Menjar polenta als Alps italians – Il Tartufo Bianco\nMenjar polenta als Alps italians\nEl títol de l’entrada d’avui no és casual, ni tampoc pretén tenir un valor estilístic que vagi més enllà del purament informatiu. Perquè menjar polenta als Alps, almenys una vegada a la vida, és un dels must do indispensables, fonamentals, per a tots els italianòfils que, com a nosaltres, els agrada commoure’s amb un bon paisatge al davant i un plat autèntic a taula.\nPotser perquè tinc moltíssimes ganes que arribi la Setmana Santa i, si tot va bé, tornaré a veure aquests paisatges que us mostraré tot seguit, el cert és que no he volgut esperar a compartir aquesta experiència, ara que comença l’època de l’any en què molts de vosaltres comenceu a buscar i planificar viatges. Itàlia ens inspira, de nord a sud, i per bé que darrerament ens hem obstinat amb el sud (de manera premeditada i totalment complaguda, val a dir) el nord reserva autèntic tresors que també enyorem quan fa temps que els tenim lluny.\nComençaré pel punt de partida de la ruta. Pels qui no ho sabíeu, la meva ciutat preferida a Itàlia és Torí. L’antiga capital d’Itàlia no és imperial, com Roma, ni tampoc una postal de bellesa infinita, com Florència o Venècia. No té la mediterraneïtat captivadora de Nàpols o de Palermo. És lluny del mar i a l’hivern hi fa un fred que es compta en graus sota zero. Però és senyorial, majestuosa, sorprenentment centreeuropea, elegant, cosmopolita. L’aroma de bon cafè Lavazza impregna la seva boira matinal, us en prendreu una tassa tot veient el perfil imponent dels Alps embolcallant la ciutat, mentre cauran uns flocs de neu i el tramvia faci la seva enèsima parada. Potser això us robarà el cor, com a mi (o potser no). Si sou amants de l’art i la història, podreu visitar el Museu Egipci (sensacional, un dels millors del món), el fantàstic Museu del Cinema situat a la Mole Antonelliana, la basílica de Superga i, perquè no, conèixer la fascinant història de la Sabana Santa.\nPer la llum i també per la grisor dels dies freds, la proximitat dels Alps és perceptible, i una oportunitat única per explorar paisatges de gran bellesa. Un d’ells és el Monte Rosa, un espectacular massís muntanyós que dóna color i llueix amb força en l’horitzó: ja sigui hivern o estiu, el paisatge és dels que fa emmudir.\nPodeu agafar el cotxe i dirigir-vos a Macugnaga. En aquest poble de cases i estructures de fusta típicament alpines hi podreu prendre el funivia fins a Belvedere. Un recorregut d’entre mitja hora i tres quarts amb telecadira (atenció als qui pateixen vertigen!) us deixarà als peus d’una meravella natural: quan baixeu, sereu ben a prop (a quatre passes!) de les glaceres, que ni tan sols desapareixen a ple agost. Tindreu, a més, un agradable refugi on refer-vos del fred i la calor que us pugui entrar caminant. I estareu encertant de ple si el plat escollit és la polenta.\nSegur que molts ja sabeu de què es tracta, però per als no iniciats, dir-vos que es farina de blat de moro cuita en una cassola: una preparació típica del nord d’Itàlia que té un gran cerimonial, ja que ells tradicionalment la preparen en un recipient especial, el paiolo. Simple i deliciosa, és la base perfecta que busca la companyia de la millor de les salses, ja sigui de bolets, de carns, de formatges, etc. Aquesta que veureu a la imatge és amb formatges fosos. La vàrem degustar a la terrassa del refugi. Érem a ple mes d’agost i malgrat que ja han passat uns anys, puc recordar perfectament el que aleshores vaig pensar: no sabia si era la millor polenta, ja que no n’havia tastat cap d’altra abans. Sí intuïa, però, que no hi podia haver llocs més autèntics per assaborir un plat tan tradicional i valorat pels italians del nord. Si estimen aquest plat tot recordant el paisatge que l’acompanya, com les muntanyes del Monte Rosa, aleshores entenc perquè el troben tan a faltar quan marxen lluny de la seva terra.\nSalut, i polenta!\nfebrer 26, 2015 febrer 26, 2015 Deixa un comentariAlps, Macugnaga, Monte Rosa, Torí, Torino\nAnterior Previous post: Temps de garoines\nSegüent Next post: Postres de sempre: els tortells de nata


Les noves masculinitats, sota la lupa - Línia\nLes noves masculinitats, sota la lupa\nAlbert Alexandre|2021-11-26T08:15:26+01:0025 novembre 2021|Barcelona|Línia\nEl 2019, els serveis d’atenció a les dones van atendre més de 46.000 casos a la metròpoli. Foto: Elisenda Rosanas/ACN\nEn una taula, quatre joves esmorzen. Tres nois i una noia. Parlen despreocupadament. Els tres homes, com si les dones fossin carn de mercat, expliquen quines noies del grup d’amics s’endurien al llit. Ella escolta i riu incòmoda. Quan la cosa no pot anar pitjor, la noia se’n va al lavabo i els comentaris misògins pugen de to. “Aquella té bon cos, però jo no podria tirar-me-la per la cara”, diu un i tots riuen. “A mi, posant-la d’esquenes ja em valdria”, diu un altre i tots riuen. Torna ella del lavabo i els pregunta de què parlaven. “De res”, afirmen encara amb llàgrimes als ulls. “Sou una mica masclistes”, acaba dient la noia, que no sap on ficar-se. “Que exagerada que ets!”, li responen.\nL’escena, presenciada per qui escriu aquestes línies, fa preguntar-nos si la nostra societat està combatent adequadament el masclisme. Les xifres indiquen tot el contrari. En menys d’una dècada, 78 dones han estat assassinades a Catalunya a mans d’homes. El 2019, els serveis d’atenció a les dones van intervenir en 46.904 casos a l’àrea metropolitana de Barcelona. Fins al setembre d’enguany, 462 dones van denunciar haver estat violades.\nSovint la lluita per erradicar la violència masclista s’ha focalitzat en l’estratègia de les dones per autoprotegir-se. Amb tot, si assumim que la gran violència que provoca morts és la punta visible de tota una violència patriarcal submergida, caldrà començar a revisar les actituds masculines. Quin home no ha rebut bromes masclistes per WhatsApp? Qui no ha comentat el físic d’una noia d’una manera poc respectuosa?\nAquests són alguns dels temes que es plantegen als anomenats grups de noves masculinitats –o grups d’homes–, que en els darrers anys han crescut fins al punt que el mateix Ajuntament de Barcelona ofereix cursos en aquesta línia.\nL’Aleix va arribar-hi fa quatre anys. “Al principi hi tenia moltes resistències i vaig començar per curiositat”, explica. El que li va cridar l’atenció van ser els títols dels tallers que s’oferien en un centre cívic: No soc gelós, però…, Els homes no ploren o Posant la mirada en el pare. L’experiència li va agradar molt, perquè va sentir que es “treia botons” i que podia mostrar les seves emocions davant d’altres homes. És per això que ell i un parell d’assistents més van decidir crear un grup. “Alguns hi eren per canviar la seva relació amb les dones, altres que havien patit bullying de nens hi eren per aprendre a estar amb altres homes des d’un espai que no fos la masculinitat de sempre…”, relata.\nCanvi o trampa?\nDins del mateix feminisme hi ha crítiques als grups de noves masculinitats. Moltes dones assenyalen que són espais on els homes fan un rentat de consciència. La cooperativa Fil a l’Agulla ofereix cursos per a homes des d’una perspectiva crítica i feminista. Anna Boix és una de les seves responsables i considera que, de vegades, als tallers de noves masculinitats es treballa únicament des de la perspectiva del patiment. “No neguem que els homes han de connectar amb les seves vulnerabilitats, però hi ha tallers que acaben sent un lloc on no assumir els privilegis i situar-se com a víctima i no com a agressor”, argumenta Boix. “Ningú vol ser agressor, com no hi ha cap estat del món que tingui ministeris d’atac, sinó que només en tenen de defensa”, afegeix. El sociòleg i autor del llibre Masculinitats i feminisme, Jokin Azpiazu, ho resumia en una entrevista a La Directa preguntant-se el següent: “Qui és el patriarcat si les dones en són víctimes i els homes també?”\nEl mateix Aleix reconeix que posar al centre el patiment que l’educació patriarcal ha suposat per als homes pot invisibilitzar el “crit de ràbia històric i generacional de les dones”. És per això que Boix creu que els espais per a homes han de respondre “de quina manera contribueixo a ser part del problema o de la solució”. “De quina manera les meves actituds quotidianes, la meva forma de relacionar-me a casa, a la feina, amb altres homes, contribueix a la cultura masclista?”, concreta.\nSeguir amb el poder?\nDe vegades, aquests cursos són un subterfugi de la masculinitat per continuar exercint el poder. “És veritat que alguna parella m’ha dit: ‘Vas a un grup d’homes, però no et responsabilitzes afectivament de moltes coses’”, diu l’Aleix. Per la seva banda, Azpiazu considera que hi ha una reelaboració de la idea hegemònica de masculinitat que no és altra cosa que un canvi de careta. “A la meva època, els nois s’apoderaven del pati per jugar a futbol i, si algú es queixava, sovint s’emportava una pilotada. Ara els xavals ‘negocien’ de manera diferent l’espai: ‘Comprendreu que si vosaltres voleu fer un altre tipus d’activitat, hi ha més espais on fer-ho; però, per jugar a futbol, només hi ha aquest; és lògic que el fem servir per a això, i a més, si voleu, us deixem jugar’”.\nVeient tot això, cal preguntar-se si les noves masculinitats poden acabar amb les violències que maten les dones. “Un grup d’homes escoltant música suau i fent dinàmiques de teatre té poques possibilitats, però sí que pot obrir una escletxa des de la qual repensar-se”, creu l’Aleix. “Almenys, si em deixa la nòvia, no agafaré la moto i em posaré a 180 kilòmetres per hora perquè no sé gestionar les meves emocions, o si veig que en un grup de WhatsApp envien mems que denigren la dona, diré alguna cosa en contra”, sentencia.


Forcadell podrà sortir de la presó tres dies a la setmana...\n06 de juliol / 2020\nActualitat Tribunals Forcadell podrà sortir de la presó tres dies a la setmana per cuidar la mare\nForcadell podrà sortir de la presó tres dies a la setmana per cuidar la mare\nL'expresidenta del Parlament rep l'aval de la presó de Mas d'Enric per desenvolupar tasques de cura familiar\nTribunals 12/02/2020 19:11\nLa Junta de Tractament del Centre Penitenciari Mas d'Enric ha acordat aquest dimecres que l'expresidenta del Parlament Carme Forcadell pugui sortir de la presó tres dies entre setmana per fer tasques de voluntariat i tenir cura d'un familiar d'edat avançada, en aquest cas la seva mare.\nSegons ha informat la Secretaria de Mesures Penals, Reinserció i Atenció a la Víctima, la Junta ha decidit aplicar a Forcadell l'article 100.2 del reglament penitenciari, que els presos classificats en segon grau poden demanar.\nLledoners també va aplicar aquest article la setmana passada a Jordi Sànchez i Jordi Cuixart. L'expresidenta del Parlament podrà sortir fora de la presó nou hores al dia, incloent-hi el temps de desplaçament.\nEls classificats en segon grau tenen diverses opcions per sortir a fer activitats fora de la presó. Una és la de l'article 100.2 del règim penitenciari, que permet sortir durant unes hores per fer un programa específic o per anar a treballar. També permet poder fer sortides de cap de setmana, pròpies del tercer grau.\nEls Jordis ja poden sortir dos dies de la presó de Lledoners\nCuixart surt de la presó de Lledoners\nSànchez surt de permís de la presó\nParlament de Catalunya Carme Forcadell procés independentista\n‘Polònia’ no tornarà el setembre


El valencià Ramón Martínez-Máñez, guanyador del premi Jaume I de noves tecnologies que patrocina l'Ajuntament - València Notícies\nEl valencià Ramón Martínez-Máñez, guanyador del premi Jaume I de noves tecnologies que patrocina l’Ajuntament\n«La seua aportació entronca amb valors que representa la nostra ciutat: la preocupació per la salut i per una alimentació saludable», afirma Ribó\nEl valencià Ramón Martínez-Máñez ha sigut guardonat amb el premi Rei Jaume I de Noves Tecnologies, que patrocina l’Ajuntament de València. El seu nom, i el de la resta dels premiats en esta edició en què els Jaume I complixen 30 anys, s’ha donat a conéixer en un acte celebrat en el Palau de la Generalitat, al que ha assistit l’alcalde de València, Joan Ribó.\n«L’aportació de Ramón Martínez-Máñez entronca amb els valors que representa la nostra ciutat: la preocupació per la salut i per una alimentació saludable, entre altres investigacions», ha afirmat l’alcalde de València, Joan Ribó, després de conéixer el nom del guardonat. «L’aplicació de les noves tecnologies per millorar la vida de les persones és el millor camí d’una entesa necessària entre les institucions i la ciència. L’aposta per la innovació i per la recerca ha de ser una obligació de les administracions que tenen capacitat per desenvolupar polítiques actives que fomenten la I+D+i», ha afegit Ribó.\nRamón Martínez-Máñez té 54 anys i és doctor en Ciències Químiques, catedràtic en el Departament de Química de la Universitat Politècnica de València, director de l’Institut Interuniversitari d’Investigació de Reconeixement Molecular i Desenvolupament Tecnològic (IDM) i director científic del CIBER-BBN de l’Institut de Salut Carlos III. Al llarg de la seua àmplia trajectòria docent i investigadora ha coordinat 99 projectes nacionals i internacionals, i ha publicat un total de 393 articles en diferents revistes científiques d’alt índex d’impacte.\nDurant més de 25 anys ha treballat en el disseny de sondes moleculars i sensors químics que permeten observar modificacions en les molècules. D’esta manera ha aconseguit sensors molt fiables per al diagnòstic clínic, canvis en el medi ambient i control de la qualitat alimentària, amb aplicacions en agricultura i nanotecnologia, camps en els quals les seues investigacions han sigut pioneres. El jurat del Premi Rei Jaume I de Noves Tecnologies ha valorat eixes «contribucions excepcionals» de Ramón Martínez-Máñez en el desenvolupament de nanosensors amb aplicació en tecnologia dels aliments i la medicina, així com «l’alta qualitat científica i impacte social del seu treball».\nLa resta dels Premis Rei Jaume I d’esta 30 edició han correspost a l’empresari valencià Enrique Silla Vidal, Premi Rei Jaume I a l’Emprenedor, l’empresa del qual s’ha convertit en «líder del mundial de tecnologies ecològiques i sostenibles per al sector tèxtil»; a la castellonenca Dolores Corella Piquer, catedràtica de Medicina Preventiva i Salut Pública en la Universitat de València, Premi Rei Jaume I d’Investigació Mèdica, «pel seu treball pioner en el naixement i desenvolupament del camp de la genòmica nutricional»; Xavier Freixas Dargallo, catedràtic de la Universitat Pompeu Fabra, que rep el Premi Rei Jaume i d’Economia en ser reconegut pel jurat com «un dels principals experts mundials en economia financera»; María Vallet Regí, fundadora i directora del Grup d’Investigació de Biomaterials Intel·ligents de la Universitat Complutense de Madrid, a la qual es concedix el Premi Rei Jaume i d’Investigació Bàsica «pels seus treballs pioners en el camp de materials ceràmics mesoporosos amb aplicacions biomèdiques, particularment en la regeneració del teixit ossi», i Iñigo Losada Rodríguez, catedràtic de la Universitat de Cantàbria, Premi Rei Jaume I a la protecció del Medi Ambient «per la seua important contribució a la millora del medi ambient i a la lluita contra el canvi climàtic».\nLa Tinença de Benifassà acollirà en un mes un camp de treball internacional vinculat a l'arqueologia experimental


COLUMNA - Llibreria Drac - Llibreria d'Olot | Comprar llibres en català i castellà online\nPREMI CARLEMANY 2018 La Jane es una noia anglesa que, des de petita, ha passat milers d’hores entrenant. Un estiu,mentre és de vacances a Çesme, Turquia, descobreix que l’esport que l’apassiona pot ten... PUIGPELAT, FRANCESC COLUMNA miércoles, 15 de mayo de 2019\nAutor: PUIGPELAT, FRANCESC Marca: COLUMNA Llançament: 15/05/2019 Disponible\nQuan dues joves britàniques desapareixen a Tailàndia durant el seu any sabàtic, la notícia acaparael focus mediàtic internacional. La periodista Kate Waters està llesta per informa... BARTON, FIONA COLUMNA miércoles, 8 de mayo de 2019\nAutor: BARTON, FIONA Marca: COLUMNA Llançament: 08/05/2019 Disponible\nAquest text vol ser una reivindicació de la filosofia com una activitat que exigeix sortir de casai acostumar-se a observar el món des d’una certa itinerància i una dosi d’inquietu... BILBENY, NORBERT COLUMNA jueves, 2 de mayo de 2019\nAutor: BILBENY, NORBERT Marca: COLUMNA Llançament: 02/05/2019 Disponible\nLa Maria Castells, una periodista de 28 anys, rep una trucada de la UKBN, el canal de notíciesmés important de la Gran Bretanya, on li comuniquen que ha estat seleccionada per al l... PASTORA, CARMEN COLUMNA jueves, 2 de mayo de 2019\nAutor: PASTORA, CARMEN Marca: COLUMNA Llançament: 02/05/2019 Disponible\nAutor: HESS, ANNETTE Marca: COLUMNA Llançament: 01/04/2019 Disponible\nChicago, 1988. Al matí següent del seu comiat de soltera, la Maggie Trueheart es desperta al seu llit alcostat d’un desconegut. Però el pitjor d’aquest dia encara ha d’arribar: una... O'CONNELL, CATHERINE COLUMNA lunes, 1 de abril de 2019\nAutor: O'CONNELL, CATHERINE Marca: COLUMNA Llançament: 01/04/2019 Disponible\nSom al 1947 i l’Alba comença a treballar de cuinera per a una família benestant de Barcelonadel passeig de Gràcia. Amb vint anys acabats de fer, ha aconseguit la feina gràcies a le... ESCRIBÀ, CHRISTIAN; TARRA... COLUMNA lunes, 1 de abril de 2019\nAutor: ESCRIBÀ, CHRISTIAN; TARRAGÓ, SÍLVIA Marca: COLUMNA Llançament: 01/04/2019 Disponible\nAutor: FUNES, JAUME Marca: COLUMNA Llançament: 01/04/2019 Disponible\nSTRANGER THINGS. MENTS PERILLOSES\nUn laboratori misteriós. Un científic sinistre. Una història secreta. Si creus que saps el que va passar a la mare de l’Eleven, prepara’t perquè la teva ment es posi de cap per ava... BOND, GWENDA COLUMNA miércoles, 27 de marzo de 2019\nAutor: BOND, GWENDA Marca: COLUMNA Llançament: 27/03/2019 Disponible\nÀfrica és el continent del futur. En el continent africà, la regió on neixen més infants de tot el planeta,milers de criatures es veuen exposades cada any a situacions traumàtiques... ALDEKOA, XAVIER COLUMNA miércoles, 27 de marzo de 2019\nAutor: ALDEKOA, XAVIER Marca: COLUMNA Llançament: 27/03/2019 Disponible\nUn llibre de maduresa, escrit des de la serenitat de descobrir que els fracassos arriben i que superar-los genera una gran capacitat de resiliència. Una reflexió sobre l’esport, so... PICAS, NÚRIA COLUMNA miércoles, 20 de marzo de 2019\nAutor: PICAS, NÚRIA Marca: COLUMNA Llançament: 20/03/2019 Disponible\n(SÉRIE BERGMAN 6) Hi ha un assassí en sèrie que corre lliure per la ciutat. Droga les seves víctimes, els tapa el cap amb unsac i les viola. A partir de la mort d’una de les noies, el grup de crims ... HJORTH, MICHAEL; ROSENFEL... COLUMNA miércoles, 20 de marzo de 2019\nAutor: HJORTH, MICHAEL; ROSENFELDT, HANS Marca: COLUMNA Llançament: 20/03/2019 Disponible\nAutor: TODD, ANNA Marca: COLUMNA Llançament: 01/03/2019 Disponible\nAutor: ROCA, JOAN Marca: COLUMNA Llançament: 01/03/2019 Disponible\nAutor: NADAL, RAFEL Marca: COLUMNA Llançament: 27/02/2019 Disponible\nSetembre de 2015. Després de creuar el mar Egeu en barca fugint d?una vida de patiment aSíria i havent perdut de vista el seu pare, l?Ahmed, un noi de 14 anys sense passaport, deci... MARSH, KATHERINE COLUMNA viernes, 1 de febrero de 2019\nAutor: MARSH, KATHERINE Marca: COLUMNA Llançament: 01/02/2019 Disponible\nAMB UNA FAULA DE FRANCES MIRALLES Aquest no és un llibre sobre el desamor, l?enamorament o la sexualitat. És un manual pràcticper impulsar l?energia més poderosa que tenim, la que ens uneix als altres, la que fa mu... ROVIRA, ÁLEX COLUMNA viernes, 1 de febrero de 2019\nAutor: ROVIRA, ÁLEX Marca: COLUMNA Llançament: 01/02/2019 Disponible


La ciència fascinant darrere de com poden envellir dues persones de manera diferent | Lunar Explorer\nPer Elizabeth Blackburn i Elissa Epel\nUn extracte de The Telomere Effect, d'Elizabeth Blackburn i Elissa Epel\nÉs un dissabte fred a San Francisco. Dues dones s’asseuen a una cafeteria a l’aire lliure, prenent cafè calent. Per a aquests dos amics, aquest és el seu temps fora de llistes de casa, de la família, de la feina i de les tasques pendents que mai semblen reduir-se.\nKara parla de com està cansada. Que cansada sempre està. No ajuda gens que tingui tots els refredats que passen per l’oficina ni que els refredats es converteixin inevitablement en miserables infeccions sinusals. O que el seu exmarit segueix “oblidant-se” quan li toca agafar els fills. O que el seu malhome cap de la firma d’inversions la renega - just davant del seu personal. I de vegades, mentre s’asseu al llit a la nit, el cor de Kara es queda fora de control. La sensació dura uns segons, però Kara es desperta molt després que passi, preocupant-se. Potser és només l’estrès, es diu ella mateixa. Sóc massa jove per tenir un problema cardíac. No sóc?\n"No és just", sospira a Lisa. "Tenim la mateixa edat, però em veig més vell."\nTé raó. A la llum del matí, Kara es veu fastigós. Quan agafa la seva tassa de cafè, es mou amb molta cura, com si li fessin mal al coll i a les espatlles.\nPerò Lisa sembla vibrant. Els seus ulls i la pell són brillants; es tracta d’una dona amb més d’energia suficient per a les activitats del dia. També se sent bé. De fet, Lisa no pensa gaire en la seva edat, tret que agraeixi que sigui més sàvia de la vida que abans.\nMirant Kara i Lisa colze a colze, podríeu pensar que Lisa és realment més jove que la seva amiga. Si poguessis observar la seva pell, veuríeu que, d’alguna manera, aquest buit és fins i tot més ampli del que sembla. Cronològicament, les dues dones tenen la mateixa edat. Biològicament, Kara té dècades més.\nLisa té un secret - cremes facials cares? Tractaments amb làser a l’oficina del dermatòleg? Bons gens? Una vida que s’ha alliberat de les dificultats que sembla la seva amiga any rere any?\nNi tan sols a prop. Lisa té més que prou tensions. Va perdre el marit fa dos anys en un accident de cotxe; ara, com Kara, és mare soltera. Els diners són estrets i la companyia de start-up tecnològica per a la qual treballa sempre sembla que sigui un informe trimestral que es queda sense capital.\nQuè està passant? Per què aquestes dues dones envelleixen de maneres tan diferents?\nLa resposta és senzilla i té a veure amb l’activitat dins de les cèl·lules de cada dona. Les cèl·lules de Kara envelleixen prematurament. Es veu més gran que ella i es troba en un camí cap a cap a les malalties i trastorns relacionats amb l'edat. Les cèl·lules de Lisa es renoven. Està vivint més jove.\nPER QUÈ TENEN DIFERÈNCIA LES PERSONES EDAT?\nPer què la gent envelleix a diferents ritmes? Per què hi ha algunes persones que es veuen llestes i enèrgiques a la vellesa, mentre que altres, molt més joves, estan malaltes, esgotades i amb boira? Podeu pensar en la diferència visualment:\nFigura 1: Salut versus malaltia. La nostra salut és el nombre d’anys de la nostra vida sana. La nostra malaltia és els anys en què vivim amb una malaltia notable que interfereix amb la nostra qualitat de vida. Lisa i Kara poden viure amb un centenar, però cadascuna té una qualitat de vida notablement diferent a la segona meitat de la seva vida.\nMireu la primera barra blanca de la figura 1. Mostra l’estat de salut de Kara, l’època de la seva vida quan està sana i lliure de malalties. Però a principis dels anys cinquanta, el blanc es torna gris, i als setanta, el negre. Entra en una fase diferent: la malaltia.\nSón anys marcats per les malalties de l’envelliment: malalties cardiovasculars, artritis, un sistema immunitari debilitat, diabetis, càncer, malalties pulmonars, etc. La pell i els cabells s’envelleixen també. Pitjor, no és com si pugessis una sola malaltia de l’envelliment i després s’aturen allà. En un fenomen amb el nom tenebrós multi-morbiditat, aquestes malalties solen arribar a cúmuls. Així, Kara no només té un sistema immunitari degradat; també té dolor articular i primers signes de malalties cardíaques. Per a algunes persones, les malalties de l’envelliment acceleren el final de la vida. Per a d’altres, la vida continua, però és una vida amb menys espurna i menys cremallera. Els anys es veuen cada cop més afectats per malalties, fatiga i molèsties.\nAls cinquanta anys, Kara hauria de tenir una bona salut. Però el gràfic mostra que en aquesta edat jove s'està endinsant en la malaltia. Kara podria dir-ho de manera més contundent: està envellint.\nLisa és una altra història.\nAls cinquanta anys, Lisa encara gaudeix d’una excel·lent salut. Envelleix a mesura que passen els anys, però es luxa a la salut durant un temps agradable i agradable. No és fins arribar als seus anys vuitanta, aproximadament l’edat que els gerontòlegs anomenen “vells”, que és molt més difícil per a ella seguir la vida ja que sempre ho sap. Lisa té una malaltia, però es va comprimir en pocs anys cap al final d’una llarga i productiva vida. Lisa i Kara no són persones reals, ja ens ho hem demostrat per demostrar-los, però les seves històries posen de manifest qüestions reals.\nCom pot una persona sortir al sol de la bona salut, mentre que l’altra pateix a l’ombra de la malaltia? Podeu triar quina experiència us passa?\nEls termes salut i salut són nous, però la pregunta bàsica no és. Per què les persones envelleixen diferent? La gent fa mil·lenis que ens pregunta aquesta pregunta, probablement des que vam poder comptar els anys i comparar-nos amb els nostres veïns.\nEn un extrem, hi ha qui considera que el procés d’envelliment està determinat per la natura. És de les nostres mans. Els grecs antics van expressar aquesta idea a través del mite de les sortes, tres dones velles que van passar al voltant dels nadons els dies posteriors al naixement. El primer destí va girar un fil; el segon destí va mesurar la longitud d'aquest fil; i el tercer destí la va arrabassar. La vostra vida seria tan llarg com el fil conductor. A mesura que els destins feien la seva feina, la vostra sort va quedar tancada.\nÉs una idea que segueix sent actual, encara que amb més autoritat científica. A l’última versió de l’argument “naturalesa”, la vostra salut està controlada majoritàriament pels vostres gens. És possible que no existeixi el destí al voltant del bressol, però el codi genètic determina el risc de patir malalties cardíaques, càncer i longevitat general abans fins i tot de néixer.\nPotser sense ni tan sols adonar-se’n, algunes persones han arribat a creure que la natura és tot el que determina l’envelliment. Si se’ls pressiona per explicar per què Kara envelleix molt més ràpidament que la seva amiga, aquí hi ha algunes coses que podrien dir:\n"Els seus pares probablement també tenen problemes de cor i males articulacions". "Es troba en el seu ADN."\n"Té gens de mala sort".\nPer descomptat, la “gen és el nostre destí”, la creença no és l'única posició. Molts s’han adonat que la qualitat de la nostra salut es basa en la manera de viure. Pensem en això com una visió moderna, però ha estat durant molt de temps. Una antiga llegenda xinesa narra un cap de guerra de cabells corbs que va haver de fer un perillós viatge per la frontera de la seva terra natal. Aterrit que seria capturat a la frontera i assassinat, el cap de guerra estava tan inquiet que es va despertar un matí per descobrir que els seus bells cabells foscos s’havien tornat blancs. Havia envellit d'hora i havia passat la nit. Fa més de 2.500 anys, aquesta cultura va reconèixer que l’envelliment precoç pot ser desencadenat per influències com l’estrès. (La història acaba feliçment: ningú no va reconèixer el cap de guerra amb els cabells acabats de blanquejar i va viatjar a través de la frontera sense detectar-los. Envellir té els seus avantatges.)\nAvui en dia hi ha moltes persones que consideren que l’alimentació és més important que la naturalesa: no és el que naixeu, els vostres hàbits de salut compten realment. A continuació s’explica el que poden dir aquestes persones sobre l’envelliment precoç de Kara:\n"Està menjant massa hidrats de carboni."\n"A mesura que envellim, cadascú de nosaltres obté la cara que ens mereixem." "Ella necessita fer més exercici".\n"Probablement té alguns problemes psicològics profunds i sense resoldre." Mireu de nou les maneres en què les dues parts expliquen l'envelliment accelerat de Kara. Els defensors de la naturalesa semblen fatalistes. Per bé o per malament, naixem amb els nostres futurs ja codificats en els nostres cromosomes. El costat de la cura és més esperançador, ja que creu que es pot evitar l’envelliment prematur. Però els defensors de la teoria nutricional també poden semblar judicis. Si Kara envelleix ràpidament, suggereixen, és culpa seva.\nQuina és la veritat? Natura o cura? Gens o entorn? En realitat, tots dos són crítics i és la interacció entre tots dos el que més importa. Les diferències reals entre les taxes d’envelliment de Lisa i Kara es troben en les complexes interaccions entre gens, relacions socials i entorns, estils de vida, aquells girs del destí, i sobretot com es respon a les voltes del destí. Heu nascut amb un conjunt de gens determinat, però la forma de viure pot influir en la manera com s’expressen els vostres gens. En alguns casos, els factors de l'estil de vida poden activar o apagar els gens. Com va dir l’investigador d’obesitat George Bray, “Els gens carreguen la pistola i l’entorn tira el disparador”. 4 Les seves paraules s’apliquen no només a l’augment de pes, sinó a la majoria d’aspectes de la salut.\nUs mostrarem una manera de pensar completament diferent sobre la vostra salut. Anem a reduir la salut fins al nivell cel·lular, per mostrar-vos com és l’envelliment cel·lular prematur i quin tipus d’estralls causen al vostre cos. I també us mostrarem no només com evitar-ho, sinó també com fer-ho invertir-lo. Ens endinsarem en el cor genètic de la cèl·lula, en els cromosomes. Aquí és on trobareu telòmers (tee-lo-meres), que repeteixen segments d'ADN no codificant que viuen als extrems dels vostres cromosomes. Els telòmers, que s’escurcen amb cada divisió cel·lular, ajuden a determinar la velocitat d’edat de les cèl·lules i quan moren, depenent de la rapidesa amb què es desgastin. L’extraordinari descobriment dels nostres laboratoris de recerca i d’altres laboratoris de recerca arreu del món és que els extrems dels nostres cromosomes poden allargar-se realment, i en conseqüència, l’envelliment és un procés dinàmic que es pot accelerar o alentir i, en alguns aspectes, fins i tot invertir. L’envelliment no ha de ser, com s’ha pensat durant tant de temps, un pendent relliscós unidireccional cap a la infirmitat i la decadència. Tots envellirem, però la forma d’envellir depèn molt de la nostra salut cel·lular.\nSom un biòleg molecular (Liz) i un psicòleg de la salut (Elissa). Liz ha dedicat tota la seva vida professional a investigar telòmers i la seva recerca fonamental ha donat lloc a un camp completament nou d’enteniment científic. El treball de tota la vida d'Elissa ha estat d'estrès psicològic. Ha estudiat els seus efectes nocius sobre el comportament, la fisiologia i la salut, i també ha estudiat com es poden revertir aquests efectes. Ens vam unir a la investigació fa quinze anys, i els estudis que vam realitzar junts han posat en marxa una forma totalment nova d’examinar la relació entre l’ésser humà\nFigura 2: Telòmers a les puntes dels cromosomes. L’ADN de tots els cromosomes té regions finals constituïdes per cadenes d’ADN recobertes per una beina protectora dedicada de proteïnes. Aquí es mostren com les regions més clares al final del cromosoma: els telòmers. En aquesta imatge, els telòmers no es dibuixen a escala, ja que constitueixen menys d’una dotzena mil·lèsima total de l’ADN de les nostres cèl·lules. Són una part petita però de vital importància del cromosoma.\nment i cos. Fins a un punt que ens ha sorprès i la resta de la comunitat científica, els telòmers no simplement realitzen les ordres emeses pel seu codi genètic. Els seus telòmers, segons resulta, t’estan escoltant. Absorbeixen les instruccions que els doneu. La forma de viure pot, en efecte, dir-li als seus telòmers que acceleri el procés d’envelliment cel·lular. Però també pot fer tot el contrari. Els aliments que mengeu, la vostra resposta als reptes emocionals, la quantitat d’exercici que obteniu, tant si esteu exposats a l’estrès infantil i fins i tot el nivell de confiança i seguretat al vostre barri, tots aquests factors i més semblen influir en els vostres telòmers i pot prevenir l’envelliment prematur a nivell cel·lular. En definitiva, una de les claus d’un llarg període de salut és simplement fer la vostra part per afavorir la renovació sana de les cèl·lules.\nRENOVACIÓ CEL·LULAR SALUDABLE I PER QUÈ NECESSITEU\nEl 1961, el biòleg Leonard Hayflick va descobrir que les cèl·lules humanes normals poden dividir un nombre finit de vegades abans de morir. Les cèl·lules es reprodueixen fent còpies de si mateixes (anomenades mitosi), i mentre les cèl·lules humanes s’asseien en una capa fina i transparent als matràs que omplien el laboratori de Hayflick, al principi, es copiarien ràpidament. A mesura que es van multiplicar, Hayflick necessitava cada cop més matràs per contenir els cultius cel·lulars creixents. Les cèl·lules en aquesta primera etapa es van multiplicar tan ràpidament que va ser impossible salvar totes les cultures; altrament, com recorda Hayflick, ell i el seu ajudant haurien estat “expulsats del laboratori i de l’edifici de recerca per ampolles de cultura”. Hayflick va anomenar aquesta fase juvenil de la divisió cel·lular “creixement luxós”. Al cap d'un temps, però, les cèl·lules que es reproduïen al laboratori de Hayflick es van aturar a les seves pistes, com si es cansessin. Les cèl·lules de major durada van gestionar una cinquantena de divisions cel·lulars, tot i que la majoria es van dividir molt menys vegades. Finalment, aquestes cèl·lules cansades van arribar a una etapa que ell va anomenar senescència: encara estaven vius, però totes havien deixat de dividir-se definitivament. Això s’anomena límit de Hayflick, el límit natural que tenen les cèl·lules humanes per dividir, i l’interruptor d’aturada passa a ser telòmers que s’han convertit críticament en curt.\nTotes les cèl·lules estan subjectes a aquest límit de Hayflick? No, a tot el nostre cos, trobem cèl·lules que es renoven, incloses cèl·lules immunes, cèl·lules òssies, budell, pulmó i fetge, cèl·lules de la pell i del pèl, cèl·lules del pàncrees i cèl·lules que s'uneixen als nostres sistemes cardiovasculars. Han de dividir-se una i altra vegada per mantenir el nostre cos sa. Les cèl·lules renovadores inclouen alguns tipus de cèl·lules normals que es poden dividir, com les cèl·lules immunes; cèl·lules progenitores, que es poden mantenir encara més temps dividides; i aquelles cèl·lules crítiques del nostre cos anomenades cèl·lules mare, que es poden dividir indefinidament sempre que siguin sanes. I, a diferència de les cèl·lules dels plats de laboratori de Hayflick, les cèl·lules no sempre tenen un límit de Hayflick, perquè - com llegireu al capítol 1 - tenen telomerasa. Si es mantenen sanes, les cèl·lules mare tenen prou telomerasa per permetre que es continuïn dividint al llarg de la nostra vida. Aquesta reposició de cèl·lules, aquell luxós creixement, és una de les raons per les quals la pell de Lisa sembla tan fresca. És per això que les seves articulacions es mouen fàcilment. És una de les raons per a les quals pot aprofundir els pulmons profunds de l'aire fresc que bufa a la badia. Les noves cèl·lules estan renovant constantment teixits i òrgans essencials del cos. La renovació cel·lular l’ajuda a mantenir-la sent jove.\nDes d’una perspectiva lingüística, la paraula senescent té una història compartida amb la paraula senile. En certa manera, és el que aquestes cèl·lules són senils. En certa manera, és bo que les cèl·lules deixin de dividir-se. Si simplement continuen multiplicant, es pot produir càncer. Però aquestes cèl·lules senils no són inofensives: estan desconcertades i cansades. Confonen els seus senyals i no envien els missatges adequats a altres cel·les. No poden fer la seva feina tan bé com ho feien abans. Sofren. S'ha acabat el temps de creixement luxós, almenys per a ells. I això ha produït conseqüències per a la vostra salut. Quan moltes de les teves cèl·lules són senescents, els teixits del cos comencen a envellir. Per exemple, quan teniu massa cèl·lules senescents a les parets dels vasos sanguinis, les artèries s’endureixen i és més probable que tingueu un atac de cor. Quan les cèl·lules immunes contra la infecció del flux sanguini no poden saber quan hi ha un virus a prop, perquè són senescents, ets més susceptible de patir la grip o la pneumònia. Les cèl·lules senescents poden filtrar substàncies proinflamatòries que et fan vulnerable a més dolor i més malalties cròniques. Amb el temps, moltes cèl·lules senescents sofriran una mort preprogramada.\nComença el període de malalties.\nMoltes cèl·lules humanes sanes es poden dividir repetidament, sempre que els seus telòmers (i altres blocs bàsics de cèl·lules com les proteïnes) siguin funcionals. Després d’això, les cèl·lules es tornen senescents. Amb el temps, la senescència pot passar a les nostres sorprenents cèl·lules mare. Aquest límit en la divisió de cèl·lules és una de les raons per les quals sembla que hi hagi un descens natural de la salut humana a mesura que envellim en els anys setanta i vuitanta, tot i que, per descomptat, molta gent viu una vida sana molt més temps. Una bona vida i vida útil, que arriba a vuitanta-cents anys per a alguns de nosaltres i per a molts dels nostres fills, està al nostre abast.5. Hi ha al voltant de tres-cents mil centenaris a tot el món i el seu nombre augmenta ràpidament. Més encara és el nombre de persones que viuen als noranta anys. A partir de les tendències, es creu que més d’un terç dels nens nascuts al Regne Unit viuran fins a cent anys.6 Quants d’aquests anys s’enfosqueixin per la malaltia? Si entenem millor les palanques per a una bona renovació de les cèl·lules, podem tenir articulacions que es mouen amb fluïdesa, pulmons que respiren fàcilment, cèl·lules immunes que lluiten amb infeccions, un cor que continua bombant la sang per les seves quatre cambres i un cervell agut a tot arreu. la gent gran anys.\nPerò de vegades les cèl·lules no ho aconsegueixen a través de totes les divisions de la manera que haurien de fer. De vegades deixen de dividir-se abans, caient en un antic i senescent estadi abans del seu temps. Quan això succeeix, no aconseguiu aquestes vuit o nou grans dècades. En canvi, s’obté un envelliment cel·lular prematur. L’envelliment cel·lular prematur és el que succeeix a persones com Kara, el gràfic de la salut del qual es fa fosc a una edat primerenca.\nFigura 3: Envelliment i malalties. L’edat és amb molt el major determinant de les malalties cròniques. Aquest gràfic mostra la freqüència de mort per edats, fins a seixanta-cinc anys i més, per a les quatre principals causes de mort per malaltia (malalties cardíaques, càncer, malalties respiratòries i ictus i altres malalties cerebrovasculars). La taxa de morts per malalties cròniques comença a augmentar a partir dels quaranta anys i augmenta notablement a partir dels seixanta anys. Adaptat del Departament de Salut i Serveis Humans dels Estats Units, Centres per al control i la prevenció de malalties, "Deu principals causes de mort i lesió", http://www.cdc.gov/injury/wisqars/leadingCauses.html.\nL’edat cronològica és el principal factor determinant de quan patim malalties i això reflecteix el nostre envelliment biològic al seu interior.\nAl començament del capítol, ens vam preguntar: Per què les persones envelleixen diferent? Un dels motius és l’envelliment cel·lular. Ara es pregunta: Què fa que les cèl·lules envelleixin abans del seu temps?\nPer obtenir una resposta a aquesta pregunta, penseu en sabates.\nCOM TELOMERES PODEN FER QUE SENTI VELL O L’AJUDIU A mantenir-vos JOVES I SALUDABLE\nRecordes les puntes de plàstic de protecció que hi ha als extrems dels sabates? Aquests s’anomenen aglets. Els aglets estan allà per evitar que els cordons es desfacin. Ara imagineu-vos que els vostres cordons són els vostres cromosomes, les estructures de les cèl·lules que porten la vostra informació genètica. Els telòmers, que es poden mesurar en unitats d'ADN conegudes com a parells de bases, són com els aglets; formen petites gorres als extrems dels cromosomes i impedeixen que el material genètic es desveli. Són els aglots de l’envelliment. Però els telòmers acostumen a escurçar-se amb el pas del temps.\nAquí hi ha una trajectòria típica per a la vida d’un telòmer humà:\nQuan els consells de sabates es desgasten massa, els cordons es poden usar. També els podeu llençar. Alguna cosa semblant passa a les cèl·lules. Quan els telòmers es fan massa curts, la cèl·lula deixa de dividir-se del tot. Els telòmers no són l’únic motiu perquè una cèl·lula pugui esdevenir senescent. Hi ha altres tensions en les cèl·lules normals que encara no entenem gaire bé. Però els telòmers curts són una de les principals raons per a què les cèl·lules humanes envelleixen i són un mecanisme que controla el límit de Hayflick.\nEls vostres gens afecten els vostres telòmers, tant per la seva durada quan naixeu com per la velocitat que disminueixen. Però la meravellosa notícia és que les nostres investigacions, juntament amb investigacions d’arreu del món, han demostrat que podeu intervenir i controlar el curt o llarg termini que són, com de robustes.\n• Alguns de nosaltres responen a situacions difícils sentint-nos molt amenaçats, i aquesta resposta està relacionada amb telòmers més curts. Podem replantejar la nostra visió de situacions d’una manera més positiva.\n• S'ha demostrat que diverses tècniques del cos mental, incloses la meditació i Qigong, redueixen l'estrès i augmenten la telomerasa, l'enzim que reomple els telòmers.\n• L’exercici que fomenta la forma cardiovascular és ideal per als telòmers. Es descriuen dos programes d’entrenament senzills que s’han demostrat que milloren el manteniment dels telòmers i aquests programes poden acollir tots els nivells d’aptitud.\n• Els telòmers odien les carns processades com els gossos calents, però els aliments frescos i sencers són bons per a ells.\n• Els barris que no tenen cohesió social, és a dir, que la gent no coneix i confia l’un en l’altre - és dolent per als telòmers. Això és cert, independentment del nivell d’ingressos.\n• Els nens que estan exposats a diversos esdeveniments adversos de la vida tenen telòmers més curts. Allunyar els nens de circumstàncies descuidades (com els notoris orfenats romanesos) pot revertir part del dany.\n• Els telòmers dels cromosomes dels pares de l'òvul i l'espermatozoide es transmeten directament al nadó en desenvolupament. Notablement, això vol dir que si els vostres pares tinguessin vides dures que escurçaven els seus telòmers, podrien haver-vos passat aquests telòmers escurçats! Si creieu que pot ser el cas, no entreu. Els telòmers es poden acumular i escurçar. Encara podeu prendre mesures per mantenir estable els vostres telòmers. I aquesta notícia també significa que les nostres pròpies opcions de vida poden donar lloc a un llegat cel·lular positiu per a la propera generació.\nFER LA CONNEXIÓ DE TELOMERE\nQuan penses en viure d’una manera més sana, potser penses, amb un gemec, en una llarga llista de coses que hauràs de fer. Per a algunes persones, però, quan han vist i han entès la connexió entre les seves accions i els seus telòmers, són capaços de fer canvis que durin. Quan jo (Liz) camino a l’oficina, a vegades la gent m’atura: “Mira, estic en bici per treballar ara, estic mantenint els telòmers llargs”. O “vaig deixar de beure soda ensucrada. Odiava pensar què feia als meus telòmers. "\nLa nostra investigació demostra que si manteniu els vostres telòmers vivireu en els vostres centenars, o passareu maratons quan tingueu noranta-quatre anys o us quedareu lliures d’arrugues? No. Les cèl·lules de tothom es fan velles i, finalment, morim. Però imagineu-vos que esteu conduint per una carretera. Hi ha carrils ràpids, hi ha carrils lents i hi ha carrils pel mig. Podeu conduir pel carril ràpid, barrejant-vos cap a la malaltia a un ritme accelerat. O podeu conduir en un carril més lent, amb més temps per gaudir del temps, la música i la companyia al seient del passatger. I, per descomptat, gaudireu de la vostra bona salut.\nTot i que actualment es troba en una via ràpida per a un envelliment cel·lular prematur, podeu canviar de carril. A les pàgines següents, veureu com fer-ho realitat. A la primera part del llibre, explicarem més sobre els perills de l’envelliment cel·lular prematur i com els telòmers sans són una arma secreta contra aquest enemic. També us expliquem sobre el descobriment de la telomerasa, un enzim a les nostres cèl·lules que ajuda a mantenir les beines protectores al voltant dels nostres extrems de cromosomes.\nLa resta del llibre us mostra com utilitzar la ciència dels telòmers per donar suport a les vostres cèl·lules. Comenceu amb els canvis que podeu fer als vostres hàbits mentals i després al vostre cos: als tipus d’exercicis, aliments i rutines de son més adequades per als telòmers. A continuació, expandiu-lo cap a fora per determinar si els vostres entorns socials i físics suporten la salut del telòmer. Al llarg del llibre, les seccions anomenades “Renewal Labs” ofereixen suggeriments que us poden ajudar a prevenir l’envelliment cel·lular prematur, juntament amb una explicació de la ciència que hi ha darrere d’aquests suggeriments.\nCultivant els vostres telòmers, podeu optimitzar les vostres possibilitats de viure una vida que no només és més llarga, sinó que és millor. De fet, per això hem escrit aquest llibre. Al llarg del nostre treball sobre telòmers, hem vist massa Karas: hi ha massa homes i dones que els telòmers es porten massa ràpidament, que entren en la malaltia quan encara han de sentir-se vibrants. Hi ha una gran quantitat d’investigacions de gran qualitat, publicades en revistes científiques de prestigi i recolzades en els millors laboratoris i universitats que us poden orientar cap a aquest destí. Podríem esperar que aquests estudis s’abandonessin a través dels mitjans de comunicació i s’enduguessin a les revistes i als llocs web de salut, però aquest procés pot trigar molts anys, és fragmentari i, malauradament, la informació sovint es distorsiona al llarg del camí. Volem compartir el que sabem ara i no volem que més persones o famílies pateixin les conseqüències d’un envelliment cel·lular prematur innecessari.\nEL SANT GRIL?\nEls telòmers són un índex integrador de moltes influències de tota la vida, tant bones i restauradores com la bona forma física com el son i també malignes com l’estrès tòxic o la mala alimentació o adversitats. Les aus, els peixos i els ratolins també mostren la relació estrès-telòmers. Així, s'ha suggerit que la longitud dels telòmers pot ser el "Sant Graal per al benestar acumulat", 7 que s'utilitza com a mesura sumativa de les experiències de la vida dels animals. En humans, com en animals, encara que no hi haurà un indicador biològic de l'experiència acumulada de tota la vida, els telòmers es troben entre els indicadors més útils que coneixem ara mateix.\nQuan perdem persones per una mala salut, perdem un recurs preciós. La mala salut sovint frega la seva capacitat mental i física de viure com es desitgi. Quan la gent dels seus trenta, quaranta, cinquanta, seixanta i més enllà sigui més sana, gaudiran més i compartiran els seus regals. Poden utilitzar més fàcilment el seu temps de maneres significatives: nodrir i educar la propera generació, donar suport a altres persones, resoldre problemes socials, desenvolupar-se com a artistes, fer descobriments científics o tecnològics, viatjar i compartir les seves experiències, créixer empreses o servir com a líders savis. Quan llegiu aquest llibre, podreu aprendre molt més sobre com mantenir les vostres cèl·lules sanes. Esperem que us agradi escoltar el fàcil que és ampliar la vostra salut. I esperem que us agradi fer-vos la pregunta: com faré servir tots aquests meravellosos anys de bona salut? Seguiu una mica dels consells d’aquest llibre i és probable que tingueu molt temps, energia i vitalitat per obtenir una resposta.\nLA RENOVACIÓ COMENÇA A LA DRETA ARA\nJa podeu començar a renovar els telòmers i les cel·les ara mateix. Un estudi ha trobat que les persones que tendeixen a centrar-se més en el que fan actualment tenen telòmers més llargs que les persones les ments que tendeixen a vagar més.8 Altres estudis mostren que tenir una classe que ofereix formació en mindfulness o meditació està relacionada amb la millora. manteniment de telòmers.9\nL’enfocament mental és una habilitat que es pot cultivar. Tot el que cal és la pràctica. Veureu una icona de sabates, que es mostra aquí, al llarg del llibre. Sempre que la veieu o quan veieu les sabates amb cordons o sense cordons, podeu utilitzar-la com a indicació per fer una pausa i preguntar-vos què en penseu. On són els vostres pensaments ara mateix?\nSi us preocupa o remeteu els problemes antics, recordeu-vos que us dediqueu a concentrar-vos en tot el que esteu fent. I si no "feu" res en cap moment, podeu gaudir centrant-vos en el "ser".\nSimplement centreu-vos en la respiració, portant tota la vostra consciència a aquesta senzilla acció de respirar cap a dins i cap a fora. És restauratiu centrar la vostra ment cap a dins - notant sensacions, la respiració rítmica o a fora - notant els punts de vista i els sons al seu voltant. Aquesta capacitat de centrar-se en la respiració, o la vostra experiència actual, resulta molt bona per a les cèl·lules del cos.\nFigura 4: Penseu en els vostres sabates. Els consells de les sabates són una metàfora dels telòmers. Com més llargs siguin els aglets de protecció als extrems dels cordons, menys probabilitats es desfaciran de la sabata. Pel que fa als cromosomes, com més llargs siguin els telòmers, menys probabilitats hi hagi alarmes en cèl·lules o fusions de cromosomes. Les fusions desencadenen la inestabilitat del cromosoma i la ruptura de l'ADN, que són esdeveniments catastròfics per a la cèl·lula.\nAl llarg del llibre, podreu veure una icona de sabates amb llargs aglet. Podeu utilitzar-ho com a oportunitat per tornar a enfocar la vostra ment en l’actualitat, respirar profundament i pensar en que es restauren els vostres telòmers amb la vitalitat del vostre alè.\nExtracte del llibre THE TELOMERE EFFECT: A Revolutionary Approach to Living Younger, Healthier, Longer, de Elizabeth Blackburn, doctora i Elissa Epel, doctora. Copyright © 2017 per Elizabeth Blackburn i Elissa Epel. Reimprès amb permís de Grand Central Publishing. Tots els drets reservats.\nObteniu més informació sobre la rutina diària de Elizabeth Blackburn al seu Qüestionari Thrive aquí.\nDins de l’esforç d’imprimir pulmons i respirar la vida amb cèl·lules mareButlletí SciTech 2.8El nou enfocament d'OpenAI per a l'aprenentatge d'una imitació única, una ullada al futur de l'AIEl vi ecològic li dóna encara mal de capQC - Controlar la computació quàntica amb operadors, interferències i enredaments unitaris


Aquesta setmana volem parlar d’una petita explotació ramadera ecològica situada a La Torre de Claramunt, la Formatgeria Flor d’Ametller. El Domènec, l’Oriol i el Cristian són els encarregats de tirar aquest projecte endavant.\nFlor d’Ametller es una explotació de cabres que actualment compta amb un ramat d’unes 150 cabres. La seva filosofia de treball fa que les característiques d’aquest projecte tinguin lloc dins un context ecològic, on el benestar dels animals, la seva alimentació i el seu procés a l’hora d’elaborar el producte siguin valors associats.\nL’alimentació d’aquestes cabres és un dels aspectes que ens demostra aquesta manera diferent de treballar. La totalitat de la seva alimentació és de la producció que ofereix la mateixa finca, donada d’alta dins els organismes de control d’explotacions ecològiques des del 2002.\nEl gra extret dels seus camps, el farratge i la palla son part de la seva alimentació. Però això no es tot. Diàriament les cabres realitzen la neteja dels boscos de la vora. Aquest element, a part de donar valor a la seva feina, ajuda a la reducció del risc d’incendi forestal, augmenta la qualitat de vida dels animals i naturalitza la seva alimentació, sempre seguint les pautes d’una filosofia totalment ecològica.\nLa raça per la qual han optat des del primer moment és una cabra rústica, adaptada a l’entorn mediterrani. Un dels inconvenients que podríem destacar d’aquest tipus de cabra és la poca producció de llet respecte a les races lleteres. I aquí arriba la gran pregunta, per què muntar una explotació lletera amb una cabra que produeix tant poca llet? Amb la producció de formatges, tot i ser a molt petita escala, volen donar viabilitat econòmica al projecte, fent front a les depeses vinculades. Aquest sistema de treball no seria viable amb races amb grans braguers. Al pasturar al sotabosc, aquestes tindrien dificultats i inclús podrien resultar-ne ferides per matolls i esbarzers.\nAquesta visió d’explotació que integra animals, entorn, agricultura i bosc com una sola unitat, fa que la prioritat principal de l’equip de Flor d’Ametller en cap cas sigui la producció de llet. L’objectiu principal del projecte és el de ser capaços fer viable una activitat econòmica dins un ecosistema natural, evitant en lo possible alterar-lo, i on els animals siguin els protagonistes principals. Pel que fa al producte, s’opta en tot moment per prioritzar la qualitat davant la quantitat.\nTot això fa que la producció de formatges sigui molt irregular, ja que depèn del cicle reproductiu natural del animals que aquests facis més o menys llet. Quan les cabres tenen les seves cries, no poden ser munyides fins que els cabrits siguin suficientment forts per poder-se alimentar per ells mateixos. Degut a això, en els mesos de cria, la producció dels seus formatges disminueix o gairebé desapareix.\nTotes les femelles que neixen a l’explotació es queden per anar ampliant el ramat, mentre que els mascles son venuts per a la seva carn. El fet d’anar ampliant en nombre de caps de bestiar, permetrà amb els anys que Flor d’Ametller sigui un projecte ecològic sostenible. Al tractar-se d’un projecte embrionari, actualment, tots els beneficis que obtenen són reinvertits en la millora de l’explotació.\nActualment, aquests tres pagesos i ramaders estan iniciant un nou projecte de gallines ecològiques amb la mateixa filosofia de treball. Aquestes, a part de produir ous ecològics, serviran per eliminar les males herbes dels terrenys a conrear i aportaran l’adob als cultius que acabaran produint el menjar pels animals de la pròpia explotació.\nArticle anteriorEls vots són nostres\nPròxim articleAlba Vergés: “Prou d’estar encallats en l’1 d’octubre, cal un canvi de lideratge en el moviment independentista”


Jornada ‘Bones pràctiques de cooperació entre entitats socials i empreses del sector turístic' | Taula d'Entitats del Tercer Sector Social de Catalunya\nInici ActivitatsJornada ‘Bones pràctiques de cooperació entre entitats socials i empreses del sector turístic'\nInserció laboral de dones en risc d’exclusió social\nLa Taula del Tercer Sector també considera que no s’han acabat d’aprofitar les eines que ja disposen les Administracions per garantir un major retorn social de l’impacte del turisme (ingressos provinents de la taxa turística, plans d’ocupació, contractació pública de qualitat, etc.); per garantir una oferta turística accessible i inclusiva per a tot tipus de persones i col.lectius; i per desenvolupar la responsabilitat social que li pertoca al sector turístic atenent al volum de riquesa que genera. Com a exemple, la Taula del Tercer Sector ha recordat que la taxa turística pot utilitzar-se ja des d’aquest any 2017 a revertir els desequilibris socials del turisme i a fomentar un turisme inclusiu, d’acord amb la Llei 5/2017 d’acompanyament dels pressupostos aprovada fa poques setmanes pel Parlament de Catalunya que permet dedicar la taxa a “l’impuls del turisme sostenible, responsable i de qualitat”.


Prendre un te pot convertir-se en un luxe | Catalonia Gourmet Market\nPrendre un te pot convertir-se en un luxe\nTot depèn de tu i del te que triïs. Alma Teas & Herbal Infusions disposa de la gamma Alma Luxury que compta amb més de 50 sabors de fórmula pròpia, desenvolupades a partir de matèria prima ecològica seleccionades en origen. La coneixies?\nEstà especialment pensada per a hosteleria i restauració, però tothom hi pot accedir. Gràcies al seu packaging compost per piràmides 100% biodegradables, segellades i envasades en sobres individuals, ajuden al medi ambient. Cadascuna de les capses inclou 20 piràmides.\nQuins sabors pots trobar? Des de tes ben potents fins a infusions ecològiques i també algunes infusions especials: Camamilla, Poleo Menta, Hibiscus, Fruits del bosc, Ratafia, Rooibos canyella i menta, te negre Ceilan, te verd Chun mee, te Vermell Pu-erh…\nRelaxa’t i tanca els ulls. Deixa’t portar i pren-te un Alma Luxury amb tranquil·litat. És el teu moment, un petit luxe. Elegància, qualitat i ecologisme. Què més vols?


Nightfever en les festes de Benissa. Una altra manera d’orar | Parroquia de Benissa\nNightfever en les festes de Benissa. Una altra manera d’orar\nDins de la programació de festes de la Puríssima Xiqueta, després de la missa de les 20.00 hores del divendres 1 de maig, es realitzarà per primera vegada a Benissa el Nightfever. Aquesta activitat és novedosa iniciativa d’evangelització, música i oració.\nVoluntaris de la Parròquia i d’altres conviden a passar a l’interior del temple totes les persones perquè puguen participar de l’experiència i apropar-se a Déu, encara que haja passat temps de l’última vegada van entrar a l’església.\nEls participants regalen un xicotet ciri a les persones que estan pels voltants de l’església per a orar o simplement per encendre-la en l’altar davant del Santíssim que estarà exposat fins a la 1.00 h.\nLa Nightfever va sorgir en la Jornada Mundial de la Joventut de Colònia l’any 2005, on els joves van crear un espai d’oració amb el Santíssim. La seua idea s’ha estés per tota Alemanya on ara està present en més de quaranta ciutats i altres països europeus. Actualment es desenvolupa en ciutats d’Espanya, Holanda, Suïssa, Gran Bretanya, i també a l’Amèrica i a Canadà.\nDes de la Parròquia convidem totes les persones a participar i poder estar uns minuts amb el Senyor, amb la presència del Santíssim.\nDeixem un vídeo del Nightfever realitzat el passat mes de novembre de 2013 a València, així com la seua pàgina Facebook.\nPàgina Facebook de Nightfever València


Firmas Archivos | Shook Down Underzine\n[Joia Oculta] All The Colors, Drumming on Glass (1990)\npor Shookdown | 09/12/2014 | Firmas, Joia Oculta\nCorria l’any 1990 i el petit segell independent Aurora Records ja comptava amb material dels Galaxie 500 editat. Volia quelcom més: un pas més enllà i aquí és on va entrar la proposta de Drumming on Ice. L’aventura va comptar amb la producció d’en Lou...\n[Joia Oculta] Outside Problems, Collapsing Oppositess (2007)\npor Shookdown | 08/20/2014 | Firmas, Joia Oculta\nLa producció musical d’en Ryan McCormick, líder de la formació, és abundant i qualitativa a parts iguals. Com tota proposta sempre té algun punt àlgid i la d’ell és d’aquelles on hi cal excavar fortament. Per MAURICI RIBERA Collapsing Opposites és un dels pilars de...\n[Joia Oculta] Sweet Jesus – Phonefreak Honey (1992)\npor Shookdown | 07/08/2014 | Firmas, Joia Oculta\nSweet Jesus van ser una efímera banda dels 90s que va venir va convèncer i va marxar sense fer soroll. Per Maurici Ribera. L’encreuament perfecte entre el britpop i el shoegaze Imagineu a Brian Molko o a Brett Anderson com a cantants de Ride. Van anticipar el petit...\n[Joia Oculta] Ask The Unicorn, Ed Askew (1968)\npor Shookdown | 05/19/2014 | Firmas, Joia Oculta\nEl nostre protagonista d’avui és un d’aquells músics veterans i mítics que ha assolit un estatus de culte però mai ha estat prou reconegut. Un dels pilars cabdals per entendre el folk “diferent”, copiat per molts, tot i que només uns pocs n’han acreditat la...\n[Joia Oculta] 1000 Mexicans – The Art of Love/News of You (1983)\npor Shookdown | 05/07/2014 | Firmas, Joia Oculta\n1000 Mexicans són una formació anglesa de post punk amb elements de new wave més dark rock, barrejat amb èxit amb goth rock. La recentment reformada banda mai va acabar d’encaixar en cap estil de música, i compta amb bones dosis de pop i experimentació...\npor Shookdown | 04/23/2014 | Firmas, Joia Oculta\nLa Joia Oculta d’aquesta setmana ens recupera a Fang, formació dels 80 que ha quedat una mica oblidada però clau a l’hora de dibuixar el mapa geneològic del grunge. Els reivindiquem amb un dels seus millors temes. Per MAURICI RIBERA Pedra filosofal del...


El Marroc: taller del tèxtil espanyol - Campanya Roba Neta - Campanya Roba Neta\nAquest curs, a SETEM han col·laborat amb la Universitat Oberta de Catalunya fent la tutoria d’un grup d’alumnes del Màster Universitari en Anàlisi de l’Entorn Econòmic que s’ha endinsat en les pràctiques de les grans empreses multinacionals tèxtils mitjançant unes pràctiques de recerca en aquest àmbit. Aquí us deixem l’article que ha escrit un dels alumnes que ha analitzat dades econòmiques de les empreses tèxtils espanyoles deslocalitzades al Marroc.\nArticle de Ramón Carballés Castellanos\nLes relacions econòmiques entre les empreses del tèxtil espanyol i el país nord-africà fa dècades que duren. Va ser els inicis dels 80 quan es desembarcava al país magrebí amb els inicis de la deslocalització industrial. Des de llavors la liberalització comercial i la pròpia globalització econòmica ha empès la presència d’empreses multinacionals espanyoles a territori marroquí en forma de filials o de tallers locals subcontractats que proveeixen la producció que es ven a les botigues de tot el món.\nPerò des d’un anàlisi més a fons podem dir que les multinacionals espanyoles del tèxtil instal·lades allà i el propi sector tèxtil marroquí tenen una relació molt més estreta. I és, que per una banda, per les empreses tèxtils espanyoles, el Marroc comporta un territori estratègic amb un avantatge comparatiu per la seva proximitat geogràfica i per els seus costos laborals baixos (2,1 euros/hora en el 2008) en relació amb Espanya o la resta d’Europa.\nPer altra banda, per al tèxtil marroquí les empreses espanyoles situades allà han resultat ser uns actors principals en la configuració de la indústria i l’ocupació del sector. Les empreses espanyoles, amb Inditex al capdavant, han originat el que avui dia es coneix com l’estratègia productiva ‘fast fashion’, que consisteix en produir un gran número de col·leccions a l’any en lots reduïts però freqüents, en temps de producció i transport mínims i sense stocks.\nAquesta distribució respon a estratègies comercials on el model de producció que s’introdueix en la cadena de valor gira al voltant de les plantes de fabricació de cicle curt: les multinacionals envien la matèria prima (teixits i fils) als països en desenvolupament on s’aplica la mà d’obra i el disseny per fabricar el producte de confecció i es retorna acabat als mercats a través dels canals de distribució mundials. Així el tèxtil marroquí s’ha especialitzat en la producció en peces de confecció, les quals van significar durant el 2015 un 98% del total de les exportacions que realitza el país en el sector tèxtil, sent Espanya el principal client de les exportacions de la roba marroquí amb una quota del 50% i un volum de 1.380 milions d’euros durant l’any passat.\nA la vegada les grans marques de moda, en un entorn de competitivitat internacional, pressionen als tallers manufacturers fragmentant les comandes i exigint un temps d’entrega màxim que els propis tallers acaben traslladant als treballadors en forma de precarietat laboral.\nLa cultura ‘vestir-llençar’ en el sector tèxtil marroquí, de baix valor afegit i d’alta feminització (el 70% dels treballadors són dones), repercuteix en les condicions laborals de moltes treballadores. Així, i segons l’informe ‘La moda española en Tánger’ publicat l’any 2011 per Campanya Roba Neta, trobem que 7 de cada 10 treballadores reben salaris que no els permet cobrir les seves necessitats i les de la seva família i només un 11% percep un sou per sobre del salari mínim (0,95€/hora en el moment de la investigació). Un 96% declara que tenen una jornada laboral que inclou fer hores extres per damunt de les 48 hores setmanals per atendre la urgència de les noves comandes i que la majoria reben una forta pressió i amenaça en cas d’organitzar-se en sindicats per defensar els seus drets.\nEl contrapunt amb la Xina\nSi comparem les relacions entre Espanya amb la Xina, el qual és el primer país productor de tèxtil del món, veiem que el Marroc manté una posició relativament important com a territori estratègic en la cadena productiva. Així, i segons el Ministeri d’Economia i Competitivitat, la inversió directa en filials per part d’empreses multinacionals espanyoles tèxtils ha anat en descens els últims 10 anys en el país asiàtic, en gran mesura motivat per l’increment dels costos laborals que ha ocasionat la deslocalització de les multinacionals espanyoles cap altres països asiàtics amb una mà d’obra molt més barata com Vietnam o Bangladesh. Altres països que han vist incrementada la presència d’inversió espanyola són els situats al mediterrani com Turquia, que disposa de mercat intern amb possibilitats de creixement i la proximitat a la Unió Europea, o el propi Marroc que integra proximitat a la península, desenvolupament logístic a les grans ciutats i la incorporació de nous acords aranzelaris i de lliure comerç amb la UE i els Estats Units.\nPel que fa la quota de mercat espanyol, encara que la Xina manté uns costos laborals encara més baixos que el Marroc, al 2008 es situaven en 1,4€ l’hora, i una implantació estratègica també de cicle curt, les importacions espanyoles en peces de confecció des de la Xina cauen 5 punts percentuals entre 2012 i 2015, passant del 29% al 24%. La Xina manté el primer lloc com a lloc de procedència de les importacions espanyoles, seguida de Bangladesh amb un 13%, Turquia amb un 11% o el propi Marroc amb un 10%.\nLes empreses tèxtils espanyoles han actuat en relació al Marroc amb els mateixos criteris que amb la resta de països en desenvolupament i, des d’aquesta perspectiva, han realitzat exportació d’inversió, han internacionalitzat la cadena de valor i han buscat l’increment del benefici a través de la deslocalització productiva i la cerca constant de costos laborals mínims.\nAlhora les polítiques d’integració als mercats internacionals portades pel país i el posicionament estratègic de les multinacionals del tèxtil en vers els tallers de cicle curt han transformat el sector fins a especialitzar-lo en la producció de peces de confecció per l’exportació. Les noves formes de consum de moda i l’exigència en la immediatesa de les comandes per part de les grans marques internacionals acaben repercutint en eslavó més dèbil de la cadena productiva en forma de vulneració dels drets laborals, empobriment salarial i sobreexplotació de la jornada laboral.\nAquest curs, a SETEM han col·laborat amb la Universitat Oberta de Catalunya fent la tutoria d’un grup d’alumnes del Màster Universitari en Anàlisi de l’Entorn Econòmic que s’ha endinsat en les pràctiques de les grans empreses multinacionals tèxtils mitjançant unes pràctiques de recerca en aquest àmbit. Aquí us deixem l’article que ha escrit un dels alumnes que ha analitzat... View Article


Tres de quatre efectes adversos a la vacuna contra la covid van ser notificats per dones - Diari de Girona\nTres de quatre efectes adversos a la vacuna contra la covid van ser notificats per dones\nEl 87% de les 60.030 notificacions d'«esdeveniments secundaris» van ser fetes per persones entre 18 i 65 anys\nMADRID | 23·02·22 | 19:10 | Actualitzat a les 19:11\nEl 74% dels problemes derivats de la vacunació contra la covid-19 a Espanya els han patit dones, i per franges d'edat, el 87% de les complicacions les han viscut persones d'entre 18 i 65 anys. Així consta en l'últim informe de Farmacovigilància publicat aquest dimecres pel Ministeri de Sanitat, que recull que des de l'inici de la pandèmia fins al 6 de febrer, a Espanya s'han registrat un total de 60.030 notificacions d'«esdeveniments adversos» relacionats amb la vacunació contra el coronavirus. Aquesta xifra equival a 62 notificacions per cada 100.000 dosis administrades. El 70% de les complicacions han estat comunicades per professionals sanitaris i el 30% per la ciutadania. Per grups d'edat i sexe, entre els menors de 12 anys s'han comptabilitzat 81 reaccions adverses en nens i 76 en nenes i entre els 12 i els 17 anys, 510 i 463, respectivament.\nPerò en el cas dels adults, les dones amb problemes després de la vacunació gairebé tripliquen als homes: 39.249 casos davant de 12.699. La tendència continua en el cas dels majors de 65 anys: 1.947 homes van patir efectes adversos davant de 3.860 dones. De les 60.030 notificacions totals, 11.873 van ser considerades greus. Aquesta classificació inclou qualsevol esdeveniment advers que requereixi o prolongui l'hospitalització, doni lloc a una discapacitat significativa, persistent, malformació congènita, posi en perill la vida o resulti mortal. Del total de notificacions, 400 van ser per defunció, encara que l'informe de Farmacovigilància precisa que aquests esdeveniments no poden considerar-se relacionats amb les vacunes pel sol fet de notificar-se. «En la gran majoria dels casos notificats en els quals consta informació sobre els antecedents mèdics i la medicació concomitant, la defunció es pot explicar per la situació clínica prèvia del pacient i/o altres tractaments que estigués prenent i les causes de defunció són diverses, sense presentar-se un patró homogeni», remarca el Ministeri de Sanitat.\nEls problemes notificats amb més freqüència continuen sent els trastorns generals (febre i dolor en la zona de vacunació), del sistema nerviós (cefalea i marejos) i del sistema musculoesquelètic (miàlgia i artràlgia). Segueixen en avaluació els trastorns menstruals, com les alteracions en la quantitat de sagnat o la durada del cicle. Encara que les dades disponibles fins al segon semestre de 2021 no donaven suport a la hipòtesi d'una possible relació causal d'aquests trastorns amb les vacunes, recentment s'han donat a conèixer els resultats de dos estudis que suggereixen un augment en la freqüència d'aquests trastorns després de la vacunació, «amb canvis lleus i transitoris en els cicles menstruals».\nRespecte a l'embaràs i la lactància, no es mostren efectes negatius en la dona vacunada durant el segon o el tercer trimestre ni en el nounat, i no hi ha nova informació sobre l'augment del risc d'avortament espontani en el primer trimestre. Segons el tretzè informe de l'Agència Espanyola de Medicaments i Productes Sanitaris (Aemps), fins al passat 6 de febrer de 2022 es van administrar a Espanya 97.044.262 dosis de vacunes enfront de la covid-19.


Habitatge amb moltes opcions, lluminosa i gran balconada.\nA Capità Arenas amb Passeig de Manuel Girona, tenim un sobreàtic de 73,28m2 a la venda.\nHabitatge en bon estat sense actualitzar, però a punt per entrar a viure o llogar. Rendibilitat de 1.500€/mes en l'estat actual.\nPodem fer pressupost de reformes i deixar pagar amb un any.\nL'habitatge compta amb vistes al parc i la plaça del Mirall de Pedralbes. Zona tranquil·la i silenciosa, ja que dona la part de darrere de l'edifici.\nHabitatge lluminós i tranquil.\nOrganització de l'habitatge: Un menjador amb llar de foc i accés a la balconada doble, molt agradable. La cuina nova amb espai per posar rentadora i rentaplats.\nL'habitatge compta amb dues habitacions, una suite amb el seu bany privat i un altre dormitori amb sortida a la balconada.\nZona de Pedralbes, tranquil a prop de parcs naturals, comerços, restaurants i hospitals.\nA pocs metres de pàrquings\nSituat prop de el Corte Inglés de Maria Cristina.\nTramvia: T1, T2 i T3\nBus: 70, N7, 6, 34, 70, H6, V3, 7, 33, 34, 63, 67, 78, N12


Herschel Highland Carry-On Multicolor, Dressinn\nDescripció Herschel Highland Carry-On\nEl lleuger equipatge Highland Carry On de quatre rodes té una mobilitat multidirecional. El seu tirador retràctil, les butxaques frontals i el gran compartiment principal el fan ideal per a viatges curts.\nQuatre rodes de poliuretà silenciades multi direccionals\nButxaques d’emmagatzematge amb cremallera d’accés frontal i superior\nMides: 21,5´´ (H) x 14,2´´ (W) x 8,25´´ (D), 30L\nEn aquests moments Herschel Highland Carry-On té el millor preu online i és perfecte pels teus entrenaments i activitats esportives. A dressinn pots trobar centenars de productes per complementar la teva compra, a la categoria de Bolsos i maletes del nostre catàleg, a la secció de Trolleys. T’oferim una gran varietat de productes de Trolleys que satisfaran les teves necessitats i t’animaran a practicar encara més esport.\nCaracterístiques Herschel Highland Carry-On\nTecnologias Herschel Highland Carry-On


Espectacle a càrrec del taller de teatre Pocavergonya « Servei Local de Català de Castelldefels\nEspectacle a càrrec del taller de teatre Pocavergonya\nEl proper 27 de maig el grup de teatre en català “Pocavergonya” presentarà la feina feta al llarg d’aquesta edició. L’espectacle, d’entrada gratuïta i obert a tota la població, es podrà veure a la 1a planta del casal de Cultura de Castelldefels a les 18.30 h de la tarda.\nL’objectiu del taller, organitzat pel Servei Local de Català de Castelldefels amb la col·laboració de la Biblioteca Ramon Fernàndez Jurado, és que els participants practiquin el català en un ambient lúdic i distès alhora que treballen la comprensió lectora i la lectura en veu alta.\nEspectacle final taller de teatre en català “Pocavergonya”\nDivendres 27 de maig (18.30 h)\nS3 13a sessió Bàsic 1 (11a i 12a sessió)


GOLD EXPERIENCE B2 STUDENT'S BOOK+DVDROM Pearson 9781447961963\nPEAR Gold Experience B2/SB+DVDRom\nMCM E1 Tiger/PB Macmillan-Text 9781380018083\nMCM E1 Tiger/PB\nSocio/a Abacus 24,16€\nBIG BRIGHT IDEAS 6 ACTIVITY BOOK Oxford 9780194110099\nOUP E6 Big Bright Ideas/AB\nTOT TALLERS LLENGUA PRIMÀRIA 5 Text 9788441231931\nTOT TALLERS LLENGUA PRIMÀRIA 5 Quadernamb 30 propostes per treballar i avaluar les 5 dimensions i les 14 competències bàsiques de l'àmbit lingüístic de manera motivadora. Es potencia l'autonomia personal amb activitats individuals, per parelles o engrup i es fa especial atenció als processos de treball mitjançant propostes perquè els alumnes puguin autoavaluar-se i ser conscients dels propis aprenentatges. Els mestres disposen d'una guia interactiva amb orientacions i propostes didàctiques i molts recursos digitals per treballar a l'aula. Pensat per a cicle superior. - Materia: Llengua catalana - Curs: PRIMÀRIA 5 - Edat: 10 a 11 anys - Idioma:Català


Elisenda Paluzie (ANC) posa l'objectiu de superar el 50% de vot independentista en les catalanes\nPublicat 20/06/2020 21:11CET\nLa reelegida presidenta de l'ANC, Elisenda Paluzie, ha situat aquest dissabte com a objectiu del nou Secretariat Nacional de l'entitat treballar per superar el llindar del 50% del vot independentista en les properes eleccions al Parlament.\nEn una roda de premsa aquest dissabte després de l'elecció dels nous càrrecs orgànics de l'ANC, ha explicat que el nou equip directiu durà a terme diverses accions amb aquesta fi, per "tornar a posar la independència al centre" i més enllà dels partits polítics.\n"El que està passant amb la crisi sanitària, econòmica i social dóna nous i molt bons arguments per evidenciar que la independència és l'única eina per superar-ho, i també per reduir les barreres que tenim amb una part de la societat", ha assegurat.


Rodríguez Vilagran, Àngel – Redbook Ediciones\nÀngel Rodríguez Vilagran (Salt, 1966). És doctor en Periodisme i Ciències de la Comunicació i llicenciat en Ciències Religioses. Els seus àmbits d’investigació són l’etnografia, les tradicions populars i la comunicació religiosa. Ha publicat aquests llibres dedicats a la Mare de Déu: Maria als santuaris del bisbat de Girona, Jardín de María (amb Pep Vila), Maria trenta-un santuaris i 365 dies amb Maria. D’entre altres publicacions cal destacar diverses biografies de sants. L’any 1991 va entrar a treballar a l’Oficina de Comunicació del Bisbat de Girona on es responsabilitza, d’entre altres, de la realització setmanal dels programes de ràdio Església Viva (per a diverses emissores locals) i El Mirall (Cadena COPE de Girona). Anteriorment havia estat a les emissores municipals de Cassà de la Selva, Salt i Palamós, així com Ràdio Grup (Girona), Ràdio Girona, Ràdio Marina (Blanes) i Cadena COPE. L’any 2010 va rebre el premi Recull de periodisme. És membre del grup de recerca «Comunicació Social i Institucional» de la Universitat de Girona.\nBooks Of Rodríguez Vilagran, Àngel


Encert: Carta oberta a Ludàlia des de l’Associació d’Encert - Social.cat\nCarta oberta a Ludàlia des de l’Associació d’Encert\nDimecres, 2 de desembre de 2020 | 09:00 h\nPotser a vegades no som prou clares quan parlem de drets i desigualtats. Les persones amb discapacitat intel·lectual no poden gaudir del seu temps lliure com la gran majoria de persones. Tenir una discapacitat intel·lectual no és en si un hàndicap. Cadascú és com és, i la diversitat seria preciosa si no fos perquè les teves capacitats poden ser una motxilla social amb el seu respectiu sistema d'opressió. Si a més ets dona, doble discriminació. Si a més ets pobre, triple discriminació.\nLudàlia tanca després de 20 anys potenciant i normalitzant l'oci i la cultura per a persones amb discapacitat intel·lectual; treballant perquè les discriminacions que explicàvem no arrelin i es converteixin en desigualtat social arrelada: en un ells i un nosaltres. Altres entitats estan a punt d'abaixar la persiana, i potser encara no t'hem sabut explicar, concretament, per què no ens ho podem permetre.\nComunicar-se per xarxes socials i mantenir les relacions és quelcom que pot ser difícil. Gestionar els conflictes, els rols dins del grup o prendre decisions són tasques que moltes vegades necessiten acompanyament. Desenes de joves troben en la institució i l'estructura de l'entitat aquests espais segurs i de confiança que a tots ens donen la vida, en forma de quedades, espais, activitats.\nUn altre exemple: que millor que saber que quan s'acabi la setmana has quedat amb les amigues per anar a ballar, o que tens una entrada pel concert aquest que tant t'agrada? Però clar, mai t'has sentit còmode perquè la festa tots sabem que també pot ser un espai de violència masclista, de violència estètica. En resum, que ets sents cohibida i per passar nervis i por, doncs, et quedes a casa. I si us sembla una exageració, a quantes persones amb discapacitat intel·lectual veus (veies) en els teus espais de festa? Doncs Ludàlia proporcionava un espai de seguretat per ballar en pau. I tot i les contradiccions, és un pas de gegant perquè tots els espais d'oci ens incloguin, amb acompanyants o sense.\nLes entitats d'acompanyament a les persones amb discapacitat —recordeu que moltes estan a punt de tancar— tenim l'orgull de saber-nos necessàries. Som creadores de pilars bàsics per la felicitat individual i col·lectiva com són la comunitat diversa i la solidaritat. Per això, saber que Ludàlia desapareix ha estat un cop sòrdid dins de l'assemblea d'Encert, perquè empatitzem amb el patiment que significa per la vostra comunitat de ludàlics i ludàliques, però perquè també perdem una entitat companya de viatge, sent tant vosaltres com nosaltres vaixells on alguns dels passatgers (participants i monitores) embarquen i desembarquen en funció del que necessitin aquell dissabte, o aquell any.\nI ràbia. No podem obviar la ràbia, que no té res a veure amb la tristesa, perquè és provocada la indignació política de saber que mai s'ha considerat el lleure com a necessitat bàsica quan ho és. Perquè s'està posant per sobre la salut estrictament física per sobre la salut mental. Perquè podem sortir de casa per produir però no per estimar-nos. I totes aquestes prohibicions de l'estat opressor, a més, han acabat amb la vostra economia, deixant-nos a la resta, amb por, tristesa, i sí, també ràbia.\nHi ha el perill de fer passos enrere, que les persones amb discapacitat perdin el dret a estar al carrer. Amb Ludàlia, les persones amb discapacitat intel·lectual han lluitat contra un sistema opressiu i podien gaudir del seu temps lliure amb més normalitat.\nUn diccionari de medicina il·lustrat per a infants, fet a partir del saber dels més menuts


COL·LABORA AMB LA FISC\nBenvolgut visitant: Suposem que ja has llegit tota la nostra informació i que àdhuc l’has completada amb una visita al web de FISC Central.\nHauràs comprovat que som una ONGD seriosa, conscients dels nostres deures, coherents amb els nostres compromisos i fidels a la nostra ètica cristiana.\nHa arribat per a tu el moment de prendre la decisió de dedicar-nos una petita part dels teus esforços:\nSi creus que amb els teus coneixements i contactes pots ajudar-nos en assumptes com: millorar la gestió organitzativa, aconseguir minuts a la ràdio o als diaris, donar cursos de formació als nostres voluntaris, socis i col·laboradors, o qualsevol altra assumpte que constitueix una de les tasques que té encarregades algunes de les Comissions que tenim establertes, cal només que et posis en contacte amb nosaltres (ja saps com fer-ho). Estarem molt joiosos de contar-te entre nosaltres.\nSi creus que el teu ideal és participar com a voluntari en els nostres programes de voluntariat, a curt termini i a llarg termini com saps, estigues alerta a les nostres convocatòries. En aquell moment et direm què has de fer.\nSi només o a més a més vols fer una aportació econòmica, tens dues possibilitats:\nFer-te soci amb una aportació regular i periòdica. Si aportes 100 € a l’any, que podries donar-los trimestral, semestral o anualment (tu decideixes), et desgravaries de l’impost de la renda, IRPF, 75 €. De tal manera que els cost per a tu serien 25 € anuals. Cal recordar que els que rebran el teu ajut sempre estan en crisi; per això la teva aportació és molt valuosa.\nFer aportacions esporàdiques o no periòdiques. Fes un ingrés al nostre compte corrent.\nPer facilitar-te els tràmits de fer-se soci i conèixer la nostra política de privacitat, pots visitar el web de la FISC - Central (clica'm)


L'anàlisi d'Antoni Bassas: "11-S en defensa del vot"\n"A la gent que vota diferent no li importa barrejar-se per un objectiu superior com l'11-S"\n3 min. 02/09/2016 11:39\nA la portada de l’Ara d’avui hi ha un espai principal per a la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, i l ’entrevista que li vàrem realitzar ahir.\nL’entrevista arrencava minuts després que el Parlament hagués decidit presentar al·legacions al Tribunal Constitucional. No tothom ho veia igual. La CUP, per exemple, creia que era una bona oportunitat per desobeir el mateix tribunal que, cito, “inhabilita, encausa electes i suspèn lleis”. Però Forcadell replicava: “ El dret de defensa s’ha d’exercir sempre, no et pots tancar portes”.\nLa discussió sobre el ritme i els mètodes de la desconnexió és inevitable perquè Junts pel Sí i la CUP no ho veuen igual, i perquè en aquests moments ningú és capaç de saber quan i com acabarà aquesta legislatura. El full de ruta parla de 18 mesos, o sigui, d’aquí un any, amb tres lleis de desconnexió aprovades, eleccions constituents i aprovació de la Constitució, però tot això pot canviar molt aviat, a finals de mes, amb la qüestió de confiança del govern Puigdemont. La mateixa presidenta Forcadell admetia la possibilitat d’incorporar un referèndum d’independència al full de ruta. És clar que abans hi ha d’haver pressupostos, i aquí Forcadell va ser molt clara:\nQue tinguin present els diputats de la CUP que molta gent, fins i tot gent que els va votar el 27-S, perquè no volien votar Mas o Convergència, no els ha perdonat que impedissin tramitar els comptes de Junqueras, i que a causa del seu ‘no’ perquè el pacte “havia mutat”, centenars de milions d’euros que s’havien de quedar aquí es convertissin en un regal per al ministre Montoro. No van ser els únics a dir no, però els altres grups no formen part de la majoria absoluta per la independència.\nPer això, la manifestació d’aquest 11-S continua sent important. Per recordar als nostres representants que la gent no vivim la vida com si les sigles fossin unes orelleres, presoners de tacticismes i ortodòxies, i que a la gent que vota de forma diferent no li importa barrejar-se per un objectiu superior. Per exemple, la defensa del seu vot. El 27-S el vot va determinar una majoria per la independència al Parlament. (Majoria inestable, però majoria.) El govern espanyol, manipulant al seu gust el Tribunal Constitucional, pretén que el vot de la majoria a Catalunya no pugui anar assolint, democràticament, els seus objectius polítics. La mateixa figura de Forcadell és el millor recordatori de la potència que té una mobilització. Fa dos anys Forcadell cridava “President, posi les urnes!” i avui és la segona autoritat del país. Quan ella va entrar al Parlament, al darrere hi entraven centenars de milers de persones.\nHi ha més motius, és clar, per sortir al carrer aquest 11-S, però tindrem temps de parlar-ne la setmana que ve.\nCarme Forcadell: "Això va començar a les urnes i acabarà a les urnes"


PUV Llibre d'actes del Consell i jurats de la vila d'Alzira (1388-1397)\nAureliano J. Lairón, Salvador Vercher, ed\nCol·lecció: Fonts Històriques Valencianes, 64\nCoeditor: Ajuntament d'Alzira\nAquesta edició de fonts documentals és un instrument que no sols hauria de ser útil per als historiadors i estudiosos, sinó que, a més, hauríem de conferir-li un altre valor. Efectivament, un grapat de vells papers, il·legibles per a la inmensa majoria de la gent, ben bé poden incrementar l’orgull de pertinença dels veïns d’Alzira, i de gran part de la Ribera del Xúquer a una mateixa col·lectivitat (pensem que durant l’edat mitjana les localitats d’Algemesí, Carcaixent i Guadassuar eren carrers externs d’Alzira). El fet de poder visualitzar i “llegir” aquells documents administratius produïts per la primera institució d’una població, la del govern local, no deixa de ser un “miracle”. Les actes del consell municipal d’Alzira ací editades, els seus originals que es custodien en l’Arxiu Municipal d’Alzira, no deixen de ser, un element que dóna identitat a la població que viu a Alzira.


Holiday home Tranekær 59 with Hot tub Tranekaer Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHoliday home Tranekær 59 with Hot tub-, Lohals, Tranekaer, Dinamarca, 5953 - Veure al mapaHoliday home Tranekær 59 with Hot tubVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 50 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionssaunaaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióAl visitar Tranekaer, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Tranekær 59 with Hot tub, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Holiday home Tranekær 59 with Hot tub és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD, nevera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com bany, sauna, billar, ping pong. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Holiday home Tranekær 59 with Hot tub.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sesauna Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesiarentadorasecadoraforn microonesrenta vaixelles neverareproductor de DVD/CD Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. NOVASOL t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus.


Teatres de Barcelona. Un recorregut urbà :: Libelista\nRaffaella Perrone , Antoni Ramon\nSabies que a la Rambla s'obrí el primer teatre de la ciutat? Que el 1879 s'instal·là un circ a la plaça de Catalunya? Saps a quin any s'inaugurà el Liceu o el Romea? I com eren els teatres del Paral·lel? Quines sales d'espectacle hi havia al passeig de Gràcia? O, com van sorgir els teatres populars dels barris? A finals del segle XVI aparegué la Casa de les Comèdies, primer recinte teatral de Barcelona. Situada a la Rambla amb el temps esdevindria Teatre Principal, màxim rival del Gran Teatre del Liceu inaugurat el 1847. A partir daleshores, el fet teatral prosperà a Barcelona de manera decidida. Emplaçats primerament a làrea dinfluència de la Rambla, els teatres sestendrien al passeig de Gràcia i a la plaça de Catalunya. Cap a la fi del segle XIX les arts escèniques arrelaren al Paral·lel, un espai on coincidiren realitats socials ben diverses, mentre el públic burgès trobà refugi als teatres de la Gran Via. Paral·lelament, als barris populars prosperà el teatre dateneu, fruit de la devoció escènica dels barcelonins. El propòsit daquest llibre és resseguir la Rambla, el passeig de Gràcia, la plaça de Catalunya, el Paral·lel, la Gran Via, els barris..., a la recerca de vestigis i presències teatrals. Un itinerari a través de lespai i el temps de la nostra ciutat, un recorregut temàtic que ens durà fins a la realitat actual. Tanimes a seguir-nos?


L’Ajuntament activa l’operació Fred davant les baixes temperatures previstes | betevé\nRafel Luján | dimecres, 15 de des. del 2010, a les 19.07\nEls serveis socials han reforçat els equips d’emergència i han ampliat les places dels centres d’acolliment nocturns, per poder allotjar els sense sostre que calgui. Les brigades de manteniment tenen preparat el dispositiu per actuar en cas de neu o gel.\nDavant la previsió que els termòmetres es puguin situar al voltant dels 0ºC durant la matinada, l’Ajuntament ha activat tots els recursos del dispositiu de l’operació Fred. Així es tindrà especialment cura d’atendre les persones que passen la nit al ras, perquè acceptin allotjar-se de manera voluntària als equipaments municipals. El servei ofereix places per acollir a tothom que ho necessiti.


Wikiloc | Ruta Sant Julià de Vilatorta - Folgaroles - Ermita de Sant Jordi Puigseslloses - Calldetenes, Ruta dels Molins\nSant Julià de Vilatorta - Folgaroles - Ermita de Sant Jordi Puigseslloses - Calldetenes, Ruta dels Molins\n6.750 291 5134\nVista 381 vegades, descarregada 30 vegades\nSortim de Sant Julià de Vilatorta, aparcament del Parc de les Set Fonts, agafem direcció Nord, creuan tot el poble, passem pel mas Albereda, Ermita de Sant Roc, continuem per les Roques de l'Albereda i el Mirador, continuem fins a creuar, per sota, la carretera N-141d.\nSeguim el torrent el Rigat, passem pels rentadors i la font de la Ricardera, agafem una pista que ens porta fins a l'Ermita de Sant Jordi Puigseslloses.\nReculem uns metres i agafem una pista en direcció Sud, creuem la C-25, pel costat de la Casa Nova dels Frares, passem per varies Mesies i arribem al Molí del Pujol, primer molí de la Ruta dels Molins, pujant pel torrent de Sant Martí.\nPassem pel costat dels molins del Pujol, de la Frontera, de Rosanes, de la Calveria i de l'Altarriba, arribem al Parc de les Set Fonts, final de la sortida d'avui.\nCaminada sencilla de fer, amb bones vistes d'Osona.\nLa ruta dels molins és d'una vegetació i uns indrets magnífics, a més, molt ben indicats.\nInici i Final - Sant Julià de Vilatorta\nMas Albereda i Ermita de Sant Roc\nRoques de l'Albereda\nMirador de l'Albereda\nTrencant a l'esquerra - Creuar per sota la N-141d\nRentans i font de la Ricardera\nErmita de Sant Jordi Puigseslloses\nCreuar C-25 i trencar a l'esquerra\nEl molí del Pujol\nMoli de la Frontera\nCadireta molí Rosanes\nCadireta del molí de la Calvaria\nMolí de l'Altarriba\nBassa de l'Altarriba


Fundació la Caixa- Convocatòria de Recerca Social\nFundació la Caixa- Convocatòria de Recerca Social\nLes propostes han de generar nou coneixement que ajudi a comprendre els reptes més rellevants de l’actualitat a partir de metodologies quantitatives.\nBeneficiaris de les beques\nLa convocatòria s’adreça a investigadors en actiu que puguin acreditar una trajectòria científica independent i corroborar la seva producció científica recent. Els candidats han de complir els requisits següents:\nAcreditar un mínim d'1 publicació publicada en revistes del primer quartil (Q1) d’acord amb els rankings de Scimago Journal Rank (SJR) de Scopus o el Journal Citations Report (JCR) de Web of Science.\nLa presentació de propostes consta de dues fases.\nA la fase 1 els candidats han de presentar una proposta-resum breu, de tres pàgines com a màxim, que descrigui la idea del projecte de recerca i el repte o els reptes socials abordats, destacant-ne els aspectes originals i innovadors.\nAls candidats amb propostes breus preseleccionades i que passin a la fase 2 se’ls convidarà a presentar una proposta completa, de 15 pàgines com a màxim, que faciliti informació detallada sobre el projecte i la seva metodologia. A més, hauran d’acreditar els seus mèrits i l’experiència a l’àmbit de la recerca i del tercer sector/sector públic (1 pàgina per cada).\nPresentació de candidatures (1era fase): del 2 al 24 de febrer de 2021 a les 14 hores\nAvaluació de les propostes: març-maig 2021\nPresentació de candidatures (2ona fase): del 13 de maig al 23 de juny de 2021 a les 14 hores\nFins a 100.000 € per projecte amb una durada màxima de 24 mesos\nConsulteu la convocatòria a la plana web de la Fundació la Caixa.\nVia de contacte: socialresearch@fundaciolacaixa.org