La arrixaca) , Superfície Construïda 160m2, 23m2, 3 Habitacions, 2 Banys,...\nAdossada - Isla Cristina (Isla Antilla) , Superfície Construïda 54m2, 2 Habitacions, 20 Distància del mar,...\nPis - Isla Cristina (CENTRO) , Superfície Construïda 124m2, 4 Habitacions, 2 Banys, 500 Distància del mar.\nPis - Isla Cristina (CENTRO) , Superfície Construïda 190m2, 5m2, 4 Habitacions, 2 Banys, 500...\nPis - Pamplona - Iruña (Ezkaba) , Superfície Construïda 100m2, 3 Habitacions, 2 Banys, Ascensor.\nPis - Telde (La Higuera Canaria) , Superfície Construïda 85m2, 3 Habitacions, 2 Banys.\nPis - Galdar (GÁLDAR) , Superfície Construïda 72m2, 3 Habitacions, 1 Banys.\nPis - Valencia (La Petxina) , Superfície Construïda 129m2, 4 Habitacions, 2 Banys, Distància del mar 7.7 Km.,...\nCasa - Telde (Medianías) , Superfície Construïda 180m2, 3 Habitacions, 2 Banys.


Giovanni - E.I. San Martín R.A :: Fútbol de Asturias ::\nMiercoles 19 de Junio de 2019 | 109029431 visitas | 95 usuarios conectados\n3ª Div. Gr. 14 Senior J.18 Mérida A.D. 2 - Atlético Pueblonuevo 1 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 2 Senior J.19 Caudal Deportivo 6 - E.I. San Martín R.A 0 No 38 0 0 0\n3ª Div. Gr. 2 Senior J.21 U.D. San Claudio 0 - E.I. San Martín R.A 0 No 25 0 0 0\n3ª Div. Gr. 2 Senior J.25 U.C. Ceares 0 - E.I. San Martín R.A 2 No 24 0 0 0\n3ª Div. Gr. 2 Senior J.28 E.I. San Martín R.A 0 - C.D. Lealtad 2 No 15 0 0 0\n3ª Div. Gr. 2 Senior J.30 E.I. San Martín R.A 0 - U.D. Llanera 3 No 34 0 0 0\n3ª Div. Gr. 2 Senior J.33 Real Avilés C.F. 0 - E.I. San Martín R.A 3 Si 78 0 0 0\n3ª Div. Gr. 2 Senior J.35 C.D. Praviano 3 - E.I. San Martín R.A 0 Si 74 0 0 0\n3ª Div. Gr. 2 Senior J.36 E.I. San Martín R.A 2 - C.D. Colunga 0 Si 89 0 0 0\n3ª Div. Gr. 2 Senior J.38 E.I. San Martín R.A 0 - Caudal Deportivo 3 Si 74 0 0 0\n2018/2019 E.I. San Martín R.A Senior 18 18 13 1.261 0 2 0\n2017/2018 Atlético Pueblonuevo Senior 13 13 11 877 0 4 0\n1. Primera Andaluza Jaén\t 1919\n10. Tercera División Grupo 6\t 361\n13. Tercera División Grupo 2 323\nTiempo de carga: 0.7636821269989 segundos


Memòria del Poblenou: Personatges i refranys del Poblenou\nPersonatges i refranys del Poblenou\nTothom sap que els refranys i les frases fetes sovint recullen petites històries quotidianes que han quedat fossilitzades en una frase. El que resulta més dificil, de vegades, és aconseguir treure’n l’entrellat d’aquestes petites històries. Per sort en aquest país figures com la de Joan Amades ens han deixat les explicacions de moltes d’aquestes frases fetes.\nAvui us aproparé un parell d’històries de les que va recollir Joan Amades i que tenen l’origen al Poblenou i on es parla d’alguns personatges d’aquest barri. Com veureu, algunes d’aquestes expressions s’han anat perdent amb el temps, però de totes maneres crec que val la pena saber-ne l’origen.\nUna de les frases fetes que té l’origen a Poblenou va ser Anar-se’n a can Taps, una frase que volia indicar la mort d’algú o el fracas d’algun negoci. Segons recull Amades l’origen es troba en una antiga i famosa taverna que era a l’espai on actualment es troba el cementiri. Aquesta coincidència va fer que la gent fes extensible el nom de can Taps al del propi cementiri.\nNo lluny d’aquest mateix espai també es podia trobar un casalot vora el mar, al camí de Barcelona al cementiri, que va donar origen a una nova frase feta, Ser una cosa de can Paquetilla, que serveix per indicar que una cosa és de baixa qualitat.\nCom recull Amades can Paquetilla era cau de gent baixa i de recollidors de burilles. Pel que es veu en aquest casalot permetien dormir per un preu molt reduït i a la vegada era una fàbrica clandestina on, de les burilles recollides, feien paquetilles de tabac. Aquestes paquetilles les venien als carrers humils al preu de deu cèntims i la seva popularitat va donar nom a la casa. En motiu de la primera Exposició Universal tota aquesta area va ser urbanitzada i les autoritats en van manar l’enderrocament. Com el propietarí no va obeir l’ordre l’ajuntament va manar als bombers que ho fessin.\nPodreu trobar més informació al llibre "Refranys personals" de Joan Amades, publicat per la Biblioteca de tradicions populars\nSi us agrada tot el món de les frases fetes i refranys us recomano que entreu al bloc: http://vpamies.blogspot.com\nPublicat per Agus Giralt a 4:07\nvpamies 24 de novembre de 2009 a les 5:32\nAgus, gràcies per la recomanació i per compartir amb nosaltres aquestes històries del Poblenou.\nAmades, amb la seva vastíssima obra (vora 500 cites bibliogràfiques) sempre ens té guardada alguna sorpresa.\nAmb el teu permís, també les reproduiré a les Etimologies paremiològiques.\nAgus Giralt 24 de novembre de 2009 a les 11:42\nQuan pugui faré una actualització similar al bloc d'història de Sants www.memoriadesants.blogspot.com\nmila 24 de novembre de 2009 a les 12:54\nM'agrada llegir el teu blog


Quatre minuts per a explicar perquè no tenen sentit les diputacions provincials\nCompromís ha editat un vídeo en el qual posa de manifest quina és la seua opinió d'unes institucions que considera "anacròniques" i que han sigut focus de "clientelisme"\nLa formació valencianista, que governa en la Diputació de València al costat de PSPV, EUPV i València en Comú, manté la seua idea que aquestes administracions han de desaparèixer\n"Nosaltres no hi creiem i estem per la seua dissolució. El PSPV ho tenia clar, ho portava en el seu programa electoral, però igual no els interessa dir-ho ara"\nÀgueda Micó, Fran Ferri, Maria Josep Amigó, Gerard Fullana i Xavier Rius\nValència — 27 de febrero de 2017 17:49h\nAnacròniques, obsoletes, centralistes, amb competències duplicades, xarxes de clientelisme, focus de corrupció, prebendes i enxufisme, amb una gestió arbitrària i opaca dels recursos... Així són les diputacions provincials segons el parer de Compromís, que demana la seua dissolució en considerar-les totalment prescindibles. Precisament, PP i PSOE van rebutjar la passada setmana en el Senat una proposta presentada per la formació valencianista -amb el suport d'Units Podem i ERC- que instava el Govern a iniciar els tràmits necessaris per a suprimir les institucions provincials. Populars i socialistes van defensar el paper "vertebrador" d'aquestes administracions que consideren "fonamentals".\nLa formació valencianista, que governa en la Diputació de València al costat de PSPV-PSOE, Esquerra Unida i València en Comú, ha presentat aquest dilluns un vídeo de quatre minuts -elaborat per Granissat i amb un cost de 3.000 euros sufragat gràcies als ingressos del grup provincial- en el qual explica les raons per les quals, en la seua opinió, aquestes institucions haurien de dissoldre's. L'objectiu d'aquest vídeo, expliquen, és "fer pedagogia".\nAixí, expliquen que es troben en la paradoxa d'haver de governar una administració que volen fer desaparèixer: "Estem en elles per una qüestió de responsabilitat, per a gestionar-les amb eficàcia, transparència i equitat; per a treballar de forma conjunta i coordinada amb el Consell, al mateix temps que se'ls dóna major capacitat de decisió als ajuntaments". D'aquesta manera, apunten, les diputacions, a poc a poc, han d'anar perdent pes, "però és necessari negociar amb la resta de partits el nou model d'organització territorial".\nAposta per la comarcalització\nLa secretària general de Compromís, Àgueda Micó, que ha estat acompanyada per la vicepresidenta de la Diputació de València, Maria Josep Amigó, i el portaveu valencianista en la institució, Xavier Rius (també els han acompanyat el síndic de Compromís en les Corts, Fran Ferri, i el portaveu en la Diputació d'Alacant, Gerard Fullana, entre altres), ha defensat les "històriques" estructures comarcals per a la vertebració del territori enfront d'una divisió artificial ideada en el segle XIX. "És una alternativa molt millor i més valenciana", ha comentat.\nMicó, encara que des de Compromís són conscients que és una cosa impossible en l'actual legislatura, creu que és un objectiu factible a mitjà termini. "El meló del model territorial està apunt d'obrir-se, ja que tots els partits excepte el Partit Popular, estan per la faena de suprimir les diputacions". "El debat està en les institucions i ara cal traslladar-ho al carrer", indica.\n"No és no", ha dit Xavier Rius en referència a les diputacions provincials: "Nosaltres no hi creiem i estem per la seua dissolució, encara que malauradament la Constitució ho impedeix. Hi ha altres partits que no ho tenen tan clar, que diuen una cosa i quan governen canvien d'opinió". Rius ha mostrat la seua sorpresa perquè s'edite "propaganda" per a publicitar la institució. "Si qüestionem el sistema no anem a traure un pamflet dient el bona que és", ha indicat.\nEn aquest sentit, Amigó ha descartat que siga un tema de conflicte amb els seus socis de govern del PSPV, que el passat mes d'octubre van editar 'El Quadern de la Dipu', una obra dirigida a "xiquets i majors" per a explicar què és i què fa la Diputació i a la qual es referia Rius. En aquella ocasió, el president de la Diputació valenciana, el socialista Jorge Rodríguez, va apuntar: “Un es pregunta si les diputacions es qüestionen perquè no se sap molt bé què fan; hem d'explicar a què es destinen els diners dels ciutadans”. "El PSPV ho tenia clar, ho portava en el seu programa electoral [la dissolució de les Diputacions], però igual no els interessa dir-ho ara i per això parlen de canvi de model", relata Amigó.\nSubsidiàries del poder local\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, també s'ha referit a aquesta qüestió i ha defensat que mentre existisquen les diputacions provincials han de ser "absolutament subsidiàries" del poder local i col·laborar amb la Generalitat amb l'objectiu d'oferir "millors serveis públics als ciutadans". Així mateix, s'ha mostrat partidari de "racionalitzar, ser més eficients i recolzar el que és el municipalisme, aqueix territori on es poden resoldre millor els problemes" dels ciutadans.


Ofensiva d’entitats socials per captar pisos de bancs\nImpulsen una gestora que garantirà els pagaments\nAURI GARCIA MORERA Barcelona 17/12/2014 00:00\n260x366 Catalunya té 450.000 pisos buits -com molts d’aquest edifici vigilat-, i 100.000 són d’entitats financeres. En caldrien 290.000 de lloguer social, i n’hi ha 60.000. / C. CALDERER Catalunya té 450.000 pisos buits -com molts d’aquest edifici vigilat-, i 100.000 són d’entitats financeres. En caldrien 290.000 de lloguer social, i n’hi ha 60.000. / C. CALDERER\nLes entitats socials catalanes agafen la iniciativa per captar pisos buits, majoritàriament en mans d’entitats financeres, i convertir-los en habitatges de lloguer assequible per a persones necessitades. La Taula d’Entitats del Tercer Sector Social va presentar ahir la Fundació Hàbitat3, una nova gestora d’aquest tipus d’habitatges que garantirà els pagaments als propietaris a través d’un fons solidari.\nSegons un informe presentat a l’octubre per la Taula d’Entitats del Tercer Sector Social, Catalunya té 450.000 pisos buits, dels quals uns 100.000 estan en mans de les entitats financeres, i necessitaria 290.000 habitatges de lloguer social, dels quals avui només en té 60.000. Carme Trilla, cap del servei de mediació en habitatge de Càritas i presidenta de la Fundació Hàbitat3, va explicar ahir que la nova gestora té com a objectiu “ajudar a fer coincidir aquests paràmetres”.\nXavier Mauri, director general d’Hàbitat3, va assegurar que es tracta d’un projecte “molt necessari” i també “molt ambiciós”. A diferència de les entitats socials que ja gestionen habitatges de lloguer assequible en l’actualitat, que ho fan a petita escala i de manera molt concentrada a l’àrea metropolitana de Barcelona, Hàbitat3 té l’objectiu de gestionar un nombre d’habitatges important i “abastar tot el territori de Catalunya”.\nServei a entitats i administració\nCarme Trilla va deixar clar ahir que la Fundació Hàbitat3 no atendrà demandes directes dels ciutadans sinó que treballarà al servei d’entitats socials que no gestionin els seus propis habitatges i també d’administracions. “A les entitats els calen pisos a preus raonables, i les administracions també tenen necessitats que no estan atenent per manca de parc públic”, va argumentar Trilla.\nEl mes passat ja es va signar el primer conveni amb una administració pública, l’Ajuntament de Barcelona, per a la gestió de 200 habitatges. El consistori ha fet una aportació de 5,6 milions d’euros, que es destinaran a costos de gestió, a cobrir possibles impagaments i en aquest cas també a subvencions del 20% del cost de les obres de rehabilitació que s’hagin de fer als habitatges, com a incentiu per als propietaris que els cedeixin.\nÀngels Guiteras, presidenta de la Taula d’Entitats del Tercer Sector Social, va recordar que la idea d’una gestora de l’àmbit no lucratiu és “nova per a nosaltres però no per a altres països”. Carme Trilla va precisar que als Països Baixos o Dinamarca tots els habitatges de lloguer social estan gestionats per fundacions o associacions, i que el percentatge és superior al 50% al Regne Unit o a França.\nXavier Mauri va destacar com a fet diferencial d’Hàbitat3 que s’oferirà un acompanyament social a les famílies, i també que tindrà una segona pota d’inserció laboral de la qual es poden arribar a beneficiar les mateixes persones. “Molts d’aquests habitatges s’hauran de rehabilitar, i totes les rehabilitacions les faran empreses d’inserció o centres especials de treball, és a dir, persones que també estan en risc d’exclusió social”, va explicar Mauri. El director general d’Hàbitat3 ho va definir com un “cercle virtuós”.


Desafiaments de l'agricultura: 'L'aigua, poder i fragilitat'\nPàgina d'inici\tAgenda\tAgenda de l'Institut d'Estudis Ilerdencs\tDesafiaments de l'agricultura: 'L'aigua, poder i fragilitat'\tProjecció d’‘El gatopardo’ 'La rateta' al teatre d'Aitona Gratuïta\nDesafiaments de l'agricultura: 'L'aigua, poder i fragilitat' - Lleida (Segrià) Cartell del cicle 'Desafiaments de l'agricultura' Facebook\nL'Institut d'Estudis Ilerdencs acull la conferència 'L'aigua en l'agricultura: poder i fragilitat' en el marc del cicle de xerrades 'Desafiaments de l'agricultura', que vol posar sobre la taula els reptes actuals d'aquest sector i fer un debat obert sobre les seves perspectives de futur. La ponència és a càrrec d'Alberto Losada, catedràtic d'Enginyeria Hidràulica de la Universitat Politècnica de Madrid. L'acte es farà a la sala Montsuar de l'IEI, a les 19 h. Sobre l'activitat


Madrid: Programa d´exposicions del Museu Reina Sofía per l´any 2012 | Bonart\nEl Museu Reina Sofía de Madrid ha preparat el següent programa d’exposicions per l’any 2012:\nHans Haacke. 14 de febrer al 23 de juliol del 2012. Està considerat com un dels principals representants de la anomenada crítica institucional.\nJames Coleman. 24 d’abril al 27 d’agost del 2012. Serà la primera retrospectiva que es realitza de l’obra de James Coleman (Ballaghaderren, Irlanda, 1941).\nNacho Criado. 8 de maig a 1 octubre 2012. Una nodrida selecció de peces que proposa un apropament a les contants i preocupacions de la pràctica artística de Nacho Criado.\nRosemarie Trockel: Un cosmos. 22 maig al 24 setembre 2012. Reuneix una sèrie de peces que donen compte de l’ideari i afinitats estètiques de Trockel, un diàleg amb una selecció de la seva obra.\nEspectros de Antonin Artaud. 18 setembre a 17 desembre 2012. La mostra presenta l’influència del poeta, dramaturg i actos francès a les arts plàstiques.\nEncuentros con los años treinta. 2 octubre 2012 a 7 gener 2012. La dècada dels trenta fou un moment molt mogut per l’ascens de governs totaliaris i la constant migració d’artistes com part de l’entorn social, econòmic i polític.\nMaria Blanchard. 16 octubre 2012 a 25 febrer 2013. Exposició dedicada a María Blanchard (Santander, 1881-París, 1932). Vol reivindicar a aquesta artista que va viure la pintura amb totes les conviccions i que arribaría a ser una de les grans figures de la vanguarda.\nA més d’aquestes exposicions, la programació del Museu Reina Sofía inclourà un projecte de Paloma Polo (25 gener a 23 abril); dos individuals de Sharon Hayes (29 maig a 24 setembre) i Heimo Zobernig (8 novembre 2012 a abril 2013), així com les intervencions específiques de Rodney Graham (7 juny a 15 octubre 2012) en el Palau de Cristall.\nEtiquetes: Museu Reina Soía de Madrid


Sobre el futur decret de l'escola inclusiva · FMRPC\nEl que inclourà el decret -el redactat del qual encara no s'ha donat a conèixer- en l'article 13, segons avança Ensenyament, és que el dictamen que elabora l'Equip d'Assessorament Psicopedagògic sobre les necessitats educatives dels alumnes amb discapacitat serà vinculant. És a dir, que l'equip de professionals tindrà l'última paraula a l'hora d'establir, per exemple, quins són els recursos que requereix l'alumne -vetlladors, logopedes, etc- o si ha de matricular en un centre ordinari o un d'educació especial. També especifica que aquests documents s'hauran de facilitar a les famílies perquè tinguin tota la informació.\nFins ara l'escolarització dels alumnes amb aquestes necessitats quedava regulat en un decret aprovat el 1997 que, segons la consellera Irene Rigau, "tractava el suport que requerien els nois i noies amb necessitats específiques de gran dificultat". La seva nova proposta, assegura, té "una visió global del sistema", que ja de per si ha d'oferir aquests recursos i donar un itinerari a tot l'alumnat, inclòs en l'etapa postobligatòria.\nEn aquest sentit, una altra de les propostes destacades del decret és l'adaptació dels estudis postobligatoris, sobretot la Formació Professional, a les capacitats d'aquests alumnes, un plantejament que ja està previst també a la llei de formació professional aprovada al mes de juny. El decret, segons Ensenyament, planteja "mesures flexibilitzadores" dels itineraris educatius, com per exemple la possibilitat d'allargar els anys de formació professional.\nA l'espera que el decret passi pel Consell Escolar i es conegui al detall, la Generalitat ja ha elaborat una guia amb orientacions i material que els docents podran consultar a partir del gener, i que porta per nom De l'escola inclusiva al sistema inclusiu. Una escola per a tothom, un projecte per a cadascú.\nPer llegir la notícia sencera, cliqueu aquí.


Mascarell: "Si tinguéssim un Estat propi, el debat sobre els premis nacionals de Cultura no existiria"\nEl conseller de Cultura fa una crida a una Diada "àmplia i massiva" i expressa la seva "predisposició" a participar en la manifestació independentista\nARA Barcelona 20/08/2012 10:22\nEl conseller de Cultura, Ferran Mascarell, ha expressat avui, en una entrevista a Catalunya Ràdio, la seva "predisposició" a assistir a la manifestació de l'11 de setembre, que ha considerat que "és bo que sigui àmplia i massiva".\n"En aquests moments cal sumar i una de les eines que té la societat catalana per expressar les seves inquietuds és sortir al carrer, per això tinc tota la predisposició a anar-hi", ha afirmat, mentre que, en canvi, ha considerat que l'assistència del president de la Generalitat, Artur Mas, "té altres significacions" que cal sospesar.\nMascarell ha apuntat que és el mateix Mas qui ha de decidir si assisteix a la concentració "valorant els pros i contres de cada gest" i els "factors en joc", a causa de la seva posició política i institucional.\nRespecte de la polèmica sobre els Premis Nacionals de Cultura, Mascarell ha assenyalat que "si tinguéssim un Estat propi aquest debat no existiria" i s'ha tornat a manifestar partidari de "guardonar en primer pla i de manera preeminent la literatura feta en català, però sense deixar de banda l'expressió en llengua castellana".\nPer Mascarell, la polèmica generada al voltant de la proposta de premiar també els autors catalans que escriuen en castellà "és conseqüència d'imposicions i complexos que ha anat generant la dependència d'un estat espanyol que es dedica a premiar només els autors en castellà" sense atendre la mateixa Constitució espanyola, que fixa la protecció de la pluralitat lingüística de l'Estat.\nEl conseller ha considerat que és un bon moment per obrir aquest debat a Catalunya i que tancar-lo seria "un pas endavant en la construcció nacional". "Per això és un dels mandats que s'ha donat al CoNCA, per treure una mica el debat de l'àmbit governamental i perquè sigui un organisme independent, i si els set membres del CoNCA ho han comentat i pensen que és el moment, respectarem el procés de debat i espero que serveixi per enfortir tota la gent que practica la creació a Catalunya", ha dit.\nSobre la possibilitat de canviar el nom del Museu Nacional d'Art de Catalunya (MNAC), el conseller ha apuntat que el problema d'aquest centre "és més de comunicació que de nom", ja que li falta "més visibilitat internacional". "Ens equivocarem molt si pensem que l'èxit o el fracàs d'un museu és pel seu nom", ha afirmat.\nEl Premi Nacional de Literatura, per a un llibre en castellà?


Brussel·les reclama a AstraZeneca accés a les vacunes produïdes al Regne Unit\nLa Comissió Europea i la companyia es reuniran aquesta tarda per intentar superar la disputa arran del retard en les entregues\nBrussel·les reclama a AstraZeneca accés a les vacunes produïdes al Regne Unit. Arran de la reducció en les entregues previstes pel febrer i el març, la Comissió Europea exigeix a la companyia que les plantes britàniques també entreguin dosis a la UE. AstraZeneca justifica el retard en les entregues per problemes de “rendiment” a la planta belga. “No hauríem firmat un contracte per abastir-nos només amb una planta de producció”, afirmen fonts comunitàries que asseguren que el contracte preveu l’aprovisionament amb dues plantes britàniques, una belga i una alemanya. Amb tot, la Comissió Europea i la companyia es tornaran a reunir aquesta tarda per internar superar la disputa. “Volem trobar una solució amb la companyia”, remarquen fonts comunitàries.\nLa Comissió Europea no es creu els arguments aportats per AstraZeneca sobre la planta de Bèlgica i exigeix a la farmacèutica que detalli millor quins són els problemes. A més, demana que les plantes al Regne Unit també abasteixin els països de la Unió Europea.\nPreguntat en una entrevista aquest matí a diversos mitjans europeus per la possibilitat d’exportar a Europa vacunes produïdes al Regne Unit, el conseller delegat AstraZeneca, Pascal Soriot afirma que tenen un compromís previ amb el govern britànic, que es va implicar abans amb la recerca d’Oxford. “Tan bon punt hi hagi un nombre suficient de vacunacions al Regne Unit, podrem utilitzar el centre de producció per ajudar a Europa també”, apunta.


Polítiques d'Igualtat\tDilluns, 4 de març de 2013\nManifest de l’Ajuntament d’Esparreguera\nEl 8 de març, Dia Internacional dels Drets de les Dones, és un dia molt important en els afers de la nostra Vila, no només per retre homenatge a totes les dones que viuen aquí i a la resta del món, sinó per impulsar un missatge d’igualtat i de respecte, de tolerància i de justícia entre tots els homes i totes les dones. Les generacions que ens han precedit han fet molt de camí en aquest sentit, però encara queda molt per a fer i és la nostra responsabilitat com a ciutadans i ciutadanes continuar treballant per aquests valors, basats en la igualtat i la justícia.\nDes d’aquesta perspectiva, com sempre, aquest dia és una oportunitat per a reclamar i visibilitzar el lideratge i el talent de les nostres dones, sempre capdavanteres en els canvis, la cura i les millores de la nostra societat. Ara, més que mai, cal posar en valor aquest talent de les dones en tots els àmbits, perquè la vivència femenina aporta mirades diverses per atendre les diferents problemàtiques dels nous temps.\nEl món local és un escenari pròxim i idoni per a donar protagonisme a les dones, que, amb la seva feina i amb el seu compromís diari, aconsegueixen que cada dia estiguem més a prop d’una societat plenament igualitària i justa, on tothom pugui fer escoltar la seva veu i desenvolupar el seu projecte de vida.\nLes dones, amb la seva voluntat, constància i fermesa, no només en el seu entorn familiar, sinó també en el context laboral i social, són, sens dubte, un puntal en el creixement i l’enriquiment de la ciutat. Per aquest motiu, des de la nostra administració, s’ha de fer un esforç per lluitar contra els entrebancs que encara existeixen en el si de la realitat femenina: la violència masclista, lacra obsoleta que atempta contra la dignitat de les persones, i la dificultat encara existent entre la conciliació de la vida familiar i laboral.\nÉs per aquest motiu que, enguany, el Servei d’Informació i Atenció a les Dones municipal fomentarà les accions en matèria d’igualtat que li són pròpies, amb la voluntat de prestar un servei pròxim i de qualitat per a tota la ciutadania d’Esparreguera, i sobretot per a aquelles dones que estiguin en una situació de vulnerabilitat.\nEn aquest sentit, un cop més, el 8 de març es donarà suport institucional als actes commemoratius que organitzen, per una banda, l’Associació de la Dona Activa a Can Pasqual, entitat municipal que desenvolupa una magnífica labor entorn a la dinamització i el suport a les dones d’Esparreguera; i, per altra banda, la Biblioteca Beat Domènec Castellet, a les 8 de la tarda, a Can Pasqual. Hi resten tots convidats.\nPer acabar ens han de permetre exposar l’honor que significa per a l’Ajuntament d’Esparreguera donar aquest espai i aquest reconeixement tan merescut a totes les dones del municipi i de la resta del territori. Al consistori, hi ha diverses dones, i coneixen la dificultat que suposa créixer i fer créixer en una societat cada vegada més complexa i en una situació de crisi econòmica. Però també coneixen el coratge i la força que ens omple com a col·lectiu quan hem de lluitar per les millores de la nostra família, la pròpia en petit format i la gran com a comunitat global.\nEl proper 8 de març tornem a tenir una altra oportunitat de proclamar aquest talent i aquesta força i totes les dones, homes i institucions hem d’expressar el nostre compromís per una societat cada vegada més igualitària i justa.\nEsparreguera, 27 de febrer de 2013\nCartell institucional (pdf 3.11 MB)\nIl·lustració de l'Escola de la Dona (2013). Diputació de Barcelona


Festa Grossa per celebrar el dia Mundial de la Bicicleta\nFesta Grossa per celebrar el dia Mundial de la Bicicleta\nAbr 24 2016 at 11:00 - Abr 24 2016 at 22:00\nPasseig de la plaça Major, Sabadell\nEl proper 24 d'abril a Sabadell Festa Grossa per celebrar el dia Mundial de la Bicicleta!\nFesta Grossa per celebrar el dia Mundial de la Bicicleta!\nUs volem informar de l'activitat organitzada per Cicloamics Sabadell per Celebrar el dia Mundial de la Bicicleta a la localitat de Sabadell\nEl proper 24 d'abril a Sabadell Festa Grossa per celebrar el dia Mundial de la Bicicleta!!!\nRecordeu que el Dia Mundial de la Bicicleta es celebra a arreu del món amb la finalitat de promoure l’ús de la bici com a mitjà de transport, cridar l’atenció sobre els drets dels ciclista i destacar els seus beneficis per la salut i per la mobilitat sostenible. La data fa referència al 19 d’abril de 1943, quan Albert Hofmann, conegut com el “pare del LSD” va realitzar al seu laboratori un auto experiment amb la substància per determinar els seus efectes psicotròpics, després del qual la seva tornada a casa amb bici es tornaria famosa.


els cocos del consorci: Tots hi comptem, tots som imprescindibles.\nPer què ara? Què ha canviat? Quina proposta han pensat?\nAquestes són les preguntes que, tenint en compte el camp de mines en què s’ha convertit la nova legislació laboral, impliquen que els nostres representants no poden entrar a negociar sense cap salvaguarda. És per això que el Comitè d’empresa, davant la propera reunió del dia 4 de juny amb la Gerència, ha decidit, amb l’acord de CCOO:\n1. Demanar, abans de començar les converses, l’aplicació dels acords de la Diputació sobre jornada laboral.\n2. Exigir una clàusula que garanteixi conservar les actuals condicions si no s’arriba a cap acord.\n3. No anomenar a la comissió que es constitueixi, Mesa de negociació del conveni, pel que això ens podria comprometre.\n4. Donat que aquesta reunió es fa a proposta de l’empresa, escoltar la seva oferta i no prendre cap compromís.\n5. Aquest manaments es resumeixen en un: Parlar per a millorar, no per a perdre.\nDes de Comissions Obreres som conscients dels perillosos temps que s’apropen. Reforma de la LLei de Règim Local, de l’Estatut de l’Empleat Públic, el SOM, etc… són temes que tindran una influència decisiva en les nostres condicions laborals i en els que els treballadors de Biblioteques sols, tindrem una mínima capacitat d’influir. Seria molt imprudent abandonar el marc laboral de l’Ajuntament per cap acord propi sense garanties. I no oblidem que la possible incorporació del col·lectiu bibliotecari s’ha de produir amb la màxima salvaguarda de les seves condicions laborals\nEncetem ara un nou camí, fonamental en la nostra vida laboral dels propers anys. No són temps per quedar-se a casa i deixar la conducció en mans d’altres.\nTots hi compten, tots som imprescindibles.\nPublicat per Els cocos del consorci a 18:52


ÀNIMA NEGRA. ROCA, ELISENDA. Libro en papel. 9788483435700 La caixa d'eines\nEl pare de la Marina s'ha mort i ella ha de viatjar des de Londres fins a Barcelona per rebre una misteriosa herència. Resolent diferents enigmes amagats en els llocs més insospitats de la ciutat, la Marina descobrirà un secret que canviarà la seva vida per sempre. Però una ombra perillosa l'amenaça... T'apuntes al joc?


Cavalleria i societat al segle XII. L'ideal alimentari de la cavalleria en Chrétien de Troyes (I), per Gregor Siles : Catxipanda, Diari no diari d'Història : https://catxipanda.tothistoria.cat\nExport date: Tue Oct 27 15:00:38 2020 / +0000 GMT\nCavalleria i societat al segle XII. L'ideal alimentari de la cavalleria en Chrétien de Troyes (I), per Gregor Siles\nEn una sèrie d'articles explicarem l'ideal alimentari de la cavalleria partint de l'obra de Chrétien de Troyes, escriptor de romans a la segona meitat de segle XII i considerat uns dels creadors de la novel·la europea.\nL'alimentació com a concepte, més enllà de l'àmbit nutricional, inclou la naturalesa socioeconòmica i cultural que estableix els límits entre el que es pot i no menjar en una societat, les distincions que es donen dins la mateixa societat, com es manipulen els aliments i els rituals de taula (Montanari, 1993). Apropar-nos des de la història ens aporta molta informació de l'època que volem estudiar, i en aquesta sèrie d'articles ho farem de la societat feudal del segle XII.\nEn un primer article explicarem l'emergència de la cavalleria com a grup social i el paper que ocupa dins la societat del segle XII. En els propers exposarem que és el roman i la importància de Chrétien Troyes en la transmissió dels ideals de la noblesa i la cavalleria, i en concret en l'alimentari.\nCavalleria i societat\nChrétien de Troyes va escriure els seus romans en la segona meitat de segle XII, al comtat de la Xampanya, una de les entitats feudals més importants del regne de França. En un moment en què s'estan donant unes importants transformacions polítiques i socials que afecten tot Europa, especialment la França septentrional, i que suposaran una profunda alteració en la societat feudal, moment que Marc Bloch (1988) denominarà la segona edat feudal.\nUn dels principals canvis que es donen és el del significat de la paraula cavaller, que d'origen s'associava als termes llatins miles o cabalarius que havien aparegut en l'occident europeu a la fi de segle X, irrupció relacionada amb el procés de feudalització. Els Miles eren guerrers privats que combatien a cavall i que formaven part de les tropes vassalles dels poderosos castellans. La seva missió era defensar els interessos de qui depenen i estendre el poder i la fortuna d'aquests agredint altres castellanies. També faran valer els drets banals dels seus senyors sobre els súbdits camperols en forma de tributs i exaccions, actuant així com una eina de coerció i agressió social. Seran l'instrument d'assalt per part dels senyors per apoderar-se dels excedents agrícoles de la pagesia, que han augmentat respecte als segles anteriors, en un moment en què el poder públic està sota mínims i no pot beneficiar-se econòmicament d'aquest creixement. L'expansió de la pagesia venia per una sèrie de factors, com és la millora del clima (l'anomenat òptim climàtic medieval període més calorós), un conjunt d'innovacions tecnològiques, la progressiva disminució de les invasions en el segle X, així com la debilitat del poder públic derivat de la crisi de l'imperi carolingi que permetia una lleugera flexibilitat de moviments a la pagesia.\nLa procedència dels cavallers no es coneix amb precisió, sembla que no era del tot aristocràtica, encara que alguns sí que podien estar vinculats marginalment amb llinatges nobles, sinó de la capa superior dels camperols formada pels rústics alodials o per professionals de la guerra que a canvi dels seus serveis s'alliberaven de prestacions i pagament de determinades taxes. Això va representar una posició de privilegi que el temps no va fer sinó consolidar.\nL'església agredida també per l'assalt feudal i sensible una part de clergat al patiment camperol intenta frenar la violència amb el moviment de la Pau de Déu, assemblees a l'aire lliure davant relíquies dels sants, amb la presència del clergat, la noblesa i els camperols, on es demana aturar la violència dels cavallers.\nQuan els serfs del mal es van haver escampat com la mala herba, i els homes perversos van haver assolat les vinyes de el Senyor com les espines i la fusta de bruc ofeguen les collites, els abats, els bisbes i altres homes sants van decidir convocar un concili en què es prohibirien les confiscacions (praeda); el que injustament s'hagués arrabassat a les esglésies se'ls retornaria (...) El concili es va celebrar al monestir de Charroux, i una multitud va viatjar des de Poitou, des del Llemosí i des de regions circumdants. Aquí van traslladar els cossos de gran nombre de sants perquè la seva presència infongués força als piadosos i alleugés les amenaces del 'maligne. Commoguda com creiem per la presència dels sants, la voluntat divina il·luminarà als assistents el concili amb els seus freqüents miracles (de Pere Damià Vita Beati Romualdi segle XI, traducció pròpia al català del fragment en a Moore, 2016).\nL'església i en particular l'abadia de Cluny a la Borgonya que ha estat definida com a laboratori ideològic del feudalisme, va ser decisiva en la reformulació del concepte de cavalleria i dels seus ideals per dotar-la de prestigi social. L'aportació cluniacenca comença a donar-se en ja en la segona meitat del segle X en la vida de Geraud d'Aurillac escrita per l'abat Odó, on es preconitza la mutació del guerrer en cavaller que branda les armes en defensa de causes justes determinades pels mateixos monjos: la protecció dels pobres, de les esglésies, i molt aviat la guerra santa (Bois, 2000).\nLa consagració de Cluny III pel papa Urbà II, segle XII (Bibliothèque Nationale de France).\nLa violència quedava moralitzada per part de l'església i es reconeixia l'existència d'un orde militar que incloïa tant els antics nobles com els nous milites. Els milites van quedar ennoblits moralment abans de ser-ho jurídicament (Bonnasie, 1984). Aquesta moral va trobar la seva major expressió en les croades i en les ordes de monjos guerrers, dotant a la cavalleria d'una àuria social i militar, sent adoptat el concepte cavaller per les classes elevades. Al segle XII la cavalleria deixarà de posseir un significat funcional per referir-se a una casta tancada a la qual únicament es podia accedir mitjançant un ritu d'iniciació en què un padrí convertia en cavaller a un aspirant. A més es constituïa com una casta hereditària, que alhora assimilava a aquesta institució al senyor amb el vassall. Aquesta assimilació de noblesa i cavalleria és producte dels canvis de segle XII, l'economia monetària s'estén i el senyor pot comprar guerrers mercenaris i no necessita la relació ajuda militar a canvi de cessió de terres, exempció de pagaments, o acollint el vassall en a casa seva, trencant-se l'assimilació guerrer a cavall amb cavaller. En les novel·les de Chrétien Troyes els cavallers són sempre d'origen nobiliari, Perceval en el conte del Grial és l'únic d'origen humil però descendent d'un llinatge noble vingut a menys.\nEls cavallers tracten de diferenciar-se socialment de les classes inferiors per augmentar el seu estatus. A la segona meitat de segle XII la pagesia pateix una degradació que es manifesta en el terme vilà sent utilitzat com a sinònim de vicis i defectes, oposat a el de cavaller que mostra totes les virtuts . Aquesta diferenciació afectarà en tots els aspectes de la vida social i també es reflectirà en l'alimentació. En l'assalt dels poders laics sobre les comunitats rurals en els segles X-XI un element del paisatge que arrabassaran a la pagesia van ser els d'ús comunal, és a dir boscos i pastures així com els drets d'explotació de terres incultes. El bosc amb l'expansió demogràfica i el creixement urbà que deriva s'havia convertit en proveïdor de fusta, matèria primera fonamental per a la construcció, i el control podia aportar un considerable benefici econòmic. A més el bosc era també el lloc de futures rompudes camperoles, el que és igual a futures rendes per explotació de la terra. Al segle XII, tot i les resistències camperoles els boscos estan en possessió de la noblesa i en aquest queda exclòs l'accés a la pagesia. Per Montanari (1993) aquest fet va ser essencial en la història de l'alimentació, donant lloc a una divisió qualitativa del règim alimentari d'acord amb les classes socials. Una divisió que ja existia però que s'accentuarà en l'aspecte qualitatiu. L'alimentació de les classes inferiors es basarà en menjar d'origen vegetal, cereals i verdura, mentre el consum de carn, especialment la caça i carn fresca que s'obté de bosc, seran un privilegi i simbolitzaran una posició social elevada.\nEl bosc que fins al segle XI continuava dominant el paisatge europeu, influïa en les formes de vida i creences així com en l'economia, ja que gran part d'ella es basava encara en la caça i la recol·lecció, a més era el lloc de pastura de cavalls, ovelles i cabres. El bosc en l'imaginari medieval estava relacionat amb el salvatge, el desconegut, habitat per éssers sobrenaturals que apareixen sovint en els romans, en una sacralitat pagana que el cristianisme va ser incapaç d'abolir. El mateix cristianisme continuarà atribuint al bosc un caràcter sagrat, on en els seus clars s'instal·laran ordes monàstics en segle XII com els cartoixans i cistercencs, així com eremites com el que viu en el clar del bosc al Yvain de Chrétien Troyes.\nL'expansió agrícola medieval i l'aparició d'una certa mobilitat econòmica provocada pels excedents de vegades genera desequilibris que van acompanyats de crisis de subsistència. Apareix la fam i la manera de combatre-la va ser llaurant nous camps, però al segle XII aquestes crisis han desaparegut. L'extensió dels cultius havia trencat l'equilibri que existia en l'economia rural entre agricultura i ramaderia en benefici del primer, i els cereals es convertiran en la base alimentària de la majoria de la població europea.\nAquest és el panorama econòmic i social en què va viure Chrétien de Troyes a la segona meitat de segle XII, moment en el qual desenvoluparà la seva obra i la que tractarem en un proper article.\nBloch, M. (1988). La sociedad feudal. Madrid: Akal\nBois, G. (2000). La revolución del año 1.000. Barcelona: Crítica.\nBonnasie, P. (1984). Vocabulario básico de la historia medieval, Barcelona: Crítica.\nPost date: 2019-11-17 20:17:32\nPost date GMT: 2019-11-17 20:17:32\nPost modified date: 2020-06-08 16:37:32\nPost modified date GMT: 2020-06-08 16:37:32


Rafel Nadal i Albert Espinosa s'imposen en ficció en la diada de Sant Jordi - Diari de Girona\nRafel Nadal i Albert Espinosa s'imposen en ficció en la diada de Sant Jordi\n«Contes des de la presó» d'Oriol Junqueras en català i «...Y ahí lo dejo» de Gonzalo Boye en castellà, primers títols de no-ficció · Les vendes han sigut semblants a altres anys malgrat la presència de la pluja en algun moment\nImatges de Sant Jordi: la Diada a Girona\nLa novel·la El fill de l'italià, el Premi Ramon Llull d'aquest any, ha estat el llibre de ficció en català més venut aquest Sant Jordi, segons la llista que elabora el Gremi de Llibreters de Catalunya. En castellà, la primera posició és per al nou llibre d'Albert Espinosa, Lo mejor de ir es volver (Grijalbo).\nL'obra de Nadal la segueixen al podi el Premi Sant Jordi, Digues un desig(Enciclopèdia Catalana) de Jordi Cabré, i El fibló (Columna) de Sílvia Soler.El fibló\nQuant a no-ficció, s'imposen els llibres vinculats a la situació política. En català, el més venut ha estat el Contes des de la presó, seguit de Tres dies a la presó (Rosa dels Vents) de Jordi CuixartTres dies a la presó i Gemma Nierga. En castellà ocupa el primer lloc Y...ahí lo dejo (Editorial Roca) de Gonzalo Boye.Y...ahí lo dejo\nLes dues darreres posicions de les cinc novel·les en català més populars aquesta diada són Entre el cel i la terra (Columna) de Gerard Quintana i A l'amic escocès (Columna) de Maria Barbal.\nDesprés d'Espinosa, els llibres de ficció en castellà més venuts són Los asquerosos (Blackie Book) de Santiago Lorenzo, Todo lo que sucedió con Miranda Huff (Suma de Letras) de Javier Castillo, Yo, Julia (Planeta) de Santiago Posteguillo i Toda la verdad de mis mentiras (Suma de Letras) d'Elisabet Benavent.\nEl xef Joan Roca assoleix la tercera posició del podi de no-ficció en català amb Cuina mare, seguit d' Esperança i llibertat (Ara Llibres) de Raül Romeva i Oriol Junqueras. Fins que siguem lliures (Ara Llibres) de Sergi Sol.\nFinalment, en castellà trobem en segona posició El director, A mi no me callan (Editorial Alrevés) de Pepe Rubianes i El Crash. Tercera fase (Roca Editorial) de Santiago Niño-Becerra.\nQuant a la literatura per als més joves, un dels gèneres que més vendes acumulen per la diada, s'imposa en català La revolta de Santa Jordina (Amsterdam) de David FernàndezLa revolta de Santa Jordina, seguit de La llegenda de Sant Jordi (Estrella Polar) d'Emma Martínez i Tinc un volcà (Edicions El Cep i la Nansa) de Míriam Tirado i Joan Turu.\nEn castellà, el rànquing corona Los secretos de Youtube (Mr Ediciones) de Thgrefg, The Crazy Haacks y el enigma del cuadro (Montena) de The Crazy Haacks i ¡Locuras lejos de casa (Montena) de Lady Pecas.\nLa presidenta del Gremi de Llibreters, Maria Carme Ferrer, va afirmar que no hi ha hagut sorpreses i que s'ha complert el pronòstic del sector a l'hora de preveure quins llibres es vendrien més aquest Sant Jordi. «Els llibreters tenim les nostres quinieles i aquest any ho teníem claríssim perquè són llibres que ja s'anaven venent molt», va declarar Ferrer, que va subratllar que no només eren els més buscats pocs dies abans de la Diada, sinó «des que van arribar a les llibreries».\nAlguns, exposa, es van començar a vendre més tímidament, com el de Jordi Cabré, però d'altres han estat un èxit des del primer moment, com El fill de l'italià de Rafel Nadal. «A més ens fa especialment contents perquè són llibres molt ben escrits i que fan un bé a la literatura, no són els maleïts llibres mediàtics», ha dit la presidenta dels llibreters.\nTampoc ha estat cap sorpresa la venda de llibres dels líders independentistes o dels advocats, sobretot el llibre de contes d'Oriol Junqueras. «Per la seva situació concreta i perquè són els contes que ha explicat als seus fills, ens desperta tendresa i volem saber què diu», va comentar. També el de Gonzalo Boye o Raül Romeva: «Tenint en compte les circumstàncies per les quals estem passant, és normal que es vulguin llegir».\nEl sector està satisfet per la venda de llibres durant la jornada tot i que la pluja va aigualir la diada en alguns moments del dia.


El setè Fòrum iMas:)t, dedicat a la gestió del coneixement i a la innovació en la col·laboració público-privada | VilaWeb\nEl setè Fòrum iMas:)t, dedicat a la gestió del coneixement i a la innovació en la col·laboració público-privada\nS'hi destacarà el valor de la Formació Professional impartida en els instituts d'Ontinyent\nEl Centre Cultural Caixa Ontinyent tornarà a acollir enguany el Fòrum iMas:)t, dijous 18 d’octubre, en una edició dedicada a la gestió del coneixement i la innovació a la col·laboració público-privada.\nLes activitats del setè fòrum les obriran, a les 9.30, el batle d’Ontinyent, Jorge Rodríguez, el president d’Innovall, Rafael Pla. Durant el matí s’hi explicaran experiències sobre innovació i internacionalització de l’IVACE, a càrrec de Rasmy Mezyed. Hi haurà taules redones sobre I+D+i en col·laboració público-privada, i sobre innovació i economia circular.\nEl darrer dels apartats es destinarà a donar visibilitat a l’àmbit educatiu de la Formació Professional, i a reconéixer el treball en aquest aspecte dels instituts Jaume I, l’Estació i Pou Clar d’Ontinyent.\nEl fòrum l’organitzen l’Ajuntament d’Ontinyent i Innovall. L’assistència és lliure i gratuïta,prèvia inscripció al correu vdonat@innovallcluster.com amb nom i cognoms, empresa i telèfon de contacte dels assistents.


El quadern robat: Qüestions de sociologia pràctica (2)\nQüestions de sociologia pràctica (2)\nQuan algú em comenta que Barcelona esta molt malament, que ha baixat tant el nivell cultural de la gent i que és una ciutat molt difícil per a l’art contemporani (entenent que es refereixen a la compra d’art contemporani), jo els dic que, de fet, sempre ha estat així. Només cal pensar en la primera exposició que va fer Salvador Dalí a la Sala Dalmau l’any 1928. Tal i com explica Ricard Mas en el seu llibre “Dalí i Barcelona”, les obres es van vendre perquè el pare d’en Dalí era notari i va moure tots els fils de les seves coneixences per a que compressin les obres del seu fill. Deu anys abans, el 1918, Joan Miró va fer la seva primera exposició, també a la Sala Dalmau, i també va ser un fracàs. La crítica va tenir reaccions diverses, però només va vendre un sol quadre, que va comprar Josep Mompou, pintor i germà de Frederic Mompou, per 150,- Ptes. Quan Miró ja era conegut internacionalment, amb galeries a Paris i Nova York, els seus amics de Barcelona li van organitzar una exposició homenatge a les Galeries Laietanes el 1949. Miró no havia volgut exposar mai a Espanya per dos motius, el primer, com a protesta pel franquisme, però també, perquè tenia gravat a la memòria el poc èxit de la seva primera exposició, i perquè sabia que, a excepció d’un nucli petit de seguidors i amics, la seva obra no s’entenia. Aquella exposició, tal i com rememora Josep Massot en el seu llibre “Miró sota el franquisme” es va fer amb obra de les col·leccions privades de Barcelona. Durant aquells anys, en Prats havia promocionat l’obra de Miró i havia fet comprar obra a molts dels seus coneguts. Així doncs, en Prats va deixar una cinquantena d’obres, entre les que hi havia la sèrie de litografies “Barcelona”, i altres propietaris van deixar les seves. Però a la inauguració es va presentar el galerista Pierre Matisse, i va comprar totes les obres que estaven en mans privades excepte les de Joan Prats, que no les va voler vendre. Tots els altres van córrer i volar per vendre-se-les.\nLes èpoques més properes (anys 60 i 70) tampoc van ser gaire més propicies. Els artistes (i això ho sé pel seu testimoni directe) venien poc, i sempre a cercles molt propers. El camí per als artistes era força difícil, i molts havien de treballar en altres coses per guanyar-se la vida. La cosa es va animar (però de manera transitòria) a partir de la segona meitat dels anys 80. La bonança econòmica i la gran quantitat de diner negre que generava els negocis relacionats amb el totxo, van propiciar que la gent considerés l’art com a valor refugi. Lligat amb això, l’art es va considerar un símbol d’status social elevat i es va posar de moda col·leccionar-lo. Es celebraven sopars i festes per ensenyar la última obra de l’artista X que s’havia comprat, i els assistents no podien ser menys. Així que podien, corrien a les galeries a comprar ells també, per estar al nivell dels seus amics o coneguts. Aquesta afició es va contagiar també a les classes mitges, que si no podien optar a un original, compraven gravats i litografies. Però quan l’economia va començar a trontollar - i això va passar primer durant la guerra del Golf (90-91) i després de les Olimpiades (92-93)- l’afició per comprar art va anar minvant fins que la crisi del 2008 la va convertir en una cosa agònica, i pràcticament fins ara. Els únics que se’n sortien mig bé, eren els artistes i/o galeries ben relacionats amb les institucions que van seguir comprant, tot i que, donat que aquestes van seguir i segueixen pràcticament una sola tendència, la resta sobreviuen fent altres coses, i, és clar, la seva creació es ressent per manca de continuïtat.\nActualment, instal·lats –tal i com em va dir el poeta Carles Duarte l’altra dia- en un estat d’ànim de “resistència”, les coses tampoc pinten bé. Quan un intenta resistir (o sobreviure), te altres prioritats que comprar obres d’art. I aquest estat, malgrat que no tothom el pateix, també s’encomana. Així és que quan algú em diu que actualment Barcelona esta fatal per a l’art i els artistes, jo els pregunto si mai ha estat bé, deixant de banda alguns episodis de feliç i fugaç normalitat.\nPublicat per Anna Belsa a 10:58\nQüestions de sociologia pràctica (1)


Les preocupacions i propostes del president dels jutges a Tarragona | Diari La República Checa\nHan reparat els danys causats a la Torre de la Minerva\nEl president de l’Audiència Provincial de Tarragona (APT), Joan Perarnau, està preocupat amb la situació judicial en l’àmbit del Camp de Tarragona. “La situació dels jutjats a les Terres de l’Ebre és bona, molt millor que els del Camp de Tarragona (Tarragona, Reus, Vendrell i Valls) perquè tenen càrregues de treball ajustades o fins i tot inferiors a les legalment previstes”.\n“Sense perjudici de l’alt nivell de resposta, que situa els òrgans de la província l’any 2020 en termes percentuals als primers llocs de Catalunya en taxa de resolució, el cert és que en termes generals la situació en alguns partits judicials pot (encara) qualificar-se de preocupant”.\nPerarnau ha fet aquesta valoració, aquest matí, durant la presentació de la ‘Memòria de l’Audiència Provincial de Tarragona de l’any 2020‘ al palau judicial de Tarragona. El màxim representant dels magistrats a la província també ha confessat preocupació en relació amb la situació de la jurisdicció social al Camp de Tarragona a causa de la càrrega de treball que “continua, any rere any, superant per molt”. No obstant això, Perarnau ha explicat que els tribunals de violència sobre la dona (Vido) tenen càrregues de treball que “no assoleixen per molt el legalment previst”.\nReferint-se als tribunals d’instrucció, ha dit que la preocupació se centra en casos complexos (com potser Iqoxe), els quals s’intenta evitar que la fase instructora s’eternitzi. La solució – ha esmentat Perarnau – implica adoptar “mesures de reforç” als jutjats on es detecten aquestes necessitats. Però també és cert, segons relata el president de l’APT, que la borsa de treball dels jutges substituts ha suposat “un problema important”, ja que resulta difícil cobrir, de forma immediata, les vacants existents.\nLa borsa de treball dels jutges substituts ha suposat “un problema important” perquè és difícil cobrir les vacants existents\nPer millorar el ‘panorama’ judicial, sobretot al Camp de Tarragona, Josep Perarnau ha proposat la creació d’un jutjat social a Tarragona i a Reus i un mercantil a Tarragona. Però no ho és tot. Suggereix promoure i incrementar la mediació extrajudicial en l’àmbit penal i instrucció de Tarragona i mixtos del Vendrell i Valls. En l’àmbit civil, es treballa per fomentar la mediació a tota la província.\nD’altra banda, el president de l’Audiència vol promoure, amb la col·laboració dels jutjats, tribunals, Fiscalia i advocats, la conformitat penal prèvia al dia del judici. Un altre objectiu de Perarnau és facilitar més protecció a les víctimes dels delictes.\nEl màxim representant de la magistratura a la província aposta per la necessitat de construir la ciutat de la justícia a la capital tarragonina. Aquest edifici és “urgent” sobretot per crear nous òrgans judicials i serveis comuns que “agilitzin” el funcionament de tots els jutjats i de la mateixa Audiència.\nDurant la trobada amb els periodistes, Josep Perarnau també defensa, per a un ús més eficient de la justícia, l’atribució a un jutjat de primera instància de Tarragona els concursos de persona física de tota la província. També proposa plans de comarcalització en matèria de violència sobre la dona, de manera que els jutjats especialitzats exclusius de Tarragona, Reus i Vendrell estenguin la seva jurisdicció a altres partits judicials, tenint en compte la seva “infrautilització”. També defensa un servei comú d’executòries pels jutjats penals de Tarragona, fins que no s’implementin les noves oficines judicials.\nProposa la creació d’un servei comú de notificacions a Tarragona\nJosep Perarnau entén necessària la creació d’un servei comú de notificacions a Tarragona, atenent que en l’actualitat la situació és complicada “per la dispersió de les seus judicials”. Ha insistit tanmateix en la importància de mantenir els plans de prevenció de riscos laborals i seguretat en el treball, sobretot ara, en temps de pandèmia.\npreviousLa Pobla arrenca unes Festes Majors marcades pel protocol sanitari\nnext🚷 El consell de ministres aprovarà aquest dimarts els indults als polítics presos


La Fiscalia arxiva la causa oberta per l'1-O contra els batlles d'Olot i Palafrugell | NacióGirona\nLa Fiscalia arxiva la causa oberta per l'1-O contra els batlles d'Olot i Palafrugell\nEren investigats pels delictes de desobediència, prevaricació i malversació\nper Redacció, 13 de març de 2019 a les 13:55 |\nEl batlle d'Olot és saludat per la resta de batlles el dia que va anar a declarar davant el jutjat. | Arxiu NG.\nLa Fiscalia de Girona també ha arxivat les causes obertes per l'1-O contra els batlles d'Olot, Josep Maria Corominas, i de Palafrugell (Baix Empordà), Josep Piferrer. Se'ls investigava pels delictes de desobediència, prevaricació i malversació per haver donat suport al referèndum. Corominas i Piferrer s'afegeixen així al batlle de Santa Coloma de Farners, Joan Martí, a qui aquest dimarts també se li va notificar l'arxiu de la causa.\n"Escoltar els ciutadans no pot ser mai delicte, votar és un dret que no es pot ignorar", ha dit el batlle d'Olot, en una tweet:\nDeixo d'estar investigat per l'organització del referèndum de #1-O. Escoltar els ciutadans no pot ser mai delicte. Votar és un dret que no es pot ignorar. Ens veiem dissabte a Madrid! #AutodeterminacioNoÉsDelicte #DemocraciaEsDecidir #Olot pic.twitter.com/rWTKNhp12S\n— Josep M. Corominas (@jmcorominas) 13 de març de 2019\n"Allò que és anormal és que se'ns obrís la causa; però ara allò que em preocupa és la situació dels presos i el judici al Suprem, perquè van fer el mateix que nosaltres: obeir el mandat del poble", ha assegurat assegura Piferrer, per la seva banda.\nEn el cas del batlle de Palafrugell, la fiscalia recull que el decret que Piferrer va signar donant suport al referèndum "no suposa més que una declaració intel·lectual o de posicionament partidista". I a partir d'aquí, se centra a analitzar si Josep Piferrer va transgredir la legalitat –i per tant, va cometre desobediència– el 1r d'octubre.\nTot i que s'hagin arxivat les causes contra aquests batlles, a les comarques gironines la Fiscalia encara manté tres investigacions obertes per l'1-O. Són les que fan referència a la batllessa de Girona, Marta Madrenas; al batlle de la Bisbal d'Empordà, Lluís Sais, i al de Puigcerdà, Albert Piñeira.\n"Vam obeir el mandat del poble"\nEl batlle de Palafrugell ha dit que des de l'Ajuntament allò que van fer és "obeir el mandat del poble" i "posar els instruments a disposició de la població" perquè se celebrés l'1-O. "Allò que era anormal és que se'ns obrís causa contra nosaltres", ha assegurat Piferrer.\n"S'havia d'arxivar sí o sí, perquè no hi va haver ni desobediència ni prevaricació", ha dit. Més enllà d'això, però, l'alcalde assegura que allò que li preocupa ara és la situació dels presos i el judici al Suprem perquè el Govern va fer "el mateix" que els consistoris. "Per tant, la nostra preocupació ara està en el dia a dia del judici i en continuar lluitant perquè aquesta causa també s'arxivi", ha insistit.\nPolítica gironina, Política, Fiscalia de Girona, Procés català, 1-0, batlles, Olot, Palafrugell, 1r d'octubre, referèndum


Publicado 25/9/2017 10:58:52CET\nRubén Martínez Dalmau ha declinat incorporar-se al Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana (CJC) per "motius personals i professionals", un any després de la seua nominació, segons ha informat este dilluns Podem, formació que el va proposar per a eixe lloc.\nPodem ha proposat per a la seua substitució el catedràtic de Dret Penal de la Universitat de València, Joan Carles Carbonell, qui ha acceptat esta responsabilitat. El jurista ha destacat que assumeix "amb il·lusió" la candidatura per a treballar en el suprem òrgan consultiu de l'administració valenciana, segons ha informat el partit en un comunicat.\nCarbonell és catedràtic de Dret Penal de la UV, llicenciat en Dret per esta institució i doctorat en Dret Penal per la Universitat Complutense de Madrid. També és Doctor Honoris causa per la Universitat San Carlos de Guatemala.\nEn l'actualitat és director de l'Institut Universitari d'Investigació en Criminologia i Ciències Penals de la UV. És autor de diverses publicacions de diferents temàtiques com a principis constitucionals, terrorisme, llibertats públiques, corrupció i el dret a decidir en àmbit privat, seguretat vial i violència de gènere.\nHa sigut director del departament de Dret Penal en la UV, vicerector d'Estatuts i desenvolupament normatiu en esta institució i degà de la Facultat de Dret en dos universitats públiques (Balears i València).\nPodem ha expressat el seu "màxim respecte" per la decisió de Dalmau, així com el seu "agraïment cap a la predisposició" expressada pel jurista a acceptar eixa responsabilitat quan se li va proposar. Dalmau, després d'haver transcorregut un any de la seua nominació, havia adquirit compromisos amb diverses universitats per als pròxims anys.\nRoben en la botiga d'Apple de València pel mètode de l'encastament


Concentració a la Seu contra la posada en llibertat de 'la Manada' - FÒRUM.ad\nOn: 22/06/18 14:45\nProp d’un centenar de persones es van concentrar aquest dijous al vespre a la plaça dels Oms de la Seu d’Urgell per protestar per la decisió de la justícia espanyola de deixar en llibertat provisional els membres de ‘la Manada’, condemnats per l’agressió sexual en grup a una jove durant les festes de San Fermin, a Pamplona.\nLa protesta, convocada pel col·lectiu Dones Feministes de l’Alt Urgell, se sumava a les que s’havien anunciat simultàniament en ciutats d’arreu de Catalunya i de l’Estat espanyol. En l’acte es va expressar la indignació per aquesta nova decisió polèmica decisió del sistema judicial, que anteriorment ja havia rebaixat les peticions de l’acusació i havia condemnat els acusats a només nou anys de presó, en considerar que els fets jutjats no van ser una violació sinó un abús.\nLes organitzadores van qualificar la justícia espanyola de “patriarcal” i consideren que el fet que ara els acusats ja puguin sortir de la presó dóna “un missatge d’impunitat per als violadors”. En les protestes convocades arreu també s’ha recordat el fet que entre els acusats hi ha un membre de la Guàrdia Civil i un altre de l’exèrcit espanyol.\nPrevious Post: Mor el conductor d’un cotxe en xocar frontalment amb un camió a l’N-260 a Isòvol\nNext Post: Escaldes pren mesures per evitar el vandalisme per Sant Joan


Casa Museu Llorenç Villalonga - Search Results - Traces : Catalan language and literature database\nHome > Search Results: Casa Museu Llorenç Villalonga\nPassió per la llengua / Ortiz de Landàzuri i Busca, Guadalupe\nSerra d'Or. Barcelona, núm. 547-548 (2005, Juliol-Agost), p. 106\nUna Casa de l'escriptor / Manresa, Andreu\nBreu comentari sobre la Casa Museu Llorenç Villalonga, que impulsa trobades d'autors, presentacions de llibres, conferències i recitals, i sobre 'Llegir', una revista de literatura i cultura de caràcter divulgatiu.\nEl País. Extra Sant Jordi. Barcelona (2000, 17 d'abril), p. 15\nCasa Museu Llorenç Villalonga in Amazon\nCasa Museu Llorenç Villalonga in Google Books\nCasa Museu Llorenç Villalonga in Google Scholar\nCasa Museu Llorenç Villalonga in Google Web Casa Museu Llorenç Villalonga in INSPIRE\nCasa Museu Llorenç Villalonga in NEBIS\nCasa Museu Llorenç Villalonga in Scirus


Festa celebració del Premi Ciutat de Barcelona d’Educació 2015 – Miquel Bleach, Escola Tàndem – Art & Cultura i escola VTS\nAvui, la comunitat educativa, hem celebrat a la plaça Joan Pelegrí la concessió del Premi Ciutat de Barcelona d’Educació 2015 i el final de curs. Durant l’esdeveniment ens ha acompanyat el grup d’animació Grimpallunes que ens ha fet fet cantar, ballar i passar una bona estona tots plegats.\nDesprés de l’actuació, ens hem reunit per cursos i hem menjat coca de Sant Joan i fruita.\nPer últim, els nostres companys i companyes de 6è han rebut un regal de part dels seus fillols de P5,\nAquest curs ja s’acaba però segur que el curs vinent tornem amb més ganes d’aprendre i amb més energia!!!!


Borbotó i Montserrat, primers campions al carrer del Corte Inglés de Galotxa\nAhir el carrer de pilota "Jose Soldado" de Godelleta va acollir les seues primeres finals del Campionat Autonòmic de Galotxa, trofeu El Corte Inglés.\nLes categories de carrer de la 46ª edició del torneig ja coneixen als primers campions, les xiques del Borbotó A i els joves del Montserrat B. En el cas de la final femenina s'enfrontaven l'Estudi Martí Borbotó A i l'Estudi Martí Borbotó B. Entre totes les participants, companyeres de club, cal destacar a Monica, rest del Borbotó A, que va donar les pilotades més llargues de la final, incloent algunes amb l'esquerra, així com la potència de la volea de Irene, galotxera del Borbotó B.\nA continuació va tindre lloc la final de quarta masculina, on el Lanzadera Montserrat B es va impossar 70 a 45 al Profisco 2000 Borbotó D. En aquest cas, els jugadors de la Ribera feren bó el començar la partida més enxufats que els seus rivals, ja que es possaren per davant tres jocs res més iniciar-se la final. Tot i que els de la pedania de Valencia es recuperaren, els de Montserrat poc a poc anaren augmentant la distància en el marcador.\nLa regidora de l'Ajuntament de Godelleta, Mari Carmen Segovia, fou l'encarregada de lliurar els trofeus a tots els finalistes. Cal recordar que demà dissabte per la vesprada es jugaran al mateix lloc les finals de segona, entre l'Ovocity Marquesat B i el Profisco 2000 Borbotó A, i de tercera, entre el Falles Sergio Lis Xirivella A i l'Elèctrica Vinalesa A. Mentre que el diumenge, en el carrer Ramon y Cajal, antic carrer del Meson, acollirà les finals de Curtes A i B, pel matí, i de les categories de Badana i Femenina B, per la vesprada\nEstudi Martí Borbotó A (Monica, Anabel, Ana) - 70\nEstudi Martí Borbotó B (Amparo, Irene, Mireia) - 35\nLanzadera Montserrat B (Vicent, Andreu, Fede, Carles) - 70\nProfisco 2000 Borbotó D (Paco, Carlos, Carles, Manuel) - 45


La lliçó de Trump, la desobediència i l'estratègia dels pingüins\nLa lliçó de Trump, la desobediència i l’estratègia dels pingüins\n«Aleshores, què cal fer mentre no arribi la tempesta? No, no cal resignar-se. Però sí que cal aprendre les estratègies de la natura»\nSabeu per què ens va agafar de sorpresa la victòria del Trump? Perquè ens plau d’enganyar-nos sistemàticament. Volem sentir les notícies que ens agrada sentir. Ens estimem més fer-nos una idea del món i de la gent agradable, encara que no sigui la real. I això passa quan vénen les eleccions nord-americanes i en molts més àmbits de l’actualitat. Creiem que el sí guanyarà a Escòcia. O que el no s’imposarà al Brexit. O que això que va passar als països àrabs eren revolucions en favor de la democràcia. Som idealistes. I això no és pas dolent. Ens ho volem fer fàcil i ja ens va bé que ens informin d’un món tal com ens agradaria creure que és, encara que no sigui el de debò.\nI així, Trump era un monstre masclista, xenòfob i groller i poca cosa més. No ens interessava saber per què tenia un discurs sobre els imposts que interessava els nord-americans, fossin del color que fossin. I la Hillary, ens delíem perquè fos la primera presidenta dels EUA. Però no ens n’interessaven gaire les raons de la seva incapacitat per a connectar amb els ciutadans. Volíem pensar que el món canvia sempre en favor de la nostra mentalitat.\nAixò passa també amb estudis o informes que dibuixen la societat d’acord amb els nostres prejudicis. Quan encaixen amb allò que pensem, els acceptem i n’estem ben cofois. Quan no hi encaixen, busquem una explicació per a poder-los refusar i acusar de falsedat. I vinga a viure tranquils, com si dibuixant el món tal com ens agradaria que fos ajudés a fer-lo d’aquesta manera.\nSi ho traslladem a la nostra dimensió, aquesta mentalitat la trobem també en situacions com les potencials detencions ordenades als mossos per jutges que segueixen lleis espanyoles en un marc legal vigent espanyol. Hi ha qui voldria que una policia democràtica actués atenent objectius polítics o ideològics. Com si la realitat fos ja la que voldríem. I és evident que això seria una catàstrofe. Si la policia actués amb criteris polítics i no ajustant-se exclusivament a la llei vigent, es crearia una arbitrarietat que convertiria el nostre país en un sistema autoritari on els agents treballarien a cop d’ordre política. Faríem miques la separació de poders que ha de mantenir-se en tot moment si es vol fer el pas cap a la independència per vies democràtiques estrictes. Cal, en tot cas –i en això ens posarem d’acord aviat tots plegats– que canviï el marc legal vigent per un d’obediència estrictament catalana aprovat pel parlament i validat en un referèndum. I, si no m’erro, aquest és el pla acordat per uns i altres.\nAleshores, què cal fer mentre no arribi la tempesta? No, no cal resignar-se. Però sí que cal aprendre les estratègies de la natura. Que, com deia el poeta, la natura diligent ens procura una bèstia per a cada molèstia. I la bèstia que em serveix d’exemple per a determinats moments és el pingüí. A banda de ser un animal d’una bellesa plàstica extraordinària, és un resistent de primera categoria. I sap que quan ve un temporal pot fer el gallet i caure abatut o bé fer pinya i resistir.\nSuposo que tots hem vist una vegada o altra aquell moment del temporal de fred, quan centenars o milers de pingüins s’apleguen en una concentració colossal com si fessin aquells castells que demanen una pinya de braços caiguts… Ells amb les aletes enganxades al cos, cercant l’escalfor del company del costat, convertint els individus en un gran sistema col·lectiu. I els que es troben al perímetre exterior, que es van reemplaçant en un relleu constant.\nDoncs és això que cal que trobin entre els independentistes quan proven d’atacar per a dividir-nos. I també és això que s’han de trobar els Trumps que puguin anar guanyant a Europa i a la resta del món. Hi ha moments que la unitat i l’escalfor entre companys és decisiva. I els pingüins, d’això, en saben un niu.\n10:11[EN DIRECTE] Catalunya detecta 48.000 contagis i suma 55 ingressats nous


[7 d'octubre de 2003 | No hi ha comentaris | ]\nL’art urbà es converteix de nou aquest estiu en un eix vertebrador de La Marina\n[11 d'agost de 2003 | No hi ha comentaris | ]\nPel seu interés reproduïm aquesta notícia apareguda al diari EL PAIS l’11 d’agost de 2003:\nCinc pobles de la Marina Alta, (Benissa, Teulada-Moraira, Jesús Pobra, Dénia i Xàbia), proposen a veïns i visitants una oferta cultural diferent. Una aproximació a l’art urbà, que durant uns mesos passa a formar part dels llocs comuns d’aquests pobles, modificant el paisatge i els entorns naturals. Una iniciativa del Grup Reüll, els Ajuntaments implicats i el Consorci de Museus del País Valencià, que pren durant l’estiu els espais públics com a […]\nDel dinamisme de Benissa al renaixement d’Alacant\nPel seu interés reproduïm aquesta notícia apareguda al diari EL PAIS el 12 de maig de 2003:\nEl projecte de seu universitària a Biar, amb una oferta de cursos específics, concerts, conferències, exposicions i altres activitats culturals no és l’únic que la Universitat està desenvolupant.\nLa Seu de la Marina, situada a Benissa sota la nova direcció de Joan Borja, ha adquirit en els últims mesos un major dinamisme i vitalitat amb la celebració de debats, fòrums i concerts. Un bon exemple és la programació dels cicles “Seu i debat”, […]\nAntoni Espí guanya el premi de novel·la en Valencià de Benissa\n[20 de març de 2002 | No hi ha comentaris | ]\nPel seu interés reproduïm aquesta notícia apareguda al diari EL PAIS el 20 de març de 2002:\nL’escriptor Antoni Espí Cardona, de Xàtiva, ha aconseguit el Premi 25 d’abril Vila de Benissa, que concedeix aquest Ajuntament de la Marina Alta, per la novel·la “Niu de corbs en blanc i negre”. El guardó està dotat amb 1.502 euros i la publicació de l’obra per l’editorial Columna. El jurat que va emetre el veredicte estava format pels escriptors Josep Franco, Tomàs Llopis i Lliris Picó. Aquesta última va ser […]\n[27 de novembre de 2000 | No hi ha comentaris | ]\n[25 de novembre de 2000 | No hi ha comentaris | ]\nPàgina 113 de 115« Primera«...102030...111112113114115»


Mataró presenta un pla de xoc contra l'atur | Mataró Ràdio\nDll, 04/07/2016 - 14:34\nMataró vol deixar de ser la ciutat de més de 50.000 habitants amb més atur de Catalunya i per això ha presentat un pla de xoc per lluitar contra la desocupació. La ciutat destina 3 milions i mig d’euros el 2016 a fomentar la contractació de persones aturades, mig milió més que l’any passat. Les actuacions previstes al pla de xoc contra l'atur presentat aquest matí beneficiaran un total de 391 persones, a més de les polítiques actives que porta a terme el Servei d’Ocupació de Mataró, que anualment atén més de 8000 persones.\nSón iniciatives que s’adrecen tant a persones com a empreses. De fet, la principal novetat són els ajuts que l’Ajuntament destinarà a empreses, autònoms o entitats que contractin persones aturades. Se subvencionarà com a màxim 500€ mensuals fins a 30 contractes d’un mínim de 6 mesos amb l’objectiu de fomentar la inserció laboral. A banda d’aquests ajuts, també hi ha en marxa el Pla d’Ocupació Jove, que bonifica les empreses que contractin joves d’entre 16 i 30 anys (es preveu que fins a 96 joves es reincorporin al mercat laboral amb aquesta iniciativa) i també els Projectes de promoció de la indústria Insertext I i II, que bonifica les empreses tèxtils que contractin treballadors (es preveu que 60 persones trobin feina).\nD’altra banda, l’Ajuntament preveu posar en marxa noves edicions de plans d’ocupació que comportarien la contractació de 205 persones a l’atur durant 6 mesos. El regidor d’Educació i Treball, Miquel Àngel Vadell, i el cap del servei d’ocupació municipal, Fernando Calderon, però, tenen clar que cal lligar aquests plans d’ocupació amb la feina que es fa al Servei d’Ocupació de Mataró. El SOM ofereix formació i diferents recursos perquè aquestes persones puguin reinserir-se al mercat laboral a llarg termini.\nEl compromís del SOM per aquest 2016 és atendre més de 8000 persones i impartir més de 8500 hores de formació contínua. També es preveu que 350 persones realitzin pràctiques en empreses. El SOM té previst gestionar més de 800 ofertes de treball d’empreses que significaran 1000 llocs de treball.\nEl pressupost total de les actuacions contemplades al Pla de Xoc contra l’atur és de 3,5 milions d’euros, dels quals 2,5 procedeixen del Servei d’Ocupació de Catalunya i de la Diputació. L’Ajuntament hi aporta directament 1 milió d’euros, bàsicament en concepte de personal.\natur, SOM, ocupació


L’Ajuntament de Badalona inicia la campanya de control de plagues en el clavegueram de la ciutat | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nEnguany s’augmenta el control específic de la panerola amb més hores de tractament en relació a aquest insecte\nL’Ajuntament de Badalona, coincidint amb l’augment de les temperatures i la millora de les condicions climatològiques, inicia aquesta setmana l’aplicació del tractament per al control de rosegadors i paneroles a la xarxa de clavegueram de la ciutat. Aquesta acció, que forma part del control integral de plagues, es realitza mitjançant un itinerari prèviament programat per criteris tècnics i que arriba a tots els barris de Badalona.\nEl programa d’enguany incorpora com a novetat un augment important de la dedicació al control específic de la panerola, doblant el nombre d’hores estipulades per al tractament de les plagues d’aquest insecte.\nA Badalona, la panerola americana, de color vermellós i alada, ha anat substituint a la panerola negra, també anomenada oriental. Adaptada al medi urbà, habita en espais foscos i humits com són les profunditats del clavegueram, que són el seu refugi habitual, però també a la part baixa dels edificis, soterranis i a establiments on es manipulen aliments. Malgrat ser fotofòbiques i d’hàbits nocturns, amb l’arribada de la primavera i el bon temps es deixen veure a partir del capvespre o la matinada. La seva eliminació és necessària perquè són portadors de bacteris, virus i fongs que poden causar al·lèrgies i contaminar els aliments que puguin tenir al seu abast.\n· Eliminar les fonts d’humitat i evitar els tolls d’aigua\n· No deixar aliments sense tapar i netejar bé les restes de menjar de taules i cuines\n· Mantenir un bon nivell general de neteja\n· Tancar bé les bosses i cubells d’escombraries i les bosses de brossa orgànica i de deixalles\n· Ventilar els espais\n· Eliminar males olors\n· Netejar golfes, trasters i garatges\n· Esmenar les deficiències estructurals dels edificis i habitatges\n· Segellar clivelles, sobretot a lavabos, cuines, sòcols, cambres de bany i zones de rentar\n· Fer un bon manteniment de les canonades i les connexions amb el clavegueram públic (arquetes, cambres d’aire, col·lectors, baixants, foses sèptiques…)\nD’altra banda, els establiments comercials, i especialment els alimentaris i de restauració, han de fer un bon control de l’entrada de mercaderies i disposar d’un pla de control de plagues específic.\nEs recorda a la ciutadania que si el problema de plagues s’ubica en l’interior d’un edifici, és la propietat de l’immoble qui ha de prendre les mesures pertinents per solucionar-ho.


Art. Nr.: A9085-33\nA9085-33-61 61 4003692235312