Armengol: «Les Balears es troben en una situació econòmica dramàtica»\nDijous de la setmana passada, Ona Mediterrània entrevistava la Presidenta del Govern, Francina Armengol. A continuació reproduïm bona part d'aquella conversa.\nQuina valoració feis d'aquests primers mesos de govern?\nJo en faig una valoració positiva. En aquests primers cent dies hem aplicat moltes mesures de caire social impulsades i recollides en els Acords pel Canvi. Dins totes les dificultats crec que durant aquests cent dies hem canviat molt el fons, però també la forma del què era governar. Hem basat la nostra manera de fer amb el diàleg, escoltant a tothom, hem estat a peu de carrer... Molt diferent d'allò que feia Bauzá.\nHeu estat al Word Travel Market, amb quina impressió heu tornat?\nHem trobat unes molt bones previsions dels touroperadors i de tot el sector turístic envers la propera temporada d'estiu i també respecte a aquest hivern, que pareix que tendrem més connectivitat i molta més afluència de turistes que ens poden salvar una mica de situacions d'hiverns que hem passat molt tristos.\nVareu tenir una topada amb el ministre Soria...\nSí, va ser un moment una mica tens. Però era meva obligació com a presidenta. Vaig tenir l'oportunitat de tenir davant un ministre, que sincerament ha estat molt poc sensible amb les Illes Balears, poder-li dir allò que pensam, sobre les prospeccions, que ell impulsa ja sense amagatalls i envers les inversions estatutàries en matèria de turisme que mai han arribat des de que ell és ministre. Per tant la meva obligació era dir-li que no estam contents.\nEll ja li va avançar que, a més, aquestes inversions no arribaran...\nSí, ell es va mantenir en que si no es justifiquen, aquells recursos no es poden cobrar. Jo ho entenc, però necessitem temps per a poder fer la inversió. Perquè clar, Bauzá durant quatre anys no ha fet les inversions que havien de fer. Jo no sóc culpable que això hagi succeït. El govern que jo presidesc sí que té la intenció de fer les inversions a Platja de Palma i les altres inversions turístiques que estan pendents de poder executar la despesa. Per tant li vàrem demanar temps. Crec que és un ministre molt poc sensible amb la realitat insular de les Illes Balears.\nSoria tampoc es va mossegar la llengua a l'hora de criticar el nou impost d'estades turístiques.\nSí, això és molt poc institucional, utilitzar un marc, com és el de la fira turística de Londres, per criticar les decisions del Govern balear, em sembla que és una forma molt poc responsable i molt poc institucional de fer per part del ministre. Va criticar l'impost turístic, un ministre que va apujar l'IVA turístic en plena temporada quan havia promès el contrari. Nosaltres feim allò que havíem promès.\nQuins imputs us han fet arribar sobre aquest impost turístic?\nAlguns ens han demanat informació de quan i com s'aplicarà, però molt pocs. Ha estat el tema menys present a la fira turística. L'impost turístic no ha estat un tema bomba a la fira com molts pensaven.\nCom podem millorar en el finançament de les Illes Balears? Creu de veres que si hi ha un govern del PSOE a Madrid millorarà el finançament?\nJo crec que sí. N'he parlat molt amb en Pedro Sánchez i ell és molt receptiu a la situació de les Illes Balears i a més a més en aquests moments vivim un final de govern de Rajoy que ha estat un govern absolutament recentralitzador, molt poc sensible a les identitats, molt poc sensible a les necessitats de finançament bàsic de les comunitats.\nDurant aquests mesos la veritat és que esperàvem més del govern espanyol, almenys en el sentit de lleialtat. Nosaltres ens hem esforçat dels del minut u, a, malgrat no ser del mateix color polític, institucionalment tenir bones relacions amb el govern d'Espanya. Vaig poder tenir l'entrevista amb Mariano Rajoy, estam pendents de la comissió bilateral de finançament amb Montoro, perquè almenys perquè en aquest pressupost hi hagi una millora del deute que tenen amb nosaltres pel conveni de carreteres i les inversions estatutàries. Veurem com acaba això.\nEl què si que ha fet aquest govern és reclamar allò que necessitam. En el consell nacional de política fiscal i financera el govern de les Balears ha anat a Madrid a plantar cara, cosa que no havia passat en els quatre anys anteriors i ara tenim allò que es va sembrar durant quatre anys. Si tu durant quatre anys acotes el cap, no reclames allò que et correspon, no defenses els interessos... el govern d'Espanya s'acostuma a que aquesta comunitat autònoma li va bé ser maltractada.\nCreieu que serà necessària la creació d'una gran plataforma cívico-política per reclamar un finançament just?\nJo crec que sí, tenim una situació realment dramàtica, d'emergència, tenint en compte que amb aquests recursos hem de pagar educació, sanitat i serveis socials. Hem de canviar el model econòmic perquè això té poc espai de futur en termes de competitivitat i de productivitat. Necessitem fer un pol fort davant l'estat espanyol i, governi qui governi i hem d'anar tots junts. No només partits polítics, sinó amb una gran plataforma social.\nCom valora la relació que tenen dins el govern amb Més per Mallorca i Més per Menorca?\nTenim un Govern molt sòlid. Només tenc bones paraules per dir de la relació que hem tengut aquests primers i pocs cent dies de govern. Tenim bona relació personal i política.\nI amb Podem?\nTambé tenim la fulla de ruta molt marcada. És cert que no estan dins el Govern i és diferent. Quan has de prendre decisions a diari jo telefon molt més a en Biel Barceló perquè hem de compartir la decisió del què ha de fer el Govern. Amb Podem i amb n'Alberto Jarabo jo tenc bona relació, ara bé, el fet de no estar en el govern i voler escenificar o fer un control i no haver volgut formar part del govern, tot i fer-lo possible i donar suport a algunes polítiques. Jo amb ells hi tenc un respecte i una lleialtat.\nSospitau que això pot canviar després de les eleccions generals?\n(riu) Esper que no, que vagi a millor, que la confiança vaig a més i que se sentin més corresponsables de l'acció de govern.\nI quina relació teniu amb l'oposició?\nAmb el PI la veritat és que hem tengut una bona relació aquests primers cent dies. De Ciutadans no puc dir el mateix i amb el PP, és una olla en ebullició. Fins que no aclareixin els seus lideratges i la seva línia política és molt difícil. Jo, de totes maneres, m'he reunit amb la portaveu, Marga Prohens, m'he reunit amb el president del PP, el senyor Vidal, he obert les portes del Consolat també a l'oposició, cosa que no passava en l'anterior legislatura.\nVareu obrir també les portes del Consolat al GOB. L'entitat denuncia la necessitat de canviar una sèrie de legislacions que va canviar en l'anterior legislatura i que en certa manera podria afavorir un nou desenvolupisme i més agressions al territori.\nEstam treballant en un decret de mesures urgents, com ja vaig explicar al GOB, de suspensió d'algunes parts de la normativa existents. El què passa que tot això és una feina complexe. És veritat que ens hagués agradat anar més ràpid amb aquest decret, l'estem treballant. Jo els vaig agrair la feina que estan fent i que intentarem accelerar en la mesura de les nostres possibilitats.\nEn educació... Rebreu també l'Assemblea de Docents?\nEl primer que vaig fer al consolat va ser rebre la comunitat educativa, i allà hi havia representants de l'Assemblea de Docents. Varen venir, varen opinar i varen parlar. Evidentment en algunes coses estem d'acord, com amb la resta de la comunitat educativa. Però jo diria que també amb això hi ha hagut un canvi de 180 graus.\nJo tenia la sensació que el conflicte educatiu s'arreglava més ràpid. I era aplicant el programa que demanava el mateix sector...\nQuin programa que demanava el sector educatiu?\nLes propostes de l'Assemblea, dels sindicats... No calia saber-ne gaire.\nJo estic molt contenta perquè tenim un conseller i un equip que en sap molt i que ho han fet molt bé.\nL'única cosa que se'ns proposava i que no hem pogut fer és derogar la LOMCE, perquè no hem pogut. Legalment no podem. Nosaltres hem fet el què hem pogut, que era anar a Madrid, anar al consell sectorial d'educació, demanar la paralització del calendari LOMCE, minimitzar els efectes dels currículums per aquest any i una altra cosa que no ha fet cap altra comunitat, que és la de passar els currículums LOMCE a totes les escoles perquè tothom opini. Tothom ha de ser escoltat.\nA partir d'aquí el què hem fet ha estat posar els recursos necessaris, que han estat molts.\nHem fet un acord amb els sindicats sobre els drets laborals i sobre com podem retornar drets en els docents durant aquesta legislatura. I agraesc molt especialment als sindicats que han volgut signar l'acord. Jo crec que anem en la línia de l'acord i del diàleg. Dels tres convocants de la vaga n'hi va haver dos que varen signar l'acord amb la conselleria d'educació. Per tant jo crec que jo és molt important.\nEsperau que definitivament el conflicte es tanqui i es desconvoqui la vaga?\nClar, queda una situació una mica estranya, un conflicte larvat i vaga només convocada per l'Assemblea de Docents, que jo, sincerament, amb un govern que està assegut a la taula amb tota la comunitat educativa, amb un govern que ha canviat totalment de l'anterior, amb el TIL enterrat, la llei de símbols derogada... Jo em deman quin sentit tenir convocar una vaga contra un govern que està actuant d'aquesta manera? Evidentment tenc un respecte absolut a l'Assemblea de Docents.\nPodem estotjar les camisetes?\nJo crec que si que les poden estotjar. I si fallam les han de tornar a treure, sense cap dubte.\nSanitat... Conformes amb l'acord que s'ha arribat amb el sector?\nJo crec que és un bon acord, tant en sanitat, com en educació. Hem hagut de fer un esforç. Des del principi vaig dir que hi hauria millores econòmiques pel pressupost del 2016, no tot el què desitjaríem que hi fos. És un acord que ens permet un marc de pau social que es fonamental per poder tirar endavant tot un gruix de noves polítiques.\nEn matèria lingüística, tenc la impressió que el govern no dóna prou importància a la recuperació de la llengua catalana.\nJo no tenc aquesta sensació. Si que és cert que aquests primers cent dies hem hagut de prioritzar moltes altres coses, hi havia moltes coses a retornar. Crec que hi ha hagut una sèrie de qüestions que són molt bàsiques; creació de la direcció general de política lingüística. És el primer fet que consolida el Govern, per tant una aposta clara per retornar el català a la normalitat. El plantejament ja d'iniciar la modificació de la Llei de funció pública per retornar el català a l'administració... És un tràmit que ja s'ha fet per part del govern i que estem en aquest moment amb l'elaboració de la pròpia normativa. El consell social de la llengua catalana que torna a reviure, que feia quatre anys que estava mort. I també estam treballant en el retorn dels canals en català. És veritat que hi ha coses que a mi m'agradaria que anessin més ràpid, però la consciència i la feia que està fent a1quest govern crec que és inequívoca.\nHi ha una sèrie de mesures en termes de política lingüística que serien de cost zero i que no sé fins a quin punt estaríeu disposats a aplicar. Per exemple; en els contractes que fan les empreses amb l'administració hi podria haver una clàusula lingüística. O l'actitud exemplar dels càrrec públics... En aquest sentit, fins a quin punt es recuperarà l'esperit de l'anomenat decret 100? Estaríeu d'acord en avançar en aquests aspectes?\nSí, clar que s'ha d'avançar en la normalització. Clar que s'ha d'avançar en que la llengua estigui absolutament normalitzada a tots els espais i clar que els càrrecs públics tenim l'obligació, i jo crec que el gust i el deure, de fer pedagogia en aquest sentit.\nPel què fa a les clàusules... nosaltres en aquest moment estam estudiant les clàusules socials, no podem estudiar les lingüístiques. Això no és d'un dia per l'altre, aquí hi ha una mentalitat a vegades també dels funcionaris. No només del polític. Per tant en aquesta línia podem treballar. Pel què fa als càrrecs públics, si que és cert que hi ha algun càrrec públic que encara no parla en català. Jo esper que acabin la legislatura parlant tots català. L'entenen tots perfectament.\nDeis que la prioritat són les polítiques socials, però la cultura també és molt important...\nLa cultura és molt necessaria i molt important. I és veritat que desgraciadament moltes vegades és tractada com una assignatura 'Maria'. Jo vull que sigui una eina transversal, de tot el govern. Hi ha hagut un gest molt clar; nosaltres hem retornat una conselleria, la de Transparència, Participació i Cultura. Malgrat que moltes competències estan transferides als consells insulars, nosaltres hem volgut fer aquesta aposta clara.\nNecessitam fer inversions. És cert que els pressupostos han estat molt minsos els darrers anys i estam retornant una mica de pressupost el 2016, no tant com m'agradaria.\nIB3, una altra d'aquestes coses que ens pensàvem que aniria més ràpid.\nJo també (riu). Desgraciadament, estam marcats per la llei d'IB3 que fa necessari el suport de dues terceres parts del Parlament per nomenar la direcció. Per tant necessitàvem el suport del PP per tirar endavant el canvi que no vàrem tenir. I encara estam amb un consell de direcció d'IB3 monocolor del Partit Popular. Aquesta és la realitat que a dia d'avui encara tenim, desgraciada, perquè no és plural i perquè no prové d'uns mínims democràtics que serien exigibles en una societat com la nostra. Esper que aquest novembre tenguem la nova llei aprovada i puguem elegir el consell de direcció a principis de desembre i fer el canvi de model que necessita IB3, clar.\nCom pot el Govern augmentar la participació dels ciutadans en les polítiques que fan?\nNosaltres hem apostat molt pels temes de transparència, per poder posar en xarxa tot allò que fa el Govern, perquè la gent pugui veure tot allò que fem. També estam retornant organismes de participació com poden ser el Consell de la Joventut, el Consell econòmic i social... que també eren òrgans de participació ciutadana dins la política. I per anar molt més enllà, estem fent un plantejament de la llei de transparència i bon govern que tindrà una part molt important a l'entorn de participació ciutadana i en com podem organitzar aquesta participació.\nCom afronta el Partit Socialista les eleccions generals amb un cap de cartell que no és la renovació, precisament?\n(riu) Nosaltres les afrontem amb, alegria, il·lusió, ganes i força perquè estem convençuts que dia 20 de desembre hi haurà un president socialista a Espanya i, per tant, el PSOE treballarà intensament per aconseguir-ho.\nLladres de sa nostra Cultura..!!\nSi no vols governar, deixa-ho córrer, fan cua... Però queixar-se és tan ridícul. Ah, i segons per què, sí que hi ha pasta. (no oblideu mai els amiguets... els dits socialistes)\nAixò es una constatació inútil. Per què no se prenen mesures per evitar fer aquestes declaracions?\nAh, i al proper congrés llevau la S i la O, no les mereixeu\nPer Calla i dimiteix, fa mes de 5 anys\nA veure si plorarás tant amb en Sanchez a la MOncloa, espanyolista.\nPer Ni PP, ni PSOE ni C´s, fa mes de 5 anys\nPujau els impostos als ciutadans i en canvi, equiparau el salari dels docents de la concertada als funcionaris, que ens costarà un bon grapat de milers d´euros i ningú els ha avaluat abans de donar-los una plaça de feina pública.\nPer Més se'n mereixen, fa mes de 5 anys\nMés se'n meixen per votar PPSOE.\nMés es mereixen estar-hi per votar espanya.\nSa que se troba desastrosa ets tu que no saps per on n' has de sortir .no veus llum , no sabeu gestionar\nPer República catalana!, fa mes de 5 anys\n"Necessitam fer un pol fort davant l'estat espanyol"\nNecessitam fer UN estat català al més fort possible, això és, en unió amb els compatriotes continentals, i oblidar-nos del malson de l'estat imperialista espanyol.


Al FME Cubo y Calla de Barcelona – Edunomia\nJa feia temps que tenia ganes de veure un d’aquests campionats de Cub de Rubik i derivats. I més, després de l’emissió del program de Què Quim Com al Canal33 La Genialitat del Cub de Rubik (a la carta). Quan vaig veure el concurs homologat per l’associació mundial de Rubik (WCA), FME Cubo y Calla, de seguida vaig pensar que hi havia d’anar. De fet, m’hi vaig apuntar, pensant innocentment que potser hi podria participar… però hi havia una llarga llista d’espera! Sort, perquè la veritat és que estic molt per darrere dels participants.\nAquesta tarda doncs m’he acostant en TAV a Barcelona, a la Facultat de Matemàtiques i Estadística de la UPC, a una relativament solitària i llòbrega aula semisoterrània, sense bar. Però plena de jovent, de nens, i també de grans. I de pares. I de silenci només trencat per la remor dels mecanismes interns dels cubs i altres estris\nTambé hi havia una petita botiga de cubs i trencaclosques relacionats, de totes marques, i sempre, les millors, fets a la Xina. Perquè en aquest camp “Xinès” és sinònim de qualitat, de molta qualitat. Puc assegurar-ho.\nM’ha agradat molt veure el procediment del concurs, veure com es concursava al 4x4x4, al pyraminx (piràmide), veure entrenar tota mena de cubs, assajar l’skewb, etc etc. M’han entrat moltes ganes d’aprendre’n… però també sóc conscient que cal temps, molt de temps, per anar ràpid. Perquè la rapidesa, per exemple per resoldre el 3x3x3, consisteix en:\nSaber detectar ràpidament, de forma visual, la posició relativa de les peces\nSaber molts d’algoritmes per minimitzar les rotacions que portin d’un punt a l’altre en el camí de resolució\nFer anar molt ràpidament els dits, concatenant les rotacions i optimitzant l’ús de cada dit\nHi ha un concurs, però que no demana hablitat manual: el de resoldre el cub amb el mínim d’operacions. Per a això es permet destinar-hi un màxim, d’una hora i qui el resol en menys operacions, en resulta guanyador (el mínim és al voltant de 20).\nHi ha una cosa que no sé exactament: si tots aquests participants han après a resoldre tots sols el Cub de Rubik. Jo vaig fer-ho. Ara es parla de commutadors, d’optimització, … La veritat és que està molt bé. Però el plaer més gran és haver-lo resolt tot sol.. i encara guardar l’original de 1981 !\nHe pogut tornar a parlar amb en Pedro Muñoz (a qui vaig conèixer fa pocs dies a una Fira de Quart), amb l’organitzador David Ruscalleda (estudiant UdG), i he vist en directe l’extraordinària Berta Garcia.\nSeguiré practicant, quan tinguin temps… i seguiré aquest tema. Ja són 35 anys! Cal continuar.\nI seguiré de prop el web Rubik.Cat, del Club de Rubik de Catalunya\nDèries, Matemàgia rubsci permalink


DEL THAMES AL PISUERGA. Continuació d'un dietari londinenc: Expectatives ben magres\nEl govern holandès, presumiblement gent seriosa, comença el curs polític reconeixent la mort de l’estat del benestar. El govern espanyol parlà poc, però el mateix dia traspassa allò que el mateix Rajoy havia reconegut com la darrera línia vermella amb la seva reforma de les pensions. El govern català parla moltíssim però només d’un tema, mentre fa una privatització de la sanitat molt més radical que la de la Comunitat Madrilenya, però pràcticament sense cap resposta popular. Ignasi Guardans, per variar, deia ahir una munt de coses assenyades a l’entrevista que li feia crònica global. Crec que resumia perfectament la situació quan deia que el nostre drama no és que centenar de milers de persones es mobilitzin per la independència, sinó que a hores aquest és l’únic ideal polític, no només a Catalunya sinó a tot l’estat espanyol. Enlloc s’està lluitant per la igualtat social, com a Catalunya s’està lluitant per la independència (i afegiría jo, si històricament en algun lloc de l’estat es podia lluitar és a Catalunya i només per això sembla convenient marejar la perdiu fins a l’infinit).\nXavier Ramírez 18 de setembre de 2013, a les 9:49\nEn referència a la privatització de la sanitat a Catalunya, més que radical la qualificaria de cínica..\nD'una banda, ha anat en els darrers anys creixent la sanitat concertada que, de manera molt breu, podríem dir que barreja finançament públic amb gestió privada, sense sotmetre als gestors a cap tipus de control efectiu, i ha propiciat unes estructures (en gran part lligades al poder municipal, és a dir, la dita sociovergència) absolutament corruptes i mafioses.\nI, d'altra banda, ara, amb l'Hospital Clínic, es vol privatitzar però pitjor que a Madrid. Almenys allà han fet concursos públics i aquí serà de manera opaca i, si hi ha pèrdues, ningú es responsabilitzarà de les mateixes.\nTot molt cínic i aquest sistema, beneït des de 1990 i impulsat quan era conseller Trias, té bona part de culpa dels més de 50.000 milions d'euros que deu la Generalitat.\nI, respecte a la desaparició del'estat del benestar, és un problema europeu però especialment greu a un país com Espanya, amb aquesta classe política extractiva, corrupta fins al moll de l'os, i aquesta organització territorial demencial fruit del que ja podem considerar com un gran fracàs en la història d'Espanya: la Constitució de 1978.


General archivos - Pàgina 201 de 270 - La Nostra Escola Comarcal\nVISITEM ELS AMETLERS!\nEls xiquets i les xiquetes d’infantil hem visitats els ametlers que tenim a prop de l’escola per tal de vore les seues flors perquè no oblideu que pel febrer trau la flor l’ametler!\n1 març, 2010 GeneralBy Clara Jiménez\nJA S’APROPA EL TEATRE!\nA les classes de 5 anys, tots els xiquets i les xiquetes, estan treballant de debò per a preparar el teatre que prompte representaran a l’escola. Aquest any ens sorprendran amb “El llibre de la selva??? transformant-se en elefants, llops, voltors, … ací us deixem unes fotos dels primers assajos al gimnàs, de segur quedarà…\nAssemblea General d’AKOE\nAhir dijous a les 19h Akoeducació presentà els comptes anuals a l’Assemblea General que es celebrà a Florida. AKOE la formem nou cooperatives d’ensenyament i al llarg d’aquestos primers 5 anys hem compartit projectes, formació, experiències, innovació,… a més de lligams de treball i d’amistat. Al llarg de la sessió es va presentar el projecte RGCOOP…\n27 febrer, 2010 GeneralBy Miquel Àngel Campos\nTeatre “qtmeto” per a 1r i 2n ESO\nEl passat dimecres, l’alumnat de 1r i 2n de secundària vam visitar la Casa de Cultura de Picassent per veure l’obra de teatre “qtmeto” amb l’objectiu d’abordar la problemàtica sobre “bullying” als centres escolars.\n26 febrer, 2010 GeneralBy Miquel Àngel Campos\nAssemblea General de la Cooperativa -dimarts, 23 de febrer de 2010-\nEl dimarts passat celebràrem l’Assemblea General de la Cooperativa a l’Escola. El Consell Rector va presentar la memòria d’activitat del curs 2008-2009 i s’aprovaren els comptes i la imputació dels resultats. Informàrem als socis i a les sòcies de les accions previstes de cara a la construcció del nou edifici, la campanya publicitària i l’escola d’estiu. …\nVISITA AL CLOT DE LES TORTUGUES\nL’alumnat de 5é i 6é de Primària commemorant el dia de l’arbre i convidats per l’Ajuntament de Picassent hem anat al paratge Natural de Picassent El Clot de les Tortugues .Hem plantat pins, carasques,etc. i hem baixat al barranc que estava preciós , ja que per les plogudes de l’hivern l’anomenat Clot de les tortugues…\n25 febrer, 2010 GeneralBy Empar Aguado\nELS NOSTRES LLIBRES EN VENDA\n23 febrer, 2010 GeneralBy webmasterlnec\nPareix que va ser l’altre dia, i ja han passat 25 anys de la primera Trobada d’Escoles en Valencià. Any darrere any hem reivindicat als carrers dels pobles i de les ciutats tots plegats i en actes ludics i festius la dignitat del País i de la nostra Llengua. Ahir va ser la gran nit…\nEl dilluns arribaren a l’aeroport de Manises 21 alumnes del centre KGS Kirchweyhe de Bremen per passar una setmana d’intercanvi amb l’alumnat de 4t. de Secundària del nostre centre. El berenar de benvinguda amb xocolata i bunyols a l’escola, encetava una setmana plena d’activitats programades: visita a la ciutat de València, l’Albufera, la platja, la…\n17 febrer, 2010 GeneralBy webmasterlnec\nCARNESTOLTES EN L’ETAPA PRIMÀRIA\nQuin dia tan divertit …Ací en teniu una mostra\nCarnestoltes moltes voltes…Fins l’any que ve!\n17 febrer, 2010 GeneralBy Empar Aguado


Associats i sindicats arranquen compromisos insuficients al Rectorat | Assemblea de professorat associat UV\n← El rector convoca a una altra reunió amb els representants dels associats el proper dilluns\nTancament en la plaça d’infermeria-rectorat →\nAssociats i sindicats arranquen compromisos insuficients al Rectorat\nCrònica de la reunió dels sindicats amb el rectorat:\n1.- Ha començat la reunió de la CASUSE com a previa a la CRUE. La vicerectora indica que probablement demanaran l’ajornament del decret.\n2.- Afirma que, de les tres tipologies d’associats, afecta fonamentalment a la referida als associats per incidència, uns 700 del total. Nombre d’hores d’augment de la capacitat docent via decret: 42.000 hrs, ergo 4.200 crèdits ECTS. A falta de descomptar hores de càrrecs, substitucions i altres, això implica aproximadament un 50% menys de professorat associat per incidència.\n3.- Per això el Rectorat vol que “transmetem tranquil·litat” al col·lectiu.\n4.- El presupost previst en la memòria econòmica per l’aplicació del RD és de 8,8 MM, però en el càlculs del gerent, l’estalvi real de l’aplicació a la Universitat de València és aprox de 4,4 MM d’€. No queda clar d’on eixiran els altres 4,4 estimats.\n5.- Els representants sindicals, entre altres coses, demanen, des de la “no aplicació efectiva del decret”, com s’ha fet en altres ocasions, a la insubmissió.\nOfereix augmentar el nombre de crèdits disponibles per a associats. De la següent forma:\na) Increment de la reducció dels crèdits per dedicació acadèmica.\nb) Computar flexiblement els sexenis per tal que més professors baixen a 16 hores\nc) Fomentar la generalització dels contractes 3+3 per als associats\nDiem que és inasumible\nd) Reduir un 5% la dedicació del professorat titular.\nUna resposta a Associats i sindicats arranquen compromisos insuficients al Rectorat\nDecret Wert sols per alumnes ha dit:\nMai 19, 2012 a les 12:45 am\nAquí hay algo que no entiendo: El rector dice que el Decreto Wert no se aplicará a los profesores titulares como la cosa más normal del mundo: “Computar flexiblement els sexenis per tal que més professors baixen a 16 hores”\nPero no tiene problemas en aplicarlo a los alumnos: Por qué no “computa flexiblement les tasas acadèmiques per tal que sols augmenten un 5%”.


Aparell respiratori i aparell digestiu by quartdelesvalls - issuu\nMATERIAL ELABORAT PER L'ALUMNAT\nAparell Digestiu Que es l'aparell digestiu? La digestió es el procès de transformació dels aliments en nutrients. De la digestio s'encarrega l' aparell digestiu.\nI ESTE ES EL NOSTRE APARELL DIGESTIU PER DINS!! FASES DE LA DIGESTIÓ: 1.- MASTICACIÓ: Les dents trenquen l 'aliment i la saliva ajuda a desfer-lo formant-se EL BOLO ALIMENTARI. 2.-DEGLUCIÓ: El bolo alimentari passa a l 'ESOFAG. 3.-L' estomac rep el bolo alimentari i el mescla amb els ACIDS GASTRICS mitjançant uns moviments. Així es forma una masa anomenada QUIM. 4.- L'intestí prim rep la bilis del fetge i el suc pancreàtic del pàncrees. Aquestes secrecions i uns moviments del primer tram del infesti (duodè) converteixen el QUIM en QUIL, en l'ultim tram (ILEUS i JEJUNUM) comença l 'absorció de nutrients que passen a la sang. Aquestos nutrients (proteïnes, sucres, greixos,vitamines i sals minerals)son necessaris per a viure i per a que el cos funcione bé.\nConeixement del medi 5.- Als primers trams del intestí gros (CEC i COLON) es completa la digestió, gràcies a la FLORA INTESTINAL BACTERIANA. Aci continua la absorcio de nutrients.\nQue pasa durant la Digestio? La digestió dels aliments es du a terme en diverses fases: Al llarg d'aquestes fases els aliments es converteixen en nutrients que passen a la nostra sang. Aliment\nEl proces digestiu Amb la digestió, els aliments es descomponen en trossos mes menuts perque el nostre cos puga aprofitar els nutrients i l' energia que contenen.\nCURIOSITATS 1. MASTICACIÓ Al menjar pots tragar aire que arriba a l'estomac i ix de colp per la boca, és un eructe. Eixe aire pot baixar l'intestí i eixir per l'anus és un pet. 2.DEGLUCIÓ Cada dia el nostre cos produeix un litre de saliva (podríem omplir un bric de llet) 3.L' ESTOMAC Durant la digestió es gasta molta energia per això després de menjar ens entra son o fred. 4. L'INFESTI PRIM els àcids de l'estomac son tan forts que poden desfer fins l'acer (la fulla d'un ganivet) 5. EL FETGE es l'òrgan mes gran del cos amb 2 kg de pes i 26 cm de llarg. 6. DEFECASIO L'intestí gros es uns 7cm de ample o gros l'intestí prim es uns 6 metres de llarg (el mateix que una girafa). 7. Una gran fartada pot durar 2 dies en fer la digestió.\n8. La caca encara que pareix solida esta formada quasi tota per aigua.\nQuins òrgans formen l'aparell respiratori? A l'aparell respiratori s'hi distingeixen aquestes parts: fosses nasals, boca, tràquea, pulmó dret, pulmó esquerre, bronqui esquerre, bronqui dret, laringe i faringe.\nEl sistema respiratori És el conjunt d'òrgans que s'encarreguen del procés respiratori.\nEls pulmons Els pulmons son dos òrgans d'aspecte esponjós, formats per milions de saquets, anomenats alviols.\nLa inspiració La inspiració consisteix a fer que l'aire entre per els pulmons. Per extraure el oxigen O2\nLa expiració La espiració consisteix a expulsar l'aire carregat de dioxid de carboni CO2 dels pulmons. Pàgina 5\nEl diafragma És un múscul de forma de arc. Quan respirem, es contrau i els pulmons s'eixamplen\nLes vies respiratòries Podem prendre l'aire per la boca. Les fosses nasals estan preparades per a calfar l'aire i filtrar les partícules de pols que puga haver en l'ambient.\nCom respirem El múscul que ens permet respirar es diu (inhalar) es diu diafragma que se estén a traves de la part inferior del pit.\nCom arriba el aire als pulmons Els músculs respiratoris fan funcionar la caixa toràcica i el diafragma per a que l'aire puga penetrar en els pulmons.\nEls moviments respiratoris:el diafragma El diafragma es el responsable dels moviments respiratoris: inspiració i expiració. Quan baixa i augmenta la grandària de la cavitat toràcica, els pulmons s'omplin d'aire i inspirem.\nLa respiració i l'aparell respiratori Les nostres cèl·lules consumeixen contínuament oxigen, per a obtindre energia dels aliments, i produïxen diòxid de carboni, que a de ser expulsat a l'exterior.\nLes fosses nasals Les fosses nasals son unes cavitats que hi ha a l'interior del nas. Se'n carreguen de calfar i humitejar l'aire.\nLa faringe La faringe també forma part de l'aparell digestiu. Es un tub on es regula el pas del menjar cap a l'esòfag o de l'aire cap a la laringe.\nLa laringe Es el principi de la tràquea. Es on es trobem les cordes bocals\nLa tràquea Es un tub rigid d'uns 10 centímetres de llarg que es divideix en dos parts: bronqui dret i bronqui esquerre.\nLes funcions del aparell L'aparell respiratori serveix per a que l'aire entre al nostre organisme (pulmons) i es puga absorbir l'oxigen i expulsar el diòxid de carboni. Quan agafem oxigen, en els pulmons es passa a la sang en els alvèols pulmonars que al mateix temps agafen de la sang el diòxid de carboni per expulsar-lo a l'exterior.\nEls perills del tabac Un cigarret conte milers de substancies que, en cremar-se produeixen efectes perjudicials per a l'esser humà.\nAparell respiratori i aparell digestiu\nQuadernet elaborat pels alumnes per treballar l'aparell digestiu i el respiratori


Exposicions - ‘Ramon Casas, mestre de la modernitat’ - Agenda.ad\n‘Ramon Casas, mestre de la modernitat’ és una mostra retrospectiva de l’obra de l’artista que reuneix per primer cop a Andorra una cinquantena de peces provinents de museus, col•leccions particulars i fundacions, i on veurem representades totes les vessants de la seva obra. Casas va ser un artista burgés de fama universal i un dels referents del Modernisme a Catalunya.\nTot i ser geogràficament proper, molt conegut i valorat pel públic andorrà, Casas no havia estat objecte d’una exposició individual mai a Andorra fins al dia d’avui i això era un fet estrany si tenim en compte la rellevància i la importància del personatge. Amb aquesta exposició hem volgut resoldre aquesta mancança.\nL’exposició es divideix en el àmbits següents:\nAutoretrats. Casas es va pintar més de quaranta vegades al llarg de la seva vida.\nSportsman. Era un apassionat del ciclisme i, sobretot, de l’automobilisme. La primera vegada que se’l va veure al volant d’un automòbil, un De Dietrich, va ser l’any 1899. Fins a la Primera Guerra Mundial va comprar els vehicles a França. Almenys en va posseir tretze.\n“Chulas” i “Manolas”. Aquests retrats de dones corresponen al període en què les obres de temàtica i folklore espanyols es van posar de moda a tot Europa, especialment a França i a Anglaterra. Representen fidelment dos dels estrats de la societat espanyola de finals del segle XIX. Per una banda, aquelles dones de classe popular anomenades “Chulas”, de caràcter desinhibit i apassionat i, per l’altre, les dones conegudes com a “Manolas”, de classe social elevada i que es distingien per la seva manera de vestir.\nParís. Ciutat determinant en la seva formació i obra posterior. Va ser a París on va conèixer la modernitat i també on va descobrir les estampes japoneses que tanta influència van tenir en els artistes de l’època. Va exposar-hi regularment i va ser membre de la Societé des Artistes Français.\nJúlia Peraire. La jove venedora de loteria, de família humil, a qui va conèixer el 1905, va ser musa i model, per esdevenir finalment la seva esposa; la va pintar fins que es va morir, l’any 1932.\nRetrats. Els retrats són un reflex de la societat que envoltava l’artista, i Casas n’esdevé el cronista. Hi apareixen familiars, amics, polítics, intel•lectuals i artistes d’aquell moment.\nIl•lustrador i cartellista. En aquest apartat veurem, entre d’altres, dos dels cartells que va dissenyar per a Anís del Mono. La seva vessant com a cartellista de la marca (en va crear més de cinquanta) va ser el que li van portar la fama.\nHoraris de l’Artalroc:\nInauguració de l'exposició: dimarts 30 d'abril, a les 19 h\n'La clau'. Apunts d’art · 5a edició\nDivendres 18 d'octubre del 2019 - Dijous 24 d'octubre del 2019\nExposició d'escultura. Laura Maresc\nDilluns 14 d'octubre del 2019 - Dijous 31 d'octubre del 2019\nDilluns 21 d'octubre del 2019 - Dijous 31 d'octubre del 2019


Fajipizzes del Centre\nLes textures de tomàquet de les Jornades del tomàquet de Caldes…13€\nEmbotits.- Botifarra d’ou amb trompetes de la mort, pernil Duroc de Ca l’Abel i xistorra curada.\nRació – un embotit a escollir amb pa de coca amb tomàquet – 6.20€(gluten i ou)\nTaula d’embotits – 70 gr de cada embotit, amb pa de coca amb tomàquet.- 12,20(gluten i ou)\nRació – un formatge a escollir amb pa de coca amb tomàquet – 10€(gluten i làctics)\nTaula de formatges – 60g de cada formatge amb pa de coca amb tomàquet – 18€(gluten i làctics)\nDe carbassa, porro, xampinyons i formatge de cabra (ou, gluten, làctics) / De Llagostins i ceps (ou, sulfits, lactic, gluten, crustaci i mol·lusc) / De rostit de botifarra (ou, gluten, Fruits secs, làctics)\nLa nova Coca de verdures de temporada Eco de La Kosturica amb foccacia de l’espiga d’or, ou Eco en dues coccions, formatge gruyère i pesto de tomàquets secs i olives negres. (gluten, làctic, fruits secs, ou, sulfits) – 9,00€\nDe llenties i alberginia escalivada, tahin i un toc de menta (Làctics i sulfits)\nFalafel de verdures amb Cigró menut de cal parellada, porro, col i bolets saltejats, curri, all, coriandre i orenga acompanyat de la nostra salsa de iogurt i romesco de farigola (6U). (gluten, fruits secs, làctics, mostassa, sulfits) – 5,50 €\nMusclos a la marinera a l’estil de l’Arnau. (gluten, fruits secs, moluscs, ou, sulfits) – 8,00 €\nGambes a l’allet amb brandy. (Crustaci, moluscs i sulfits) – 6,50\nLa Oui Oui – 12,00 €\nCarpaccio de xampinyons, tàrtar de gambot, tomàquet cassé, avellanes trencades, cremós d’alvocat i olivada de farigola\n(crustaci, fruits secs, moluscs, sulfits)\nAmanida César a l’estil de la Xef Cris . – 10,00 €\nPollastre amb dues coccions, crostonets de pa, espàrrecs verds, pastanaga i ceba tendra marinats, parmesà cruixent, bolets confitats, tomàquet xerri i salsa Cèsar.\n(gluten, peix, làctics, ou)\nMalea 2 (gluten, làctics, fruits secs, sulfits) – 7,50 €\nPa de nous, amb formatge novell del Montbrú, pebrot escalivat, cremos d’alvocat, xiitakes saltejats i tomaquet a rodanxes.\nLlom de dos colors a l’estil de la Tere – 5,00 €\nBotifarra de Ca L’Abel – 5,50 €\nTruita – 4,00 €\nA escollir: Xistorra curada, botifarra d’ou amb trompetes de la mort o pernil Duroc de Ca l’Abel.\nFormatge – 5,00 €\nbrie, cheddar, cadí- 1,00 €\nDurum de Xai (gluten, mostassa, làctics, sulfits) – 9,00 €\nCuixa de xai marinada de Cal Riu, en dues coccions, espinacs frescos, ceba tendra, pebrot verd fregit, tomaquet a rodanxes, la nostra salsa de iogurt i reducció del suc de la cocció.\nDurum de porc (gluten, làctics, ou, soja) – 7,00 €\nCostella de porc Duroc de ca l’Abel marinada, en dues coccions, espinacs frescos, ceba tendra, xampinyons a l’allet, pebrot vermell escalivat, reducció del seu suc i allioli d’anet i mel.\nBase de fajita XXL, tomàquet mariner, ceba tendra, espàrrec verd, carbassó ,mozzarela, llagostins i pop a l’allet i allioli de pebre vermell.\nFajiPizza 3 Formatges (gluten, làctics, sulfits, fruits secs) – 9,00 €\nBase de fajita XXL, tomàquet, saltejat de xampinyons i espinacs, mozzarela, salsa de formatges del Montbrú i pesto de tomàquets secs i olives negres.\n(Làctics i mostassa)\nTxuletón de vaca reposada, de 1kg amb patates cruixents i pebrot verd fregit – 36,00 €\nMar i Muntanya de pop i cansalada – 18,00 €\n(Crustacis, molusc, api, ou, fruits secs)\nTerrina de galta de porc Duroc de Ca l’Abel, farcida d’espàrrecs verds i ceps amb reducció del seu suc i cremós de patata. – 15,00 €\n(Api, làctic, sulfits i fruits secs)\nLlom de bacalla cuit a baixa temperatura, amb fons de sofregit mariner, muselina d’all, anet i mel i mini cistella de verdures – 12,00 €\n(Peix, crustacis, moluscs, fruits secs, ou, mostassa, sulfits)\nCaneló de carbassó tebi farcit de wok de verdures, emmental fos, llàgrima d’almogrote i vinagreta d’espinacs- 9,00 €\n(Làctics, sulfits i Mostassa)\nMel i mató – 3,00 €\nPastís de formatge i xocolata amb reducció de ratafia i crumble de cacao – 4,85 €\n(Làctics, ou, gluten i sulfits)\nSopa freda de crema catalana amb gelat de caramel i galeta i cristalls de taronja – 5,25 €\n(Làctics, ou, gluten i fruits secs)\nCoulant amb crema de vainilla i pols de festuc – 4,60 €\n(Làctics, ou, gluten, fruits secs i sulfits)\nPannacota de coco i pinya amb melmelada de mango i llima – 4,75 €\n(apte per vegans, sense al·lergens de declaració obligatòria)\nPastís d’straciatella amb crumble de xocolata – 4,80 €\n(Ou,làctics i gluten)\nRollet de xocolata cruixent amb praliné i semifred de vainilla – 4,75 €\n(Làctics, fruits secs, gluten i ou)\nSorbet de lichi amb fruites impregnades i coulis de fruits vermells – 4,75 €\nIkigall, Gallina de piel vins D.O Pededès – 3,00€\nJoan Sardà D.O cava – 2,50€\nCapitol negre D.O tarragona – 2,50€\nLes gallinetes D.O Conca de barberà – 3.00€\nJoan Sardà D.O Cava- 12,60€\nL’Olivera Reserva D.O Costers del Segre – 15,50€\nBrut Nature, Reserva, Macabeu i Parellada\nBertha Reserva brut nature D.O Cava – 15,50€\nJosep foraster Rosat D.O Cava – 15,90€\nBrut , Reserva , Trepat\nNaveran Odissea D.O Cava – 16,90€\nBrut nature, Reserva especial, Chardonnay i Parellada\nBlanc de blancs, Raventós i Blanc 2018, Conca del riu Anoia – 17,50€\nNadal salvatge 2015, Corpinnat – 22,50€\nBlanca Cusiné D.O Cava – 21,90€\nBrut Nature Gran Reserva, Chardonnay i Pinot Noir\nMarrec, Masia Oliveda D.O. Empordà – 10,70€\nUmami de Bertha D.O. Penedès – 14,50€\nCora D.O. penedès – 14,50€\nManuela, Naveran D.O Penedès – 15,50€\nVi amb criança, Chardonnay\nIkigall, Gallina de piel vins D.O Pededès – 15,50€\nBrisat del Coster, Josep Foraster D.O Conca de Barberà – 18,50€\nVi Brisat, Macabeu 100%\nMurmuri, Mas Doix D.O Priorat – 25,30€\nVi blanc amb lleugera criança amb mares, Garnatxa blanca.\nLlàgrimes de tardor Rosat, Sant Josep vins D.O Terra Alta – 14,50€\nVi Jove, Garnatxa Negra, Garnatxa peluda i garnatxa blanca.\nLes Gallinetes, Josep Foraster D.O Conca de barberà – 15,00€\nVi jove, Trepat,Garnatxa, Sirah\nEl Sender, La Fou D.O Terra Alta – 15,50€\nXavi, Celler Sant Rafael D.O Montsant – 15,50€\nJosep Foraster, Trepat D.O Conca de Barberà – 17,60€\nCarles Andreu, Trepat D.O Conca de Barberà – 18,00€\nVi amb criança, Trepat 100%\nPas Curtei, Alemany i Corrió D.O Penedès – 19,50€\nDestí, Merum Priorati D.O Priorat – 26,50€\nNegre criança, Garnatxa, Carinyena, Sirà i Cabernet Sauvignon\nBella Ciao de L’Anjub – 3,10€\nPale Lager 4,7%\n4 Maltes de La Clandestina – 4,10€\nPale Ale 4,5% 22 IBU\nPale Ale tradicional amb aromes i gust de cereals maltejats amb una amargor equilibrada.\nSURIA DE La Pirata S/Gluten (APA) – 3,60€\nESGARRAPATS de Guineu (AIPA) – 4,65€\n7,5% 150 IBU\nAroma resinós i sabor afruitat, amb una amargor llarga i integrada\nIPA Amarillo de La Guineu – 4,35€\n6,5% 100 IBU\nD’amargor llarg i sec. Potent però equilibrada\nESCAPE d’As cervesers (Doble IPA) – 4,65€\n8% 130 IBU\nResinosa amb notes afruitades i dolces de cos mig i final amarg\nApol·lo de Segarreta (Amber Ale) – 4,50€\n7% 30 IBU\nTorrada amb un punt dolç, compensat amb l’amargor dels llúpols continentals\nMontserrat de La Guineu (Stout) – 4,10€\n6,5% 55 IBU\nCervesa negra amb un primer tast dolç seguit de certa frescor combinada amb sabors de toffee, cacau amarg i notes de fruita\nTISANES – 1,70€\nROOIBOS – 1,70€\nINFUSIONS – 1,70€\nTE BLANC – 1,70€\nTE NEGRE – 1,70€\nTE VERMELL – 1,70€\nTE VERD – 1,70€\nFRAPPÉ – 1,90€\nDimarts de 10:00h a 20:00h\nDimecres i dijous de 10:00 h a 23:00h\nDivendres i dissabte de 10:00 h a 1:00h\nDiumenge de les 10:00h a les 17:00h


Qui som? - Montepio\nL’Associació Sant Cristòfol Manresa-Berga, antic Montepio, és una entitat sense ànim de lucre fundada el 14 de març de 1930, com a associació dedicada a prestar la defensa jurídica dels conductors.\nActualment el montepio ofereix tot un conjunt de serveis per a les persones associades, que inclouen principalment la defensa jurídica, la gestió de sancions de trànsit, l’assessorament legal i la realització de múltiples tràmits i gestions.\nEl marc territorial de montepio abasta bàsicament les comarques del Bages, Berguedà, Solsonès i Moianès, i té la seva seu central a Manresa amb una segona oficina a Berga.\nEl montepio vol ser una entitat de serveis a les persones que doni respostes a les seves necessitats durant tot el cicle vital. Som una organització compromesa i ens impliquem en la dinamització i els projectes del nostre territori.\nEn els nostres més de 90 anys d’existència, montepio s’ha convertit en una associació de referència al nostre territori. Tant en els seus inicis com a l’actualitat, comptem amb la confiança de les nostres persones associades, el personal i auxiliars que col·laboren. En el model de negoci de montepio es reflecteix la nostra missió i els nostres valors ( “confiança”, “dinamisme” i “entusiasme”). Aquests valors també es troben en el nostre compromís amb la responsabilitat social empresarial.\nCompromesos amb la nostra tradició empresarial, actuem de forma honesta i responsable. Considerem la relació amb les persones associades, personal i auxiliars que col·laboren, com una associació duradora, equitativa i equilibrada.\nPensem com una organització moderna i avançada. En el diàleg amb els nostres grups d’interès configurem noves vies i solucions intel·ligents. Som eficients, metòdics i previsors.\nAssumim una postura oberta, interessada i compromesa, compartint les preocupacions de les persones associades i col·laboradores.\nLourdes Donaire Pérez\nResponsable de gestoria i processos legals\nÀngels Santolaria Morros\nGestora Montepio Família\nElisabet Cruz Racero\nIsmael Diaz Pasadas\nUn equip de professionals dedicats al servei i benestar de les persones


Les herbes de la ratafia del Montseny\nPàgina d'inici\tAgenda\tLes herbes de la ratafia del Montseny\n15 de juny de 2014 - Arbúcies (Selva)\nTaller d'identificació de les diferents espècies que s'han usat per fer ratafia\nLa ratafia és una beguda que des de l'antic s'ha fabricat a partir de plantes comestibles. Amb aquest curs aprendrem a identificar quines són aquestes espècies, aprendrem a diferenciar-les de les que són tòxiques i aprendrem a conservar-les, s'escau. La jornada està dividida en el següent programa:\n9.30 h. Trobada i presentació del curs.\n9.45 -13.45 h. Sortida de camp: reconeixement i ús de les principals espècies usades com a comestibles.\nRecol·lecció de les plantes comestibles que degustarem i inclourem als diferents plats del menú, així com per fer la ratafia.\n13.45 h. Dinar a la Masia rural El Buxaus.\n15.45- 17.45 h. Fem ratafia. La Noemí ens ensenyarà com s’elabora la tradicional ratafia del Montseny que ha conegut a través dels pares i avis.\nSeleccionarem les plantes, prepararem la ratafia del Buxaus 2014 i la posarem en ampolles. L’Evarist ens resoldrà els dubtes sobre la identificació de cada planta i els seus usos i aprendrem a cercar-les en guies especialitzades.\nCadascun dels participants rebrà una mostra de la ratafia que haurem fet.\n18 h. Conclusió i tancament del curs.\nNo cal que els participants tinguin cap coneixement previ sobre el tema. Seran benvingudes persones dedicades a l'àmbit de la cuina i les begudes, la salut, la natura i la cultura popular.\nE-mail Natural Walks\nWeb Masia rural El Buxaus\nCarretera d'Arbúcies a Viladrau, km 2,2\n972 17 86 63 / 620 11 11 47


Collins no és Gabriel però és Genesis\nSempre ho dit que entre el meus cinc concerts preferits es troba el de Genesis a Badalona l’any 1975 en la gira de The Lamb Lies Down on Broadway. Quan Peter Gabriel va marxar, Genesis per a mi es va...\nI els danys de l’operació Toga?\nPocs dies abans de l’inici del judici a l’1-O, ara fa 13 mesos, els CDR abocaven brossa davant diversos jutjats del país com a protesta. En un exagerat excés de zel, el TSJC hi responia amb l’Operació...


El resum del mandat de Bush - Eduard Batlle Blog\nEl resum del mandat de Bush\nEduard Batlle Rispau 15 desembre 2008\nAquest incident inusual just abans de començar la roda de premsa de Bush a l’Iraq serveix per resumir la seva política internacional durant els dos mandats a la Casa Blanca. Bush va invadir l’Iraq amb el pretext de les armes de destrucció massiva, però després de quatre anys la sensació és que la lluita contra Al-Qaida anava més enllà de, fins i tot, la mort de Saddam Hussein. Els interessos comercials amb els països aliats en aquest estil de governar el món han acabat per tensionar les relacions amb la majoria d’estats de l’Orient Mitjà i ara el gran repte recau en Barack Obama. Bush li ha deixat un mal relleu, tant internament com globalment, i les sabates llançades ahir per un periodista iraquià suposen el punt i final a un mandat en el qual Bush s’ha escoltat més a bel·licistes com Rumsfeld i els neocons que la pròpia responsabilitat de governar com a potència mundial. I ara comença el repte de la retirada de les tropes, enmig d’una espiral de violència que no serà fàcil resoldre en els propers anys vista.\nMúsica / Time The Conqueror # Jackson Browne


Casa Maria Sibiu Romania - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nStr Livezii, Turnisor, Sibiu, Romania, 550042 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Sibiu, no busqui més enllà de Casa Maria. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Sibiu. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Casa Maria és una selecció idònia per a la vostra estada a Sibiu.\nTots els tipus de viatgers (13) Parelles (2) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (4) Famílies amb infants grans (4) Grups (2)


Dimaskh Khwadja - Uniopèdia, el mapa conceptual\nDimaskh Khwadja fou el tercer fill de l'amir Coban, principal figura dels cobànides.\n20 les relacions: Abu Said Bahadur Khan, Amir Coban, Azerbaidjan, Cobànides, Delsad Khatun, Dinastia jalayírida, Encyclopædia Iranica, Gran Khorasan, Il-khanat, Iraq, Iraq ajamita, Khanat de Txagatai, Sultaniyya, 1319, 1320, 1325, 1326, 1327, 1333, 24 d'agost.\nAbu-Saïd Bahadur-Khan (Ujan, 2 de juny de 1305-Karabagh, 30 de novembre de 1335), fou el novè Il-khan de Pèrsia, fill i successor d'Oljeitu, i la seva mare era Hajji Khatun.\nNou!!: Dimaskh Khwadja і Abu Said Bahadur Khan · Veure més »\nAmir Coban o Čoban (امیر چوپان سلدوز) fou un amir o cap militar mongol, que va exercir gran influència al khanat mongol de Pèrsia (Il-khan).\nNou!!: Dimaskh Khwadja і Amir Coban · Veure més »\nNou!!: Dimaskh Khwadja і Azerbaidjan · Veure més »\nNou!!: Dimaskh Khwadja і Cobànides · Veure més »\nDelshad Khatun o Dilshad Khatun —en persa دلشاد خاتون; Delsad vol dir «bon cor»— fou una princesa persa de la família dels cobànides, filla del visir cobànida Dimaskh Khwadja i néta d'Amir Coban.\nNou!!: Dimaskh Khwadja і Delsad Khatun · Veure més »\nNou!!: Dimaskh Khwadja і Dinastia jalayírida · Veure més »\nNou!!: Dimaskh Khwadja і Encyclopædia Iranica · Veure més »\nNou!!: Dimaskh Khwadja і Gran Khorasan · Veure més »\nNou!!: Dimaskh Khwadja і Il-khanat · Veure més »\nNou!!: Dimaskh Khwadja і Iraq · Veure més »\nNou!!: Dimaskh Khwadja і Iraq ajamita · Veure més »\nNou!!: Dimaskh Khwadja і Khanat de Txagatai · Veure més »\nNou!!: Dimaskh Khwadja і Sultaniyya · Veure més »\nNou!!: Dimaskh Khwadja і 1319 · Veure més »\nNou!!: Dimaskh Khwadja і 1320 · Veure més »\nNou!!: Dimaskh Khwadja і 1325 · Veure més »\nNou!!: Dimaskh Khwadja і 1326 · Veure més »\nNou!!: Dimaskh Khwadja і 1327 · Veure més »\nNou!!: Dimaskh Khwadja і 1333 · Veure més »\nNou!!: Dimaskh Khwadja і 24 d'agost · Veure més »


Com convertir-se en dissenyador gràfic sense anar a la universitat: una llista definitiva de tutories i consells - Tècnica | Juliol 2022\nEl disseny gràfic és un dels millors competències laborals podríeu aprendre. Segons algunes estimacions, la paga mitjana anual d’un dissenyador gràfic comença des de 45.000 USD. La necessitat de disseny intel·ligent, disseny web mínim, disseny de logotip i altres avançats i gràfics de programari de programari augmenta ràpidament. Milers de persones volen convertir-se en dissenyador gràfic. La gent ens pregunta com fer de dissenyador gràfic o com convertir-se en dissenyador de logotip? Aquest post il·lustra com convertir-se en dissenyador gràfic des de casa sense cap títol. Tot el que necessites és l’esforç, la tenacitat, el compromís i l’enfocament continu.\nConvertiu-vos en dissenyador de gràfics i logotipos mitjançant aquests recursos\nSense píndola màgica\nPrimer, heu d’entendre que no hi ha una sola píndola màgica que us converteixi en una màquina de disseny que guanyi milions de dòlars. Cal esforçar-se molt i treballar.\nSí! Haureu de començar pels llibres. Comença a aclimatar-se amb termes bàsics de disseny i fons. No podeu moure ni una polzada si no coneixeu el paradigma, l'historial i els termes del disseny gràfic.\nPensar amb Type\nPensar amb Type és un dels millors llibres per començar a aprendre disseny gràfic, tipus de lletra i tipografia. Totes les coses bàsiques són aquí i hauríeu de comprendre-ho abans de continuar.\nTipure Primer de John Kane\nAquest llibre de John Kane és un gran recurs per aprendre l’ABC de la informació bàsica sobre tipografia i disseny. És molt famós a les escoles de disseny i està inclòs en el programa dels cursos de disseny.\nDisseny gràfic: una història\nLa història del disseny gràfic de Richard Hollis és un llibre de text sorprenent per als principiants. La idea no és convertir-vos en una història antiga, sinó donar-vos la perspectiva adequada en un principi. No és tota la història. Té centenars d’imatges, tipus de dissenys, explicacions, pràctiques necessàries i idees més recents en el camp del disseny.\nAra hauríeu de tenir totes les eines i programari necessaris al vostre ordinador. Adobe Photoshop, Adobe Illustrator són els necessaris. Però abans d’aquestes eines avançades, hauríeu d’instal·lar l’eina anomenada GIMP. És millor per a principiants. És una eina gratuïta.\nPrincipis de disseny del MIT\nEls Principis de Disseny del MIT són un curs impressionant per oferir-vos tot el coneixement teòric i pràctic de la pràctica de disseny. El disseny gràfic no és una habilitat casual. És un art amb principis i marcs marcats. Podeu desbloquejar la creativitat i les noves visions en conèixer-los primer.\nEl disseny de les coses quotidianes de Udacity\nAquest és un dels millors cursos per aprendre disseny gràfic. El curs de Udacity és impartit per l'exvicepresident d'Apple, Don Norman. Hi ha un llibre de text, una sèrie de vídeos, conferències, presentacions i molt més. El millor és que aquest curs és gratuït. Els primers capítols donen una introducció bàsica als marcs de disseny i el curs s’avança nivell per nivell.\nCurs basat en tipografia\nEl curs de Fonaments de Tipografia de Lynda us ofereix vídeos i presentacions per aprendre els detalls i les particularitats de fer una tipografia atractiva. Coneix els fonaments bàsics del text i la tipografia visual. Per descomptat, desbloquegeu nivells de rendiment i de proves.\nTutories de disseny de quadrícules\nEl disseny basat en quadrícules és el disseny principal del disseny i les aplicacions web modernes. Hi ha diversos tipus de disseny basat en quadrícules. Si voleu aprendre'ls, feu un cop d'ull Revista SmashingTutorial de disseny de quadrícules. Això és un altre gran tutorial web per incloure detalls bàsics de columnes i reixes. Tingueu en compte que les columnes i les graelles són els fonaments bàsics del disseny de l'objecte.\nCurs de Canva d’Udemy\nLa sèrie de cursos Canva d’Udemy és una mica cara, però és un dels millors cursos que us proporcionarà informació en vídeo avançada, detallada i pràctica sobre com dissenyar i construir coses reals. A la sèrie de caves hi ha diferents nivells. Evidentment, heu de començar des de Canva si sou principiants.\nTutorials de disseny d’UI / UX\nSi voleu aprendre el disseny d’UI i UX de nivell bàsic i avançat, consulta el UX BoothTutorials. Des del disseny de botons fins a la col·locació de la interfície d'usuari i tècniques de color, aquests tutorials són suficients per oferir una visió detallada del disseny de la interfície d'usuari. La revista de Smashing tutorial per al disseny d’UI és també un gran recurs per aprendre els elements vitals del disseny web i gràfics moderns.\nTutors digitals Tutories de vídeo per al disseny gràfic\nEls Tutors Digitals van preparar aquests breus tutorials de vídeo per ensenyar els consells bàsics i els trucs per utilitzar el programari de disseny gràfic. Podeu aprendre el disseny de perspectives, la confecció de línies, l'ombrejat i les sanefes amb aquests tutorials.\nCurs de fundació de Photoshop Photoshop\nPhotoshop és l’eix central del disseny gràfic. Independentment de quin curs facis, a quina universitat vas a aprendre disseny gràfic, hauràs de fer servir Photoshop. Treehouse, la central de tutorials de vídeo i web, ha preparat un gran tutorial detallat per ensenyar les funcions i les funcions detallades de Photoshop necessàries en gràfics i disseny web. Podeu aprendre formes, il·luminació, llesques, concepte de capes, objectes, rajoles, pinzells, web, confecció d'aplicacions i molt més en aquest tutorial.\nTutorial de Photoshop CS6 de Lynda\nEl curs de Photoshop de Lynda és un recurs definitiu per aprendre la tecnologia de Photoshop a un nivell avançat. Hores de vídeos, materials rigorosos, presentacions, proves i treballs de mostra us garanteixen una àmplia competència en disseny gràfic.\nAquestes són algunes de les millors maneres de començar a aprendre gràfics i dissenyar logotips. Recordeu! Això és només un començament. Heu de dedicar hores a les vostres pròpies investigacions per trobar formes de perfeccionar les vostres habilitats. Només mitjançant la construcció i concepte de conceptes pots convertir-te en dissenyador gràfic. No cal anar a la universitat ni a una escola especial per aprendre tot això. Amb els recursos i tutorials adequats, podeu convertir-vos en un dissenyador gràfic expert i començar a guanyar piles de diners.\nComparteixi els teus comentaris en els comentaris i digues-nos com penses convertir en dissenyador expert.\nCom habilitar la línia de temps de Facebook ara mateix (pas a pas)\nCom recuperar el botó Inici de Windows i el menú Inici a Windows 8\nfinestres de soundcloud 10


Visita guiada a l'exposició ‘Modernitat de Gabriel Casas i Galobardes’, a càrrec de Julià Guillamon - Fundació Palau. Centre d'Art. Caldes d'Estrac\n« Els Dijous a la Palau: Cicle sobre cinema\nLa traducció com a complicitat en Josep Palau i Fabre. Cicle Josep Palau i Fabre. Retrat Incabat. A càrrec d’Antoni Clapés »


Sarment: La reforestació de les zones cremades de Balsareny\nM.E.S. 31 de maig de 2012 a les 13:41\nUn article molt interessant. Desconeixi aquest bloc. Bona feina!


L'Avi.-: Anècdota sobre un peatge fotogràfic que vaig patir\nPublicat per L'Avi a dimarts, de juliol 08, 2008\nJo,quan hem donen l'ocasió de veure\nuna cosa com aquesta fujo com una\nesperitat. Els hi haurien de prohibir\nper llei, i no parlem quan t'ensenyen\nl'àlbum de un casament amb l'excusa\nde "que heu quedat molt be". és un torment...insoportable, ara ja ho he\nposat en clar:\n1ª. No hem presto a fer-me fotos.\n2ª. No vaig mai a veure la trampa de\nles fotos després del àpat.\n3ª. Sempre dic no.\ndemano si us plau no haver d'utilitzar mai aquestes tècniques...de moment encara he anat passant sense patir sessions d'aquestes!\nPer si de cas, m'apunto això de l'endoll...tot i que una bona becaineta tampoc està malament!\nun geni sou vós, avi! Molt bona pensada, sinó encara li haguéssiu agafat mania a la mar!\nI després la gent s'estranya que s'acabin les amistats. Una gran solució la seva, me l'apunto per si alguna vegada em trobo en una situació similar, Déu no ho vulgui. Aquest (ex) amic vostre, no tenia massa bon ull amb les persones, oi?\nDéu n'hi do amb les tortures modernes, en les que a sobre de maltractar-te has de posar bona cara.\nAl tanto amb les només pràctiques tortuòries:\n- Fotografies de càmera digital (milers no, milions de fotos)\n- Fotografies amb el mòbil (en una pantalleta de merda intenten mostrar-ho a cinc persones)\n- Mails kilomètrics del paio que marxa a Guatemala i t'escriu fil per randa el que fa cada punyetero dia (dient allò de que la gent allà es pren la vida d'una altra manera, que si ha tastat no se quin potaje, que si els núvols del cel, que si blablabla....)\nI la cosa és que quan ets tu qui les vols ensenyar et fa una il.lusió de ca l'ample...però jo també m'he trobat a l'altra banda, mirant quatre o cinc àlbums dels grossos de fotos d'on sigui...i és un mal tràngol, la veritat...\nEi Avi us feia de vacances encara!!!\n"FOTOS? NO, GRACIAS"\nVols dir que estaven dormint la resta de convidats o s'ho feien els dormits? De totes maneres jo ja no tinc paciencia per aguantar aquests rotllos.\nJajajajaja, tots hem tingut que patir una cosa similar en algun moment o altre Avi....\nAi, aquesta anècdota em fa recordar... oi que encara no t'he ensenyat les 1000 fotos d'Hondures de l'any passat???\nVa, programem un dia de trobada i te les passo!!!! xDDDDDDD\nNo m'agrada gens ensenyar les meves fotos a ningú. Sembla que fent-ho, els altres invadeixin uns llocs on he viscut un temps que només a mi em pertoca.\nNo entenc perquè he de veure fotos d'altra gent.\nVeient les fotos del fons de "ses" illes Formigues t´hi clapes segur. No hi ha res.\nMes amunt, a les Medes, ja es una altre cosa; estan protegides.\nquines tortures noi!!desde fa anys les explicacions de les vacances dels amics les rebo als bars,sino res,com a maxim et treuen un book de fotoprix i aixo si vols tu pelas rapid\nCoi, per agafar mania al submarinisme... quin plasta de tio, no???\nPerò ben pensat...\nJeje, que n'ets de viu, això sí que és una bona pensada...\njaja que bo!!! I es que a vegades la gent no se n'adona que es moooolt pessadaaaaa!!!!!


Vila-real adecenta los solares municipales para evitar posibles incendios por altas temperaturas - Castellonplaza\nVila-real adecenta los solares municipales para evitar posibles incendios por altas temperaturas\nVILA-REAL. La Concejalía de Servicios Públicos de Vila-real (SPV), en colaboración con la Diputación de Castellón, ha iniciado las labores de limpieza y acondicionamiento de solares municipales en suelo urbano para evitar riesgo de incendios o plagas indeseadas con la llegada de la época estival y la subida de las temperaturas.\n“Estamos en plena ola de calor y nos esperan unos meses con temperaturas muy altas, por ello, debemos extremar las precauciones y evitar el riesgo de incendios”, ha remarcado el concejal de Servicios Públicos, Xus Madrigal. Por ello, el Ayuntamiento de Vila-real, a través del acuerdo con la Diputación de Castellón para hacer uso de las brigadas de mitigación de incendios del Consorcio Provincial de Bomberos, ha decidido actuar en diferentes solares municipales.\nLas labores se centran sobre todo en terrenos situados junto al Centro de Día de Alzheimer Molí La Vila y en el entorno del parque de Jaume I, donde se ha acumulado una gran cantidad de vegetación que puede suponer un riesgo de posibles incendios.


Frases sobre Bibliofília 544 | Biblioaprenent\nFrases sobre Bibliofília 544\n4 Setembre, 2018 per biblioaprenent\n“ Il·lustrar un llibre significa adornar-lo amb làmines, gravats, caplletres, vinyetes, orles i altres formes decoratives, que facin al·lusió al text o hi tinguin un llaç d’unió. Aquesta relació entre la lletra i l’ornamentació, em sembla imprescindible per a dir que una obra està veritablement il·lustrada.\nIl·lustrar, en un sentit més ample, és donar llum a l’enteniment, aclarir conceptes, proporcionar cultura… I si no existeix correspondència entre l’escrit i les formes plàstiques que l’acompanyen, encara que sigui per coincidència, queda distorsionada la finalitat de la il·lustració, per molt admirable que sigui en sí mateixa.\nTirant lo Blanc, Joanot Martorell, València, 1490.\nLa il·lustració dels llibres té una llarga tradició a casa nostra. Les miniatures del Pentateuc Ashurnam ( Bíblia de Tours o d’Ashburnham), situat al segle VII pels estudiosos, que també li han donat procedència catalana, en són una mostra esplèndida. Després trobem la miniatura mossaràbiga a les anomenades ‘ bíblies catalanes’ del començament del segle XI. I, sobretot, tenim els llibres miniatures que sortiren dels escriptoris de Pere el Cerimoniós, Joan I i Martí I. Quan entrem a l’època de la impremta, després dels llibres xilogràfics, on figuren il·lustracions, tenim un període d’exclusiva meravella pels tipus mòbils, però aviat és enriquida l’edició. Així recordem el Tirant lo Blanc del 1490, famós per l’orla de primera pàgina, imprès a València per Nicolau Spindeler i Hans Rix, i Lo Càrcer d’Amor, traducció catalana de la novel·la de Diego de San Pedro impresa a Barcelona per Rosembach el 1493 i que Sempere i Miquel va considerar l’edició il·lustrada més antiga de la Península.\nLo Càrcer d’amor\nAls primers treballs de la impremta catalana, les il·lustracions eren copiades d’edicions alemanyes, i després hom passà a un sistema d’utilització dels gravats alemanys mateixos. L’origen dels impressors ho feia natural, encara que a la citada Lo Càrcer d’Amor i a Vida e Trànsit de Sant Jeroni de Pere Miquel (1493) i al Llibre de les dones d’Eiximenis (1495) hi ha gravats originals de gran interès.\nLa il·lustració es feia primitivament per motius que encara ara són plenament vàlids: per destacar els passatges més importants de l’obra i per enriquir-la. En arribar la impremta, les il·lustracions originals dels escriptors foren substituïdes per gravats que, segons com, eren il·luminats a mà. Els primeres eren treballats sobre la fusta, però durant el segle XVI va generalitzar-se el gravat al buit sobre coure. A tot Europa la impremta va experimentar una certa decadència, per diverses causes – entre les quals la censura -, i fins al segle XVIII no arribà la renaixença. Aquí també vam patir el mal general, i en l’aspecte de la decoració dels llibres el període esmentat és més aviat trist.\nL’època romàntica ajudaria a donar una forma artística al contingut dels llibres. Les dificultats de l’edició catalana i el petit camp en què es mou, fan que els nostres il·lustradors treballin per a obres en castellà. En primer lloc cal citar l’il·lustrador Parcerisas, darrera el qual vindrien Tomàs i Ramon Padró, Eusebi Planas, Josep-Lluís Pellicer, Josep Puiggarí, Josep Llobera i d’altres. Les edicions populars catalanes d’Innocent López donarien nom a Manuel Moliné.\nEl desenvolupament editorial i l’aplicació dels avenços tècnics de la impremta fan que, al final del segle passat i als primers anys de l’actual, l’edició catalana de llibres il·lustrats sigui, a més de brillant, molt diversificada. Dibuixants tant complets com Apel·les Mestres obren un camí que serà fressat per Josep Triadó, Alexandre de Riquer i Joan Vila ‘D’Ivori’ en les obres de bibliòfil; Joan G. Junceda, Joan Llaveries, Lola Anglada, Pere Torné Esquius, Xavier Nogués i Josep Obiols en llibres per a Joves i Infants; Gaietà Cornet, Feliu Elias ‘Apa’, Ricard Opisso, Valentí Castanys i d’altres en obres de caire humorístic; Josep Segrelles i Josep Narro en la il·lustració preferenment artística; i molts altres noms, com són ara els de Lluís Bonnín, Josep Cuchy, Josep de Passos, Jaume Pahissa, Modest Urgell, Marià Foix, Carles Becquer. Oleguer Junyent, Emili Grau Sala, Jaume Pla, Josep Granyer, Josep Guinovart i ‘Cesc’, artistes de diverses tendències i activitats, però que no rebutgen la il·lustració…”\nArticle: “Il·lustració – Il·lustradors” de J.M. Cadena a la rvta. Serra d’Or, n. 172, p. 54, de 1974.\nLiliana d’Apel·les Mestres, 1907.\n“ La bibliofilia está íntimamente asociada al poder económico del adquiridor, porque sin maravedís, escudos, libras o euros, el número de ítems de una colección que se precie de serlo se resiente notablemente. No extrañe, entonces, que reyes, cardenales, dignatarios, aristócratas, estadistas y autoridades hayan sentido el coleccionismo impreso, y manuscrito, a los que modernamente habría que añadir empresarios, industriales, magnates y gentes con ( muchos) posibles. Aunque ello no ha sido obstáculo para formar esa “ biblioteca de libros, folletos y papeles humildes” que nos recordaba en su Ensayo…, así titulado, Francisco Giraldos ( Barcelona, Imprenta Badía, 1931) en referencia a su propia colección. ¡Que le quiten el placer a un bibliófilo de completar los modestos 500 volúmenes de la Enciclopedia de las Ediciones G.P. de nuestra posguerra¡.\nArticle: “ Breve historia de la bibliofilia”, de Víctor Infantes a la revista Mercurio, nº 136, de desembre de 2011, pp. 8.\nArxivat a Bibliofília, Bibliologia, bibliophilia, bibliophilie,, Llibreries, Llibres, Oficis del llibre | Etiquetat Bibliofília, bibliologia, Il·lustració |


Carme García creu que el Cas Mercuri passarà factura al PSC - Política - Rubí TV\nveí per la mireia\nper què no contesteu a la pregunta de tu vota, que farà el PSC amb els càrrecs de confiança? els continuarà mantenint i incorporant? responeu si us importa la ciutat i us importa el que pensem els ciutadans de Rubí\nLA CANDIDATA SOCIALISTA PUEDE DECIR A LOS QUE SEGUIMOS RUBITV.CAT QUE VA A HACER RESPECTO A LOS CARGOS DE CONFIANZA Y POLITICOS EN EL SUPUESTO QUE SEA ALCALDESA?\nVA A MANTENER A LOS CARGOS DE CONFIANZA?\nVA A MANTENER LOS SUELDOS ACTUALES DE LOS POLITICOS?\nLes veritats fan mal, i mes encara quan les voleu tapar i amagar, vosaltres amb l'actitud, la prepotència i al voler vendre'ns una història increïble heu fet que ens aixequem, heu d'assumir que sou el mateix PSC que avui ens governa i el mateix que ha deixat Rubí d'aquesta penosa manera.\nHauriau de canviar la forma de presentar la proposta socialista, com a noves idees, amb gent nova i com si no tingueu res a veure amb el que hi ha actualment, d'aquesta manera no! Ja que als plens voteu exactament igual\nLa veritat es que es fa avorrit llegir els comentaris. Sou els mateixos sempre. Res constructiu. A partir d'avui passo.\nAmic Juan: quan dic que l'alcaldessa no té la menor preparació per al càrrec sé bé de què parlo. Tu recordes aquells plens municipals en què, essent-ne la presidenta, ni sabia de què s'estava parlant? Jo sí. Ni els germans Marx hagueren fet un sainet millor,\nElla misma pone en un artículo, si conseguimos revalidar la confianza de los ciudadanos, osea, que es la continuación de lo existente, según sus palabras.\nTU VOTA A QUIEN QUIERAS, PERO VOTAR A ANA MARIA ES VOTAR A CARMEN, ES VOTAR A PSC, ES VOTAR A MARIA MAS, ES VOTAR A BUSTOS, ES VOTAR A BARTUMEU, Y ES VOTAR A LOS 12 PEORES AÑOS DE RUBÍ POLITICAMENTE HABLANDO, YO NO LA VOTARE Y POR LO QUE VEO MUCHOS TAMPOCO, NO SUBESTIMEIS LA INTELIGENCIA DE LA CIUDAD, SE VA A PEGAR UNA DE LAS GRANDES\nPel company que ha dit que l'alcaldesa deixa una ciutat sanejada li vull preguntar a costa de que. Dona't una passejadeta i digue'm si te algún mèrit deixar la ciutat sanejada però totalment abandonada. Clar, si jo no dono de menjar la meva familia el meu compte corrent puja i puja, però la meva família mor de gana. Una bona feina es que pugi el compte corrent sense que la meva família mori de gana, però aquesta alcaldessa tenia massa amics (carrecs de confiança) que donar de menjar i s'ha hagut de compensar abandonant la ciutat. Per cert, la Anna Maria porta molts anys tocant les palmes de l'Alcaldessa, no la podeu vendre com sabia nova, ja la coneixem.\nles urnes ens donaran o treuran raons\nParlarem després del 24 de maig. Les urnes ens donaran o treuran les raons. Jo votoré a qui penso que ho pot fer millor. El meu vot serà a la persona i no al partit. I votaré a l'Ana Maria per suposat.\nara no recordara quina marca de cotxe tenia l'alcaldable socialista? jo no se de que va lo dels cotxes ni l'alta gama, et deus haver confós, el que se es el que promulgueu, i us dic, que ens voleu prendre el pel als rubinencs, gent nova i sense pasat, si us plau que no som burros\nvoleu seguir a la cadira, us heu carregat Rubí amb les guerres internes i ens heu fet l'esquena a les entitats, les mateixes que ara veniu a dir-nos que sou el canvi a Rubí, i sou la mateixa caspa i casta de sempre, PSC serà història a Rubí despres del 24 de maig


El Museu d’Història de Catalunya és un espai obert a l’aprenentatge. Per aquest motiu, ofereix recursos i programes educatius per alumnes de tots els nivells. Les activitats educatives del museu han rebut el Segell de Qualitat Eductiva del Consell de Coordinació Pedagògica de la ciutat de Barcelona. Aquesta distinció és un reconeixement a l’aportació pedagògica que la nostra institució ofereix a l’alumnat de tot el país.


Gomorra i els campions mundials de consum de cocaïna - La trappola\nDel llibre “Gomorra” de “Roberto Saviano“:\nTothom, fins i tots els més atents cap a la pròpia incorruptibilitat, acaben a la presó de les comissions, tots abans o després es descobreixen cornuts, tots acaben amb una infermera polaca. Per què petar de depressió buscant una feina que fa badallar, per què acabar en una feina a temps parcial fent de tele-operador? Esdevenir empresari. Però de veritat. Capaç de comerciar amb tot i de fer negoci de qualsevol cosa. “Ernst Jünger” diria que la grandesa s’exposa a la tempesta. El mateix repetirien els “boss”, els empresaris de la camorra. Ésser el centre de cada acció, el centre de poder. Utilitzar-ho tot com a mitjà i si mateix com a fi. Qui diu que és amoral, que no pot haver-hi vida sense ètica, que l’economia té uns límits i unes regles a seguir, això és només per aquell que no ha nascut per manar, que ha estat escombrat pel mercat. L’ètica és el límit del perdedor, la protecció del dèbil, la justificació moral per aquells que no han sortit a jugar-s’ho tot i guanyar a qualsevol preu. La llei té els seus codis establerts, però no la justícia que és una altra cosa. La justícia és un concepte abstracte que involucra tothom, evitable segons com s’interpreta d’absoldre o condemnar qualsevol ésser humà: culpables els ministres, culpables els papes, culpables els sants i els herètics, culpables els revolucionaris i els reaccionaris. Culpables tots d’haver traït, assassinat, errat. Culpables d’ésser envellits i morts. Culpables d’haver estat superats i derrotats. Culpables tots ells a ulls del tribunal universal de la moral històrica i absolts d’aquell de la necessitat. Justícia i injustícia tenen significat només si les considerem en el concret. De victòria o derrota, d’acte conscient o reflex. Si algú t’ofèn, si et tracta malament, està cometent una injustícia, si en canvi et reserva un tractament de favor et fa justícia. Observant el poder del clan cal aturar-se en aquests raonaments. En aquestes xarxes de judici. N’hi ha prou. N’hi ha d’haver prou. I aquesta és l’única forma real d’avaluació de la justícia. La resta no és més que religió i confessionari. L’imperatiu econòmic és forjat d’aquesta lògica. No són els mafiosos els que persegueixen els negocis, són els negocis que persegueixen els mafiosos. La lògica de l’empresari criminal, el pensament dels “boss” coincideix amb el neo-liberalisme més salvatge. Les regles dictades, les regles planificades, són aquelles dels negocis, del benefici, de la victòria sobre qualsevol oponent. La resta val zero. La resta no existeix. Poder decidir de la vida i de la mort de tots, poder promoure un producte, monopolitzar un tros del pastís, invertir en sectors d’avantguarda, és un poder que es paga amb la vida o la presó. Tenir poder per deu anys, per un any, per una hora. No importa la durada: viure, manar de debò, això compta.\nUn llibre molt interessant si voleu entendre el funcionament de la camorra napolitana, com s’estructura i com es connecten totes les xarxes, des del comerç xinès, la falsificació de marques, el negoci negre del tèxtil als suburbis, l’entrada il·legal de mercaderies pel ports, el negoci de la droga amb totes les seves variants i fins i tot una mica de màfia clàssica a l’estil “El padrí”. Però no ens enganyem, per molt que l’acció es centri principalment a la Campània, el cert es que ens està parlant d’una “cosa” molt “nostra”, de fet Saviano ens explica amb tota cruesa com la nostra sucursal de la màfia napolitana, els anomenats “spagnoli”, han arribat a adquirir tant poder que ja són capaços de plantar guerra a la mateixa empresa mare, és a dir, la nova camorra instal·lada a les costes catalanes i valenciana ja és tan poderosa com la napolitana. Sorprèn la poca importància que s’ha donat a la notícia de què ja som els “campions mundials de consum de cocaïna”, només algun comentari en tertúlies polítiques, algun article als diaris responsabilitzant aquest post-modernisme frívol que ens envaeix, però poca cosa més. M’imagino que si una estadística com aquesta l’haguessin rebut, per exemple, a la Gran Bretanya, ja estaria tot el país en estat d’alerta i haurien fet dimitir fins i tot la reina d’Anglaterra, en canvi a casa nostra tot és silenci i que la festa continuï, no sigui que perjudiquem el lliure mercat i tingui conseqüències en l’ocupació turística. Així que la “coca” corre lliurement per les nostres costes, els nostres carrers, pels nassos dels nostres familiars i amics, i aquí no passa res. Ningú es pregunta com pot ser que el consum sigui tan alt i que fins i tots els menors tinguin prou poder adquisitiu per obtenir-ne fàcilment. Pot ser si el preu del gram es tan econòmic serà que la mercaderia corre lliurement sense cap mena d’entrebanc, els circuits de distribució funcionen a la perfecció i això només es possible amb un grau molt alt de corrupció, comissions, permissivitat policial i política. Així els ports esportius continuen creixent, l’aprofitament insostenible del litoral, l’especulació urbanística, i al darrera de tot això un creixent negoci turístic, discoteques, hotels, restaurants, camps de golf, casinos…I blanqueja que blanquejaràs.\n8 de febrer de 2009 a les 9:45 pm\nEl Regne d’Espanya va contribuïr a la cultura a Nàpols, forçant als napolitans a viure amb una mena de maçoneria aliena a les seves institucions oficials imperialistes, i ara Nàpols ens la torna en temps moderns.


Xàtiva duplicarà l'ajuda del Xec Infantil Municipal de 0 a 2 anys per al pròxim curs - Xtradio\nXàtiva duplicarà l’ajuda del Xec Infantil Municipal de 0 a 2 anys per al pròxim curs\npor redaccio | Jun 23, 2022 | NOTÍCIA XÀTIVA | 0 Comentarios\nL’Ajuntament de Xàtiva duplicarà per al curs vinent 2022-2023 l’ajuda per al Xec Infantil Municipal de 0 a 2 anys, el qual passarà de 75 a 150 euros, augmentant a més el pressupost en un 12,5%.\nEl present curs l’Ajuntament de Xàtiva ha destinat 200.000 euros, el que ha suposat un 33,3% d’increment respecte al curs passat, i aquesta pujada continuarà el curs que ve amb 25.000 euros més que es destinaran a complementar les ajudes autonòmiques existents en matèria d’educació infantil en el tram de 0 a 2 anys.\nCal recordar que la Generalitat Valenciana va anunciar fa unes setmanes la gratuïtat de l’educació infantil de 2 a 3 anys durant el pròxim curs 2022-2023, independentment de l’elecció d’una escola infantil privada, municipal o un col·legi públic, mantenint les ajudes per a l’alumnat de 0 a 2 anys que seran complementades amb el Xec Infantil Municipal. L’alcalde de Xàtiva, Roger Cerdà ha explicat així la mesura.\nLa presentació de les sol·licituds del Bo Infantil s’ha de realitzar de manera telemàtica a través dels centres d’educació infantil, i el termini finalitza el pròxim 28 de juny. Serà condició indispensable haver sol·licitat el Bo Infantil per tal de beneficiar-se de l’ajuda municipal. Tota la informació per a fer el tràmit està disponible en la web de la Conselleria d’Educació.\nDurant el present curs s’han aprovat un total de 217 sol·licituds de les diferents escoles infantils de la ciutat, mentre que s’han desestimat un total de 36 per motius com ara no estar els alumnes o un dels progenitors empadronats a Xàtiva, tindre deutes amb l’Ajuntament, Seguretat Social o Hisenda; estar pendent d’autorització del pare o la mare, errades en el document identificatiu o no justificar la recepció del Bo Infantil.


Pots nevats | manetesicosetes\n14 gen. 2014 8 comentaris\nby elisabetsalie in 2 anys, 3 anys, 4 anys, Activitats hivern, Manualitats, Practicar habilitats\nAquest any els meus petits han descobert a casa dels avis que existeixen els pots amb aigua i neu a dins i varen quedar fascinats pels moviments erràtics del seu líquid interior. Quan ho vaig saber, els vaig preguntar si en voldrien fer a casa algun de semblant, i com que em varen contestar que sí, vaig posar fil a l’agulla per pensar com ensortir-nos-en.\nEn primer lloc vaig buscar pots transparents de plàstic amb tap de rosca perquè de vidre em feia por que es trenquessin. Em va costar, però al final en vaig trobar a un basar xinès.\nA continuació vaig començar a pensar què hi posariem a dins i vaig pensar que un ninot de neu seria ideal, de manera que vaig dibuixar una sèrie de siluetes de ninot de neu sobre goma eva blanca i vaig muntar un taller de retallar a casa. Els nens estaven molt motivats amb les tisores i més quan varen veure que retallaven un material nou i que serviria per a fer pots de neu. Val a dir que el petit no se’n va ensortir i que vaig haver de refer -d’amagat- la major part de les siluetes que el gran havia retallat. Però ells estaven contents de la feina que havien fet.\nUna vegada retallades les siluetes dels ninots de neu, vaig encolar-ne sis o set de juntes per a fer un ninot amb un xic de gruix. Vaig fer-ho amb una cola resistent a l’aigua i ho vàrem deixar assecar 24 hores. L’endemà vaig pintar uns quants detalls amb retolador permanent als ninots i els vaig encolar a la part interior de la tapa dels futurs pots de neu.\nEn tot el procés els nens estaven expectants i observaven amb atenció els passos que anava fent. Ja els havia avisat que tardariem uns dies i esperaven amb paciència el final del procés.\nPerò, com que havia decidit posar un xic d’alcohol dins els pots per evitar la podridura de l’aigua, em va fer por que els dibuixos fets amb retoladors acabessin destenyits i fessin malbé les nostres boles, de manera que vaig proposar als nens fer unes altres boles amb arbres de Nadal fets íntegrament de goma eva. I com que els va agradar la idea, vàrem muntar un altre taller de retallar triangles verds.\nVaig enganxar les capes verdes amb cola resistent a l’aigua i, a les externes, hi vaig anar clavant petites formes quadradetes per simular els ornaments dels arbres. Una vegada sec, ho vaig enganxar a uns taps de llet i aquests a la tapa del pot, perquè em vaig adonar que els arbres tenien poca altura i es veurien poc.\nL’endemà, per fi, vàrem poder fer la barreja de líquids i omplir els pots:\ntres culleradetes de cafè de glicerina per augmentar la viscositat de l’aigua (jo la compro a la farmàcia);\nuna culleradeta de cafè d’alcohol per preservar l’estat de l’aigua tancada (de qualsevol graduació);\nuna culleradeta de cafè de purpurina (aquí, els nens es varen passar moltíssim!);\naigua per acabar d’omplir el pot (deixant un centímetre buit).\nPer acabar, vaig posar silicona al voltant del pot i al voltant del tap per tal que no s’obri i ho vàrem deixar assecar 24 hores més.\nPer fi vàrem poder gaudir dels nostres pots de neu, dos amb ninots de neu blancs i aigua lleugerament tenyida per la tinta del retolador (es veu que no només l’alcohol destenyeix la tinta, sino que la glicerina també ho fa) i dos amb arbres de Nadal decorats.\nÉs cert que els nens han participat poc del procés de construcció dels pots però han seguit totes les passes amb interés dia a dia i penso que amb això han après a esperar i a veure que les coses que vols no tenen perquè ser immediates, sino que són producte d’un procés. Estan molt orgullosos dels seus pots nevats i sovint els miren embadalits, quasi com quan eren petits i miraven els Tubs de colors que els vaig fer per a la Panera dels tresors.\nTubs de colors de Manetesicosetes;\nLa Panera dels Tresors de Manetesicosetes.\nPrevious Neu artificial a casa Next Pintant amb catapulta\ngen. 14, 2014 @ 21:35:04\ngen. 14, 2014 @ 23:09:54\nMoltes gràcies! I a més, és molt fàcil de fer! Una abraçada.\ngen. 14, 2014 @ 23:45:28\nQueden molt xulos! La goma eva és una gran idea, jo alguna vegada he utilitzat paper plastificat, però la goma eva segur que és molt més resistent!!! Veure com els nens poden participar de diferents maneres es fantàstic!\ngen. 15, 2014 @ 06:20:43\nMoltes gràcies! Esperem que durin… Un petó a vosaltres també!\ngen. 15, 2014 @ 00:44:12\nMolt elaborat! Nosaltres en vam fer una versió, però no va ser tant elaborada. Ens ha agradat molt! El pròxim cop seguirem els vostres passos… com de costum, vaja!\ngen. 15, 2014 @ 06:22:56\nÉs llarg de fer per l’assecat de la cola, però no és complicat. Ho vàrem fer durant les vacances i així cada dia avançàvem una mica. Si ho proveu, ja m’explicareu. Una abraçada.\ngen. 22, 2014 @ 23:02:42\nm’agrada molt la proposta ! i que bé que ho expliques , moltes gràcies !!\nCorro a apuntar-m’ho a la llibreta d’ imprescindibles !!!\ngen. 23, 2014 @ 06:45:54\nDoncs ja veus que és ben senzill. Segur que si ho feu, us surten preciosos. Una abraçada per a vosaltres també!


El temps. Avui i últims dies: Toledo - Datos horarios - Gràfiques - temperatura - Agència Estatal de Meteorologia - AEMET. Govern d'Espanya\nActualitzat: dimarts, 20 d?abril 2021 10:42 (hora oficial)


El Parc Astronòmic del Montsec inicia la seva desena temporada — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / El Parc Astronòmic del Montsec inicia la seva desena temporada\nPresentació de la 10a temporada del Parc Astronòmic del Montsec\nLa Diputació de Lleida ha presentat la 10a temporada del Parc Astronòmic Montsec-Centre d’Observació de l’Univers (COU),que enguany espera repetir la xifra de 33.000 visitants del 2017. Això faria que des del 2009 ja hagi rebut un total de 300.000 visitants.\nLa presentació ha comptat amb l’assistència del diputat Eloi Bergós, que ha destacat “la importància del COU en la dinamització científica, cultural i econòmica al territori” i el suport que la Diputació està donant a la consolidació d’un projecte que ha significat l'important salt en la demanda dels paquets turístics del Montsec, que tenen el PAM com a principal destinació, amb un impacte econòmic per al sector turístic proper als 2,5 milions d’euros.\nDivendres vinent marca la data d’inici d’aquesta desena temporada. Entre totes les persones que hi han passat els nou anys anteriors, 27.000 (un 10%) han estat escolars. També s'hi han apropar uns 1.000 estudiants universitaris d’Astronomia que hi han fet pràctiques.\nEntre les novetats d’enguany, destaca el nou espai d’Exposicions del COU, de 280 m2, que es podrà visitar a partir de l’1 de juliol de forma gratuïta. La nova instal·lació està distribuïda en tres espais que responen a tres perspectives: la científica (Espai Recepció), la divulgativa (Espai Univers) i la turística (Espai Cel Fosc). D’aquesta manera, serà la primera instal·lació del món que dedica un espai permanent a la protecció del medi nocturn i del cel fosc, segons ha precisat el director del centre, Salvador Ribas.\nUn altre dels punts àlgids d’enguany seran els actes commemoratius del 10è aniversari, els dies 28 i 29 de juny. Està previst que el dia 28 s’inauguri oficialment el nou espai d’Exposicions i es mostri als ajuntaments el Diploma de la renovació de la Certificació Starlight, a més de celebrar reunions de la Taula d’Ecoturisme de Catalunya i dels socis del projecte transfronterer Interreg-Poctefa ‘Pirineus la Nuit’. El 29 se celebrarà la Jornada Ciència i Ecoturisme, i tancarà els actes l’astrofísic català Guillem Anglada, de la Queen Mary University de Londres, tota una eminència en la matèria.\nA més, a l’estiu s’estrenarà una nova pel·lícula-espectacle infantil per al planetari 3D l’Ull del Montsec, que serà la continuació de l’actual pel·lícula-espectacle ‘Polaris’. El Cicle de Música sota les Estrelles programarà set concerts entre juny i novembre, amb un cartell que encara s’està concretant. El 5è Festival d'Astronomia del Montsec, organitzat pel PAM amb la col·laboració de la Diputació de Lleida i altres institucions, tindrà lloc entre l’11 i el 14 d'octubre.\nObtenir la certificació IDA\nCarlos García i Salvador Ribas també han explicat que el PAM està treballant en l’obtenció d’una altra certificació que s’uniria a la renovada Starlight. Es tracta de la IDA (International Dark-Sky Association), i en ambdós casos s’aconseguiria en la categoria màxima, amb la qual cosa el PAM esdevindria la primera destinació europea a tenir aquests dos segells.


VII Jornada Cultural “coneix la Terreta” : Noticies de la terreta\nJA TENIM AQUI LA VI JORNADA CULTURAL CONEIX LA TERRETA I LA XXIII TROBADA\nPALLARS JUSSÀ, RETORN ALS VINS D’ALTA QUALITAT. “QUI PERD ELS SEUS ORIGENS PER LA SEUA IDENTITAT”.\nBUSQUEN UNA CINCUANTENA DE PERSONES A BENAVARRI PEL “BALL DELS SALVATGES”.\nLA CAÇA COM ALTERNATIVA ECONÒMICA A LA RAMADERIA. ARENY DE NOGUERA\nVII Jornada Cultural “coneix la Terreta”\nPosted by alexdebarreda on dijous, juliol 7, 2016 · Leave a Comment\nR. de Premsa\nTweets de @noticiesdelater/noticies-de-la-terreta


per Nerea Rodríguez Cap de redacció 05 d’octubre de 2018 14:11\nL'Estat es fregava les mans aquest dijous. La trista imatge de la crisi entre JxCat i ERC al Parlament no ajuda a l'independentisme. De fet, aquest divendres la portaveu del govern espanyol, Isabel Celaá, ha sortit amb més contundència que mai a parlar sobre Catalunya durant la roda de premsa posterior al Consell de Ministres. Ha avisat l'Executiu de Quim Torra que si el Parlament adopta decisions contràries a la Constitució actuaran "en conseqüència". El PSOE està ara més crescut que mai des que va assumir el govern d'Espanya. I gran part de la culpa la tenen, no ens enganyem, JxCat i ERC.\nTorra enviava aquesta mateixa setmana passada un ultimàtum a Pedro Sánchez: O planteja un referèndum en un mes o li retirarà el suport al Congrés dels Diputats. I dos dies després el seu Govern trontolla. Fortes discrepàncies que traspassen l'àmbit intern dels partits, i que indignen els prop de dos milions de persones que els van votar el 21-D. Quina força té un Executiu tan dividit i feble per enviar un ultimàtum al govern de l'Estat? Ara mateix, és impossible que ningú es prengui seriosament ni l'ultimàtum ni el propi Govern.


ERC proposa de nou avançar el dret a vot als 16 anys al conjunt de l'Estat - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nERC proposa de nou avançar el dret a vot als 16 anys al conjunt de l'Estat\nacn 23.01.2020 | 23:24\nERC ha tornat a proposar al Congrés avançar el dret a vot dels 18 als 16 anys al conjunt de l'Estat. Els republicans van registrar ahir a les Corts una proposició de llei per modificar la legislació electoral, una iniciativa que ja van portar a la cambra baixa el 2016 i que van tombar PP, Cs, PNB, Fòrum Astúries, UPN i CC.\n«Ja hem presentat la mateixa proposició en dues ocasions. Persistim en aquesta mateixa lluita i, per tant, tornem a presentar-la», va explicar la diputada de la formació republicana al Congrés Marta Rosique en una atenció als mitjans.