Frases amb 把 | Els 4 Cantons\n08 de setembre, 2013\n0 Frases amb 把\nLes expressions amb 把 són importants i àmpliament usades. Veurem tot seguit com funciona gramaticalment, les diferents estructures que ens podem trobar, quan es pot fer servir i quan no i uns quants exemples.\nFem servir aquesta construcció quan volem emfatitzar, especialment, emfatitzar el complement directe. Per exemple:\n我洗衣服。wǒ xǐ yīfu (Jo rento roba). (Frase neutre)\n我把衣服洗干净。wǒ bǎ yīfu xǐ gānjìng (Jo rento la roba ben neta). (emfatitzada)\nTambé la podem fer servir en situacions ambigües, suposem que tenim un verb amb complement resultatiu i no sabem si aquest complement fa referència al verb principal o bé a l'objecte directe, per exemple:\n她喝完酒了。tā hēwán jiǔ le\nEl complement 完 pot fer referència a l'objecte, 酒 o al verb 喝, és a dir podem entendre “ella s'ha acabat tot el vi” o bé “ella ha acabat de veure el seu vi”.\nLa frase amb 把 ho deixa clar, el verb sempre afecta a l'objecte:\n她把酒喝完了。tā bǎ jiǔ hēwán le (ella s'ha acabat tot el vi)\nPer poder fer servir aquesta estructura hem de tenir en compte bàsicament tres punts importants:\nEl verb ha de ser transitiu, i.e., un verb que requereix objecte directe.\nL'objecte ha de ser definit, (no podem dir “un/una, uns/unes...” sino que ha de ser “el/la, els/les...”)\nL'objecte sofreix un canvi, transformació o resultat degut a l'acció del verb. (Aquest punt és important per saber si es pot fer o no una frase amb 把, (frases amb verbs que no afectin a l'objecte no es fan amb 把), i també a l'hora d'escollir el verb i resultatiu adequats).\nPodem trobar diferents estructures de frases:\nSubj. + (adv.) + 把 + Obj. Directe + Verb + Resultatiu + altres elements\nPer exemple, per expressar que portem o deixem alguna cosa a algun lloc:\n请你把这件毛衣放在桌子上。qǐng nǐ bǎ zhè jiàn máoyī fàng zài zhuōzi shàng\n请你把桌子搬到窗户旁边。qǐng nǐ bǎ zhuōzi bān dào chuānghu pángbiān\nPer expressar que donem alguna cosa a algu:\n他把书拿给李先生。nǐ bǎ shū ná gěi lǐ xiānsheng\nO també, per expressar que convertim o transformem alguna cosa:\n妈妈把蛋糕切成六块。māma bǎ dàngāo qiēchéng liù kuài\n他把中文书翻译成英语。tā bǎ zhongwén shū fānyì chéng yīngyǔ\nUsant accions acabades:\n他把衣服洗干净了。tā bǎ yīfu xǐ gānjìng le\n我已经把作业做完了。wǒ yǐjing bǎ zuòyè zuòwán le\n我还没把作业做完。wǒ hái méi bǎ zuòyè zuòwán (forma negativa)\nSubj. + (V.Modal) + 把 + Obj. Directe + Verb + Complements\nSubj. + 不／没 + 把 + Obj. Directe + Verb + Complements\nSubj. + 把 + Obj. Directe + Verb + Complements + 吗 ?\nSubj. + 把 + Obj. Directe + Verb + Complements + 没有 ？\nÉs important observar que no sempre podem usar aquesta construcció, per exemple si tenim:\n我看到长城了。wǒ kàndào chángchéng le\nNo podem dir:\n*我把长城看到了。wǒ bǎ chángchéng kàndào le\nLa raó és que el verb 看到 no fa cap canvi ni afecta a l'objecte 长城.\nUna manera de construir correctament aquestes frases, és preguntar-se: Què pot fer el SUBJECTE a l'OBJECTE DIRECTE, amb el VERB que triem.\nPer exemple, suposem que tenim 风 (el vent, subjecte) i 树 (l'arbre, obj. directe), per construir una frase amb 把 correcte, ens podem preguntar què pot fer 风 a 树 ? Una resposta pot ser "el pot tombar", podem escriure així:\n风把树刮倒了。fēng bǎ shù guā dǎo le\nEtiquetes de comentaris: Gramàtica , Xinès\nLliçons de xinès, apunts de les classes de xinès dels meus estudis a la EOI drassanes, a part de notes i lectures sobre la llengua i cultura xineses... i alguna que altra cosa més.\nViatges amb bicicleta, (la millor manera que he trobat per veure món).\nCaràcter del dia\nDetalls de la foto.\nCom podem explicar com separem els residus o deixalles i a quin contenidor les llencem ? Tot seguit veurem vocabulari per poder expressar-h...\nComplements resultatius (II)\n结果补语 (jiéguǒ bǔyǔ) Seguint l'esquema de la primera part dels complements resultatius, en veurem tot seguit uns quants més, tam...\nFrases amb 把\nLes expressions amb 把 són importants i àmpliament usades. Veurem tot seguit com funciona gramaticalment, les diferents estructures que e...\nCiència ( 1 )\nGramàtica ( 6 )\nIndia 2012 ( 8 )\nProverbis ( 1 )\nViatges amb bici ( 9 )\nXinès ( 18 )\nVocabulari de feines, treballs i oficis\n► 09/01 - 09/08 ( 6 )\nEls 4 Cantons Copyright © 2011 - |- Template created by O Pregador - |- Powered by Blogger Templates


The Permalinker – Extensió del WordPress | WordPress.org Català\nPer Andy Stratton\n"The Permalinker" és programari de codi obert. La següent gent ha contribuït en aquesta extensió.\nTradueix “The Permalinker” a la teva llengua.


La casa d'estil lowcountry a Carolina del Sud ofereix uns espais habitables magnífics - Disseny D'interiors\nLa casa d'estil lowcountry a Carolina del Sud ofereix uns espais habitables magnífics\nAquesta encantadora casa d'estil rural ha estat reformada amb bellesa per Disseny de Linda McDougald es troba a Palmetto Bluff, a Bluffton, Carolina del Sud. La zona de Palmetto Bluff és una de les zones més verges i protegides del país. La bellesa natural que envolta aquesta propietat és un lloc meravellós per cridar-se a casa ... o simplement venir a visitar-la. La residència està encastada al costat d’un riu serpentejant i s’adapta perfectament al seu entorn. Els espais habitables interiors ofereixen un total de 3.787 peus quadrats d’espai habitable, amb un espai habitable global, inclosos els porxos, de 5.649 peus quadrats. L’arquitecte responsable del disseny d’aquesta casa va ser Grup de Disseny Johnston i el constructor ho era Constructors H2 .\nL’entrada a aquesta bonica casa presenta una porta de caoba amb una taca de noguera. Els llums a banda i banda de la porta són els fanals de gas de la col·lecció Charleston, CH 27 Llanterna i desplaçament .\nEl que ens agrada: Aquesta reforma de la llar d’estil rural és veritablement inspiradora, amb detalls nets, nítids i pacífics que són intemporals i habitables. Els espais de la mida perfecta, ni massa grans ni massa petits, semblen fluir sense esforç d’un a un altre. El disseny còmode i relaxant, els mobles i els acabats personalitzats abunden en aquesta increïble reforma de la llar. Ens han encantat tots els deliciosos detalls d’aquesta gira a casa, i tu?\nper què es van trencar la nina i l’ian?\nAls interiors, els principals espais habitables presenten terres de pi recuperats amb una taca personalitzada de barreja de banús i noguera fosc. Les parets van ser pintades en beix de Benjamin Moore Berkshire, mentre que la guarnició és de color blanc pur de Sherwin Williams. Els sostres de tota la casa estaven pintats amb el mateix matís que la guarnició, amb un acabat de closca d’ou.\nA dalt: Al vestíbul provenien les cadires de les ungles que decoraven els dos costats de la taula de consola Maquinari de restauració . Els aplics de la paret eren de procedència Executar . La bella obra d'art contemporània de la paret és una pintura original de Shannon Plourde, artista de Greenville, Carolina del Sud. Podeu trobar quadres addicionals de l’artista a la botiga en línia del dissenyador, Postal des de París .\nA dalt: A la cuina, el dissenyador ha seleccionat una taula de cuina Viking downdraft, que elimina el fum i les olors i la necessitat de caputxa. Els armaris personalitzats es van pintar amb setinat Sherwin Williams de color blanc pur SW7005, mentre que el maquinari de níquel setinat raspallat s’obté de Pomos superiors . Els taulells presenten marbre Absolute Black polit. Per sobre de la illa de cuina de 9 x 42 ″, els llums penjants de níquel raspallat de 8 ″ proporcionen una il·luminació fantàstica per a tasques, procedent de Restoration Hardware. El color de la paret és Benjamin Moore Berkshire Beige AC-2 / Flat.\nA dalt: El backsplash es va procurar de la rajola Crossville de la sèrie Savoy, un mosaic 1 × 2 de color blanc brillant.\nA la part superior: l’aigüera petita d’estil masia és el lavabo original de Shaw Rohl (RC3018 en blanc).\nRELACIONATS: refugi de vacances inspirat en un graner rústic a Spring Island\nA dalt: A la sala d’estar hi ha un bell sofà de Restoration Hardware amb roba de roba de tapisseria. L’especificació del color és «sorra». Colors de pintura: Parets: Benjamin Moore Berkshire Beix AC-2 / Flat. Guarnició: Sherwin Williams Pure White SW7005 Satin. La xemeneia de maó proporciona un punt focal decoratiu a l’espai, afegint calor i sensació de lloc. El llum penjant que il·lumina l’espai amb llum natural és la col·lecció 1406 Montgomery ( font ). Unir l'espai és el Fort catifa de sisal de la seva col·lecció Natura, el color és ‘Platinum’.\nA dalt: Suspesa sobre la taula de menjador hi ha l’aranya de llum alta de 14 llums, la col·lecció CandleAria Dakota de Justice Design Group ( font ). L’exquisida taula de menjador de cavallet de fusta recuperada fa 108 ″ de longitud i prové de Maquinari de restauració . Les cadires de menjador de claus (tela de sorra de lli belga amb acabat de roure resistent) també són de Maquinari de restauració . El mirall situat a sobre del bufet es troba a Graner de ceràmica . La magnífica catifa de la zona és una catifa antiga única de Tabriz persa.\nConsell: El dissenyador ha assenyalat que, quan es col·loca una catifa de zona al menjador, 'hauria de ser 2,5 ′ més gran que la taula que hi ha al voltant'.\nA dalt: Un llit de disseny personalitzat es va entapissar en tela Kravet amb un capçal de 60 ″ d'alçada. El nòrdic i el coixí central van ser fabricats a mida amb tela Lee Jofa de la seva col·lecció Threads. Es van comprar el cobrellit i la coberta Matteo Home . La catifa de llana i jute ajuda a afegir textura i comoditat als peus, procedent de Pottery Barn. Un esquema de colors neutres crea un entorn serè, amb parets de solapa de llengüeta i ranura que exhalen una estètica relaxada. Pintura de paret: Benjamin Moore Berkshire Beige AC-2 / Flat. El sostre i el color dels acabats són de color blanc pur de Sherwin Williams.\nA dalt: les làmpades de nit són de Jamie Young, mentre que la tauleta de nit tancada de zinc és de Maquinari de restauració .\nA dalt: Els taulons de fusta de la paret del bany presenten llistons de ranura i llengüeta de 8 ″ d'ample. La pintura de colors serens que es veu a les parets és Sherwin Williams Silvermist - SW 7621 / acabat mat; el color de la decoració és Sherwin Williams White Pure. Les rajoles del metro de 3 × 6 a la paret tenen una alçada de 36 ”. Font: Crossville Tile (col·lecció Savoy en blanc brillant) amb una barana. El terra és un mosaic de marbre de Carrara. La banyera independent es va procurar de BainUltra Balneo Sanos. El carretó del bany rodant era d’origen Maquinari de restauració .\nA dalt: Els mobles personalitzats vanitats estan pintats en blanc pur Sherwin Williams, mentre que el taulell és de marbre de Carrera. L’aixeta va ser d’origen Hansgrohe .\nA dalt: El passadís presenta un color de pintura acabat en blanc pur Sherwin Williams en un acabat setinat, mentre que les parets es van pintar en Benjamin Moore Berkshire Beige AC-2, en un acabat pla.\nFotografies: Fotografia de Rachael Boling\naddison rae outside banks temporada 2\nquants dies de foscor a Alaska\nper què Hulu elimina South Park?\nper què Aaron Rodgers odia la seva família?\nalgú pot saber si feu una captura de pantalla a Facebook


P-REC Piscines d'Esbarjo | CSD - Consejo Superior de Deportes\nNIDE 3: Normes Reglamentàries Piscines\nP-REC Piscines d'Esbarjo\nP-REC Piscines d'Esbarjo (documente pdf)\nLa present Norma Reglamentària és aplicable en les Piscines que continguen gots dedicats a l'esbarjo, esplai i bany de joves i adults, sobretot no nadadors.\nAquest document ha sigut elaborat amb la finalitat de normalitzar els aspectes reglamentaris de tota instal·lació hàbil per a la pràctica d'aquesta activitat.\nEn els Projectes de construcció o reforma de piscines d'esbarjo ha de considerar-se el compliment de la normativa Autonòmica i Municipal relativa a les Piscines d'ús col·lectiu que els afecte.\nEls gots d'esbarjo estaran inclosos en un Complex de Piscines que és un establiment amb instal·lacions aquàtiques útils per a l'esbarjo, l'educació física i l'entrenament o competició esportiva de xiquets, joves i adults.\nTot got d'esbarjo ha d'estar separat dels restants per una distància mínima de 5 m.\nSón valguts per a l'esbarjo de joves i adults no nadadors preferentment en la zona de menor profunditat i nadadors en tot el seu àmbit.\nEls gots d'esbarjo juntament amb les seues bandes exteriors es podran agrupar amb els gots esportius, els fossats de salts, els gots polivalents i les seues bandes exteriors formant un únic recinte. Hauran d'estar aïllats dels gots de xipollege i ensenyament. Vegen-se\nles Normes Reglamentàries de Xipollege i d'Ensenyament . Estaran protegits de l'abast de vents dominants que molesten als usuaris, així com de la proximitat d'arbres o plantacions de fulla caduca que puguen embrutar els gots. No existiran ombres llançades sobre el got que oculten o disminuïsquen l'acció solar.\n2 FORMA I DIMENSIONS DEL GOT\nEls gots d'esbarjo poden dissenyar-se de les formes mes variades, sempre que no existisquen recodos, angles i obstacles que dificulten la circulació de l'aigua, la seua neteja, la vigilància de la làmina d'aigua o puguen ser perillosos per als usuaris.\nLa superfície de làmina d'aigua no serà inferior a 200 m2 i en qualsevol cas la seua elecció es basarà en el càlcul de necessitats de l'àmbit servit per la piscina. Vegeu l'apartat corresponent de les Normes de projecte de Piscines.\nD'entre les múltiples formes que es poden donar a aquests gots, un cas particular ho constitueixen els rectangulars que es trien sobre la base de la seua major simplicitat de construcció i menor cost. La làmina d'aigua ha de tenir, en aquest cas, unes dimensions idèntiques a algunes de les quals es verifiquen en els gots d'ensenyament, polivalents o esportius.\nS'admet la possibilitat que en un mateix got es dissenyen zones independents, bé per a l'esbarjo, bé per a l'esport de la natació o del water-pol, sempre que estiga indicat en els llocs adequats el canvi d'ús i profunditat. Açò es durà a terme tant en la vorada-sobreeixidor mitjançant rètols indicadors avisant de la profunditat, com en les parets i fons del got mitjançant línies contínues de color roig de 0,10 m d'ample o altres elements físics que no suposen perill algun per a l'usuari.\nSi es disposen tobogans aquàtics haurà d'estar delimitada la seua zona de caiguda de manera que s'eviten accidents amb altres banyistes. Els tobogans aquàtics han de ser segurs de tal forma que no produïsquen riscos d'accidents en els usuaris, per a açò compliran els requisits indicats en les següents Normes: UNEIX EN 1069-1 “Tobogans aquàtics de mes de 2 m d'altura. Parteix 1: Especificacions i mètodes d'assaig” i UNEIX EN 1069-2 “Tobogans aquàtics de mes de 2 m d'altura. Parteix 2: Instruccions”\nSi existeixen plataformes i/o trampolins de salts disposaran d'un fossat de salts independent, vegeu la norma NIDE de salts. Si es disposen trampolins d'altura inferior a 1 m respecte la làmina d'aigua, podran col·locar-se en el got d'esbarjo si la seua zona de caiguda està delimitada de manera que s'eviten accidents amb altres usuaris.\nLa profunditat mínima d'aquest tipus de gots serà d'1,00 m i la màxima serà d'1,40m en la zona d'esbarjo de no nadadors i de 2,20 m en la de nadadors. On es disposen tobogans aquàtics o zones de salts la profunditat en aqueixa zona serà l'apropiada i com a mínim de 3 m. Quan s'aconseguisca la profunditat d'1,40 m quedarà assenyalat en la vorada, parets i fons del got segons es va indicar en el paràgraf anterior. En cas d'existir plataformes d'eixida per a natació, la profunditat mínima serà d'1,40 m (recomanada 1,80 m), des d'1 m a 6 m del mur extrem on se situen aquestes plataformes d'eixida.\nEl pendent superficial del fons no superarà el 6% i serà com a mínim del 2%, en qualsevol de les línies que puguen recolzar-se en ell, desenvolupant-se la seua línia de màxim pendent perpendicular o paral·lelament als murs frontals del got.\n3 PLATGES O ANDANES\nPer a possibilitar la circulació dels usuaris al voltant del got, així com per a separar la làmina d'aigua d'altres zones i de zones enjardinades en piscines a l'exterior, es preveuran bandes exteriors al got, de platges o andanes pavimentades en tot el seu perímetre. Les amplàries mínimes de platges o andanes, mesures des de la vora de la làmina d'aigua seran de 2,00 m, l'amplària recomanada és de 3,50 m.\nLa superfície de les platges o andanes serà horitzontal, i tindrà pendent de, almenys, 2% en adreça perpendicular i oposada al got cap a canaleta de recollida d'aigua perimetral, independent i allunyada de la del got.\n4 MURS LATERALS\nEls gots d'esbarjo estaran formats per murs o parets verticals i el fons del got. La construcció dels murs i fons del got serà sòlida quedant assegurada perfectament la seua estabilitat, resistència i estanqueïtat.\nPer al suport o descans d'usuaris, podrà existir un graó perimetral a una profunditat sota el nivell de l'aigua inferior a 1,20 m la seua amplària estarà compresa entre 0,10 m i 0,15 m, vegeu figura NAT–8 de la Norma Reglamentària de Natació.\n5 SOBREEIXIDORS I ACCESSOS Al GOT\nTot got polivalent haurà de disposar de vorada - sobreeixidor en tot el seu perímetre.\nEl sobreeixidor limitarà el nivell màxim d'aigua, desguassarà la pel·lícula superficial d'impureses, servirà d'agarre als usuaris i complirà la funció d'escullera.\nLa vorada sobreeixidor serà de tipus desbordant amb canaleta de desguàs en la platja pavimentada. Vegen-se les figures P-REC-1a i P-REC-1b.\nUna part del perímetre del got haurà de dedicar-se a accés a l'interior de la làmina d'aigua. Pot fer-se per escales verticals o escales situades en les cantonades dels costats laterals i en els punts singulars del got on es produïsquen canvis bruscs de profunditat. Es col·locaran unes altres a distància no superior a 20 m entre si.\nTambé pot fer-se mitjançant àmplia zona de platja descendent o en escalinata fins a la profunditat mínima del got.\nPer a permetre l'accessibilitat a l'interior de la làmina d'aigua i eixir d'ella a persones discapacitades, pels seus propis mitjans o amb ajuda, es disposaran escalinates laterals o frontals d'accés al got amb baranes i elevadors hidràulics o manuals en les\nplatges o andanes. Les escalinates frontals d'accés al got ocuparan part o tot el costat.\nLes escales verticals o escales no sobreeixiran del plànol general dels murs, de manera que s'eviten possibles encontronazos entre els quals les utilitzen i els que evolucionen dins de l'aigua. Es recomana que una escala almenys aconseguisca el fons per a possibilitar l'accés del personal encarregat de la neteja i conservació.\nTots els elements metàl·lics seran inoxidables o estaran convenientment protegits davant l'acció oxidant de l'aigua.\nLes escales verticals o escales tindran les dimensions que s'indiquen en la figura NAT- 10 a i b de la Norma Reglamentària de Natació i compliran les Normes: UNEEN 13451 “Equipaments per a piscines. Requisits generals de seguretat i mètodes d'assaig” i UNE-EN 13451-2 “Requisits específics de seguretat i mètodes d'assaig addicionals per a escales, escales i baranes”.\nCompliran els requisits d'integritat estructural i resistència a càrregues, la resistència al lliscament dels esglaons serà tal que s'obtindrà un angle mínim de 24º segons la Norma UNE-EN 13451 citada, així com els requisits per a impedir atrapament de tal forma que la distància entre el graó superior i la paret no serà superior a 8 mm i en els restants graons la distància entre el graó i la paret serà de 0 – 8 mm o en un altre cas de 25 – 140 mm.\nEn els gots d'esbarjo es permetrà la col·locació sobre la vorada-sobreeixidor d'aparells destinats a l'esplai dels usuaris tals com a tobogans, deslizadores, passarel·les, etc. de tal manera que la seua disposició no implique perillositat per als usuaris que romanguen en l'aigua.\n6 ALTURA LLIURE D'OBSTACLES\nL'altura entre la superfície de l'aigua o el paviment de les platges o andanes i l'obstacle més pròxim (cara inferior de sostre, penge de biga, lluminària, conducte d'aire condicionat en instal·lacions cobertes) haurà de quedar totalment lliure i tindrà un mínim de 4 m.\n7 TIPUS DE PARAMENTS\nEl revestiment dels paraments del got serà d'un material impermeable que permeta una fàcil neteja i de característiques antilliscants, de manera que la resistència al lliscament siga tal que s'obtinga un angle mínim de: 24º (Classe C) en vorades sobreeixidors i escales de piscina i de 12º (Classe A) en fons de profunditat inferior a 1,40 m; d'acord amb el mètode d'assaig descrit en la Norma DIN 51097 que determina les propietats antilliscants per a zones amb peus descalços.\nLa pavimentació de les platges haurà de possibilitar la circulació de peus descalços per la seua superfície. L'acabat superficial tindrà en estat sec i humit un caràcter antilliscant que impedisca les relliscades, d'altra banda la seua rugosidad haurà de ser tal que no moleste o ferisca les plantes dels peus descalços. La resistència al lliscament del paviment de les platges o andanes serà tal que s'obtindrà un angle mínim de 18º (Classe B) segons el mètode d'assaig descrit en la Norma DIN 51097 que determina les propietats antilliscants per a zones amb peus descalços.\nEl paviment haurà de tenir resolt el desguàs superficial d'aigües pluvials i/o de xipollege del got, de tal manera que es conduïsca a través d'una canaleta independent del sobreeixidor del got a la destinació corresponent.\nL'aigua utilitzable en un got d'esbarjo procedirà de la xarxa general de subministrament públic, en cas que la seua procedència siga de rius, llacs, deus, corrents subterranis, etc. és necessari realitzar els estudis i anàlisis pertinents per a garantir la seua qualitat i obtenir l'autorització sanitària per a la seua utilització.\nL'aigua del got serà un aigua amb condicions sanitàries admissibles, per a açò complirà en tot moment els requisits exigibles d'acord amb la legislació en vigor que li siga aplicable i disposarà de l'autorització sanitària corresponent.\nPer a aconseguir i mantenir l'aigua del got amb la qualitat exigida existirà un sistema de depuració que filtrarà i realitzarà un tractament de desinfecció de l'aigua per a eliminar microorganismes i impedir el creixement d'algues i bacteris.\nEl sistema de depuració es farà mitjançant recirculació de l'aigua del got, dins dels temps màxims autoritzats i amb l'aportació d'aigua nova necessària per a mantenir la qualitat i el nivell de l'aigua del got.\nLa làmina d'aigua, durant l'ús ordinari de la piscina, haurà d'estar constantment al seu nivell màxim.\nEls equips de tractament d'aigua compliran els requisits de seguretat de les normes UNE-EN 13451 “Equipaments per a piscines.\nRequisits generals de seguretat i mètodes d'assaig” i UNE-EN 13451-3 “Requisits específics de seguretat i mètodes d'assaig addicionals per a accessoris de piscines destinats al tractament d'aigua”.\nLa temperatura de l'aigua de tot got d'esbarjo cobert ha de ser de 25ºC ± 1ºC.\nCal ressenyar que solament es poden utilitzar energies convencionals per a l'escalfament de l'aigua de piscines quan estiguen en locals coberts. En piscines a l'aire lliure solament es poden utilitzar per a l'escalfament de l'aigua de la piscina, energies alternatives com la solar, de l'aire, aigües termals o del terreny. Vegeu Reglament d'Instal·lacions Tèrmiques en els edificis Instrucció Tècnica Complementària ITE 10.2 Condicionament de piscines.\nL'aire ambiente de tota piscina coberta que incloga un got d'esbarjo, ha d'estar constantment a una temperatura entre 2ºC i 3ºC superior a la de l'aigua d'aquest got, per raons tècniques i fisiològiques, amb un mínim de 26ºC i un màxim de 28ºC.\nLa humitat relativa ha d'estar compresa entre el 55% i 70% sent recomanable utilitzar com a valor de disseny el 60%. El manteniment de la humitat relativa de l'ambient dins dels límits indicats pot aconseguir-se per mitjà d'una bomba de calor, refredant, deshumedeciendo i recalentando l'aire al mateix temps.\nEn el sistema de ventilació es disposaran recuperadors de la calor de l'aire expulsat.\nL'ús d'energies convencionals per a aquestes finalitats ha de restringir-se a suplementar la calor necessària per a l'aire mínim de ventilació i les perdudes per transmissió.\nL'ús de recuperadors o bombes de calor és obligatori per a piscines cobertes de capacitat major de 80 m3 o la superfície de la qual de lamina d'aigua siga major de 50 m2.\nVegeu Reglament d'Instal·lacions Tèrmiques en els edificis. Instrucció Tècnica Complementària ITE 10.2 Condicionament de piscines.\nLa il·luminació artificial serà uniforme i de manera que no dificulte la visió dels usuaris i no ha de provocar reflexos en la làmina d'aigua. Complirà la norma UNE-EN 12193 “Il·luminació d'instal·lacions esportives” i aconseguirà els següents nivells mínims d'il·luminació:\n(interior i exterior)\nÚs recreatiu 300 0,5\nLes lluminàries no han de col·locar-se sobre la vertical de la làmina d'aigua, en cas que es col·loquen en aqueixa posició ha de disposar-se passarel·les d'accés a les lluminàries per a conservació i manteniment.


Aparcament Express - Aeroport d' Alacant-Elx - Aena.es\nEl pàrquing express de l'aeroport d'Alacant-Elx, es troba ubicat en eixides al costat de l'edifici terminal. L'opció ideal per a deixar o recollir passatgers de forma àgil ja que per a estades inferiors a 10 minuts l'import està bonificats. Sense gàlib. Kiss and Fly!\nLatitud: 38º 17' 11,922'' N\nLongitud: 0º 33' 12,3192'' O\nTelèfon d'informació: 966 919 411


Unitat didàctica 6 by Sentosala 534 views\nUd2 na2jornada by Sentosala 469 views\nPresentació ud3 na1 by Sentosala 427 views\nSeg social by Sentosala 478 views\nUnitat didàctica 2 by Sentosala 498 views\nUnitat didàctica 5 na3 by Sentosala 1181 views\n1. UNITAT DIDÀCTICA 11
Els factors de risc i les seues conseqüències
\n2. 1.1. QUÈ SÓN ELS ACCIDENTS DE TREBALL? (pàg. 203 manual)
Estan definits en l’art 115 de la LGSS i (referit als autònoms) l’art 3.2 del RD 1273/2003
Són els accidents que es produeixen mentre un treballador/a està realitzant la seua feina
Accidents in itinere: Són els que ocorren durant el desplaçament d’un treballador/a al lloc de treball o al seu domicili després d’acabar la jornada
\n3. 1.2. QUÈ SÓN MALALTIES PROFESSIONALS?
Es troben definides en l’art 15 de la LGSS
Són les malalties contretes com a conseqüència del treball executat per compte alié
En les activitats especificades en el quadre de MP (RD 1299/2006): per exemple, saturnisme causada per respirar vapor de plom que s’usa combinat amb l’estany per a millorar el punt de liquació a l’hora de fabricar circuits electrònics.
\n4. 1.3. ACCIDENTS NO LABORALS I MALALTIES COMUNES
Accident no laboral: aquell que no és AT (x ex: un treballador que es trenca una cama en caure mentre canvia un llum en sa casa)
Malaltia Comuna: Aquella que no és MP (x ex: una pulmonia que una treballadora contrau a causa de l’aire condicionat en e lloc de treball)
\n5. 1.4. I TOT AÇÒ PER QUÈ?
Recordeu el Tema 8: Les MP i AT tenen millors prestacions de la SS que els accidents no laborals i les malalties comunes.
\n6. EL RISC ELÈCTRIC


Domingo, Jordi - Icaria Editorial\nJordi Domingo i Coll és professor titular de la Universitat de Lleida i director del Departament de Geografia i Sociologia d aquesta. Ha realitzat treballs sobre immigracio, persones en risc d exclusió social i desenvolupament rural, entre d altres.\nInicio Autores / asDomingo, Jordi


2 min. Barcelona 12/06/2013 13:14\n651x366 El macrojudici contra els Casuals, la branca més violenta dels Boixos Nois, a l'Audiència de Barcelona. / EFE El macrojudici contra els Casuals, la branca més violenta dels Boixos Nois, a l'Audiència de Barcelona. / EFE\nL'Audiència de Barcelona ha condemnat a 12 anys i nou mesos de presó l'home considerat el líder dels Casuals, Ricardo Mateo López, per diversos delictes de lesions, associació il·lícita, tinença il·lícita d'armes, robatori amb violència amb usurpació de funcions públiques –fer-se passar per policia– i tràfic de drogues, segons la sentència feta pública aquest dimecres, que té 292 pàgines. Mateo també ha estat condemnat a indemnitzar diverses de les víctimes dels delictes de lesions del qual ha estat declarat autor o coautor.\nLa baralla a cops de puny entre 'Casuals' i Mossos, durant el judici\nEl Suprem augmenta a 15 anys i 9 mesos la condemna al líder dels Casuals, la facció violenta dels Boixos Nois


Radar mòbil a Gavà\ndimarts, 13 de gener de 2015 13:05\nEl radar, operat per dos policies aquest matí al carrer de Sant Lluís\nL’Ajuntament de Gavà controlarà la velocitat dels vehicles durant dues setmanes\nLa nova campanya de pacificació del trànsit pretén sensibilitzar als conductors sobre els límits de velocitat\nEl carrer de Sant Lluís és el primer on aquest matí s’ha col·locat el radar mòbil cedit pel Servei Català de Trànsit amb el que l’Ajuntament de Gavà posa en marxa una nova campanya de control de velocitat en diversos carrers de la nostra ciutat. Tal i com ja va passar en les altres dues ocasions, aquest radar voltarà durant dues setmanes per diversos punts de Gavà amb la intenció “no de recaptar diners, nosaltres no tenim cap interès en l’aspecte econòmic, el que volem realment és intentar evitar els accidents i els danys personals i materials”, segons l’Inspector en Cap de la Policia Local de Gavà, Víctor Gibanel.\nL’elecció del carrer de Sant Lluís no és pas casual, ja que l’any passat es va produir una desena d’accidents i, per tant, “es tracta d’un dels punts que nosaltres considerem conflictius en qüestió d’accidents, és un carrer on no es respecten els límits de velocitat i el que hem fet darrerament és canviar la senyalització per intentar rebaixar aquests índexs de sinistralitat”. Respecte als llocs on es posarà el radar mòbil, la prioritat s’establirà en “carrers interiors de Gavà, que és on curiosament hem detectat que es produeixen més accidents, i a partir d’aquí prioritzarem vies bàsiques per tal de reduir aquesta sinistralitat”.\nAquest radar estarà operatiu des d’avui mateix, 13 de gener, fins el proper dia 26.\nEtiquetes: Gavà Mobilitat Societat Transports\nDarrera actualització de dimecres, 14 de gener de 2015 11:12


Maletes laterals en alumini\nLes maletes laterals SH35 amb coberta d'alumini són aerodinàmiques, rígides i lleugeres. Amb capacitat per a un casc Jet, o integral petit, tenen més capacitat de càrrega que la majoria de maletes d'alumini. Estan compostes d'alumini de 0,8 mm de gruix i polipropilè reforçat, i el seu marc estructural garanteix una alta rigidesa i resistència amb un pes mínim, que al seu torn li proporciona estanquitat.\nLes SH35 són la combinació perfecta per a la maleta top expandible SH59X. Sofisticades, elegants i avantguardistes, en línia respecte les ultimes maletes llançades a l'mercat per SHAD, demostren el decidit compromís de SHAD amb el disseny:\n• Capacitat d'un casc de dimensió mitjana. A l'ésser una mica més petites que l'altre model de maletes laterals de SHAD, les SH36 Carboni, no hi ha la certesa absoluta que tots els cascos càpiguen.\n• Incorpora de sèrie un bombí extra, per en cas es vulgui utilitzar una única clau per obrir les tres maletes (laterals i del darrere).\n• La seguretat que proporciona el Handle Lock System permet comptar amb un doble tancament; d'una banda, fixa la maleta a la moto i, d'altra banda, tanca el propi bagul. Disposa d'una nansa perquè, un cop extreta, el transport de la maleta sigui fàcil i senzill.\nCom accessori imprescindible ha la possibilitat d'incorporar unes bosses internes (X0IB36), que encaixen a la perfecció en les maletes laterals. Compten amb una butxaca extern amb cremallera per a una accessibilitat directa amb guants i estan reforçades amb una escuma interna per protegir el contingut de qualsevol cop amb cremallera amb tiradors per a un ús amb guants. Inclou cingla i nansa perquè sigui més fàcil transportar-la, d'aquesta manera la borsa interna facilita el transport dels estris sense haver d'extreure la maleta.\nAl costat d'aquestes noves i avançades maletes hem desenvolupat un nou sistema de fixació únic al mercat: el "3P SYSTEM". Patentat per SHAD i caracteritzat pel seu disseny integrat i lleuger, s'ha desenvolupat primant no només l'estètica, sinó tenint molt en compte la seguretat.\nDisseny integrat: La fixació queda molt més integrada a la moto. Desapareix el típic marc rectangular que es redueix a un únic braç en forma de "L" horitzontal sobre el qual es recolzen els tres punts (3P) de fixació de la maleta, dissimulant la ferramenta una vegada extreus les maletes.\nPosició: Tant els volums de la maleta com la inclinació de la fixació 3P System s'han pensat per aconseguir desplaçar el pes del conjunt el més possible cap al centre de gravetat de la moto. Això li atorga una major seguretat i estabilitat a l'circular amb càrrega.\nFlexibilitat de l'ancoratge: L'ancoratge de 3 punts confereix alhora seguretat i flexibilitat. Això es reflecteix en una lleugera oscil·lació de la maleta. Aquesta oscil·lació permet la circulació de l'aire al voltant, evitant l'efecte "àncora" d'una maleta més plana i rígida. De nou això resulta en una major seguretat i estabilitat en marxa.\nCapacitat en litres\nCàrrega màxima: 5 Kg. / 35 L.\nVolum: 5 Kg. / 35 L.\nD0B35200 - Negre


Resultats de la prova de català realitzada el 26 de març del procés selectiu d'una plaça d'operari/ària de la neteja de les instal·lacions municipals - Ajuntament de Sant Iscle de Vallalta\nData i hora oficials: 15/04/2021 14:12\nResultats de la prova de català realitzada el 26 de març del procés selectiu d'una plaça d'operari/ària de la neteja de les instal·lacions municipals\nResultats de la prova de català Nivell A2 o Bàsic realitzada el dia 26 de març de 2021 del procés selectiu d'una plaça d'operari/ària de la neteja d'instal·lacions municipals de l'Ajuntament de Sant Iscle de Vallalta\n3. Declaració Responsable COVID-19 - 62Kb - PDF6. Resultats de la prova de català realitzada el 26 de març del procés selectiu d'una plaça d'operari/ària de la neteja d'instal·lacions municipals - 105Kb - PDF\nData i hora de la darrera actualització d'aquest contingut: 26/03/2021 16:13


Lliurament del Premi Periodístic ATLL de l'Aigua 2014 | ATLL\nLliurament del Premi Periodístic ATLL de l'Aigua 2014\nEl dimarts 25 de novembre a la seu del Col·legi de Periodistes ha tingut lloc l'entrega dels guardons d'aquest Premi organitzat per ATLL Concessionària, amb el suport del Col·legi de Periodistes de Catalunya i la col·laboració de l'Agència Catalana de l'Aigua i el Departament de Territori i Sostenibilitat\nEls Premis Periodístics ATLL de l’Aigua han estat lliurats aquest dimarts en un acte celebrat al Col·legi de Periodistes de Catalunya i que ha estat presidit pel secretari de Medi Ambient i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, Josep Enric Llebot, acompanyat pel director de l’Agència Catalana de l’Aigua, Jordi Agustí, la degana del Col·legi de Periodistes de Catalunya, Neus Bonet, i el director general d’ATLL, Alfredo Gutiérrez.\nEl Jurat del Premi Periodístic ATLL de l’Aigua, format pel cap de premsa de l’Agència Catalana de l’Aigua, Xavi Duran; el cap de comunicació del Col·legi de Periodistes de Catalunya, Xavier Puig; el director general d’ATLL, Alfredo Gutiérrez; el degà de la Facultat de Ciències de la Comunicació de la UAB, Josep Maria Català; i el vice-degà de Periodisme de la UPF, Carles Singla, ha valorat “l’alta qualitat formal i periodística” dels 23 treballs presentats (13 publicats en premsa escrita, 7 emesos per televisió i 3 reportatges radiofònics).\nD’aquesta manera, el jurat ha tingut especialment en compte a l’hora d’escollir als guardonats l’adequació dels treballs presentats al tema del concurs centrat en “l’aigua com a recurs escàs i indispensable per a la vida humana, la seva importància en el desenvolupament humà i industrial i la importància de la seva preservació i el seu bon ús”, ha manifestat el degà de la Facultat de Ciències de la Comunicació de la UAB, Josep Maria Català, membre del jurat.\nAixí, el jurat ha valorat de l’article “¿Cuánta agua consumimos?” d’Anabel Herrera, publicat al Magazine de La Vanguardia, el fet que busca conscienciar al lector d’una gestió més eficient de l’aigua a través del càlcul del que es coneix com a petjada hídrica, un indicador que mesura l’ús que es fa d’aquest recurs per a la fabricació de productes agrícoles i industrials que consumim de manera habitual. El jurat ha escollit aquest treball perquè “està extraordinàriament ben documentat i redactat” i té “una clara vocació divulgativa i de servei per a un ús més racional de l’aigua i dels productes que necessiten d’aquest recurs per ser elaborats”.\nPer la seva banda, el jurat ha atorgat a Maya Castañer, de BTV, amb l’accèssit pel seu reportatge sobre la riera de Fuirosos per donar a conèixer la importància dels rius temporals, elements molt característics del clima mediterrani i de gran importància per a la biodiversitat de l’entorn. El jurat ha premiat aquest treball pel seu to amè, dinàmic i divulgatiu. A més, el reportatge es fa ressò d’un estudi realitzat per l’Institut Català de Recerca de l’Aigua (ICRA) i publicat a la revista “Science” que reclama a la legislació europea que empari i protegeixi el valor ecològic dels rius temporals, ja que malgrat no portar aigua durant alguns mesos de l’any, són molt importants per als rius permanents ja que permeten reconnectar tota la xarxa fluvial. Visualitzeu aquí el reportatge.\nMercè Fernández, s’ha endut l’accèssit pel reportatge televisiu sobre el Consorci per a la Defensa de la Conca del riu Besòs emés a Vallès Visió, amb motiu del seu 25è aniversari. El jurat ha destacat com, a través d’imatges d’arxiu, imatges actuals i de diversos testimonis de persones que han format part del Consorci, l’autora ha il·lustrat amb detall la transformació i la recuperació fluvial de la conca del Besòs en els últims anys. Visualitzeu aquí el reportatge.\nTambé ha estat premiada amb accèssit Norián Muñoz, periodista del Diari de Tarragona, per l’article titulat “El día que el agua ’buena’ llegó a TGN”, en el qual fa un repàs a la història de les fonts de la ciutat de Tarragona amb motiu del 25è aniversari del minitransvasament de l’aigua de l’Ebre, un projecte que va permetre l’arribada d’aigua dolça a les llars de Tarragona i que va donar un impuls al desenvolupament turístic i industrial de la zona. A l’article, Norián Muñoz rememora la vida dels tarragonins durant l’època anterior al minitransvasament de l’Ebre, i en la qual, segons destaca el jurat, “el líquid que sortia per l’aixeta no servia ‘ni per rentar-se les dents’. Així, l’article posa de relleu la importància de l’aigua en la vida quotidiana de les persones.\nATLL i l'Ajuntament de Montmeló posen en funcionament el nou dipòsit que incrementarà la garantia del municipi vallesà\n19a. Setmana de la Ciència


Lima: Le temps du lever du soleil, du coucher du soleil, coucher de la lune … - Ciudad-Salida - Calendrier-lunaire-online.net\nLima: Lever du soleil, du coucher du soleil, coucher de la lune, crépuscule\nCalculé Février 2021\nHeure de lever de soleil, coucher de soleil soleil, le lever et le coucher de la lune, le crépuscule pour Lima - tout le temps (temps universel UTC / GMT) -5> H.\nPuede guardar este cálculo de los tiempos de salida y puesta de Lima con las teclas Ctrl + D como un marcador / favorito (o en un sitio web) enlace y luego volver de nuevo, o modificar rápidamente. Ideal por ejemplo, para la planificación de viajes\nLu 1.2.2021 06:02 18:41 12:22 12:39 h. 22:01 09:31 05:14 19:30\nMa 2.2.2021 06:03 18:41 12:22 12:39 h. 22:44 10:25 05:14 19:30\nMi 3.2.2021 06:03 18:41 12:22 12:38 h. 23:28 11:20 05:15 19:29\nJu 4.2.2021 06:03 18:41 12:22 12:37 h. 00:14 12:17 05:15 19:29\nVi 5.2.2021 06:04 18:40 12:22 12:37 h. 01:04 13:15 05:16 19:29\nSa 6.2.2021 06:04 18:40 12:22 12:36 h. 01:06 14:16 05:16 19:28\nDo 7.2.2021 06:05 18:40 12:22 12:35 h. 02:00 15:17 05:17 19:28\nLu 8.2.2021 06:05 18:40 12:22 12:35 h. 02:58 16:18 05:17 19:28\nMa 9.2.2021 06:05 18:39 12:22 12:34 h. 03:58 17:15 05:17 19:27\nMi 10.2.2021 06:06 18:39 12:22 12:33 h. 04:57 18:08 05:18 19:27\nJu 11.2.2021 06:06 18:39 12:22 12:33 h. 05:54 18:56 05:18 19:26\nVi 12.2.2021 06:06 18:38 12:22 12:32 h. 06:49 19:39 05:19 19:26\nSa 13.2.2021 06:07 18:38 12:22 12:31 h. 07:40 20:19 05:19 19:25\nDo 14.2.2021 06:07 18:38 12:22 12:31 h. 08:29 20:56 05:19 19:25\nLu 15.2.2021 06:07 18:37 12:22 12:30 h. 09:16 21:32 05:20 19:25\nMa 16.2.2021 06:07 18:37 12:22 12:29 h. 10:02 22:08 05:20 19:24\nMi 17.2.2021 06:08 18:36 12:22 12:29 h. 10:47 22:45 05:20 19:24\nJu 18.2.2021 06:08 18:36 12:22 12:28 h. 11:34 23:23 05:21 19:23\nVi 19.2.2021 06:08 18:36 12:22 12:27 h. 12:22 00:05 05:21 19:23\nSa 20.2.2021 06:08 18:35 12:22 12:27 h. 13:13 00:49 05:21 19:22\nDo 21.2.2021 06:09 18:35 12:22 12:26 h. 14:05 00:51 05:22 19:21\nLu 22.2.2021 06:09 18:34 12:22 12:25 h. 14:58 01:40 05:22 19:21\nMa 23.2.2021 06:09 18:34 12:21 12:25 h. 15:52 02:33 05:22 19:20\nMi 24.2.2021 06:09 18:33 12:21 12:24 h. 16:45 03:29 05:23 19:20\nJu 25.2.2021 06:09 18:33 12:21 12:23 h. 17:36 04:27 05:23 19:19\nVi 26.2.2021 06:10 18:32 12:21 12:22 h. 18:25 05:25 05:23 19:19\nSa 27.2.2021 06:10 18:32 12:21 12:22 h. 19:11 06:23 05:23 19:18\nDo 28.2.2021 06:10 18:31 12:21 12:21 h. 19:56 07:20 05:24 19:17\nLu 1.3.2021 06:10 18:30 12:20 12:20 h. 20:40 08:17 05:24 19:17\nElige otra mes / año mediante la selección para calcular el Lever del soleil, puesta de soleil, etc de. Lima


Freixes Perez Cas2\nLISBOA 2 by MARIA Gaby 857 views\n090804はちよん（改訂）高知の森から見える日本の課題 by Masayuki Horio 357 views\nPresentació Pid Cdti by La Salle BCN 2923 views\nReclaiming the Future: Lessons from... by Adam Brock 353 views\nGRAFICAS by Ricardo Gomez 334 views\n, Project Manager at NEXE OLS\n1. Disseny d'entorns i escenaris d'aprenentatge:MOODLE a la classe d'idiomes Disseny de contextos educatius basats en l’ús de les TICMàster en Educació i TIC Raquel Freixes PérezDesembre 2009
Índex TOC o " 1-3" h z u 1. Informe de treball PAGEREF _Toc249512571 h 3Introducció PAGEREF _Toc249512572 h 3Els objectius PAGEREF _Toc249512573 h 3Objectiu General PAGEREF _Toc249512574 h 3Objectius Específics PAGEREF _Toc249512575 h 4Els recursos PAGEREF _Toc249512576 h 4DEFINICIÓ DE MOODLE PAGEREF _Toc249512577 h 5FUNCIONALITATS de MOODLE PAGEREF _Toc249512578 h 5Els reptes PAGEREF _Toc249512579 h 6Les amenaces (informe DAFO) PAGEREF _Toc249512580 h 72. Identificació de les fases del model ADDIE PAGEREF _Toc249512581 h 10Introducció PAGEREF _Toc249512582 h 10Anàlisi PAGEREF _Toc249512583 h 10Disseny PAGEREF _Toc249512584 h 12Desenvolupament PAGEREF _Toc249512585 h 15Implantació PAGEREF _Toc249512586 h 15Avaluació PAGEREF _Toc249512587 h 153. Pla de treball PAGEREF _Toc249512588 h 17
1. Informe de treball
Introducció
L'Institut Goethe és una institució internacional dedicada a l'ensenyament de l'idioma alemany a tot Europa. L'Institut Goethe té seus a tot Europa, i com no, també a Barcelona. En aquest cas, resoldrem com l'equip directiu de l'Institut Goethe de Barcelona vol implantar la plataforma MOODLE a la seva oferta formativa esdevenint així un referent per altres acadèmies amb un renom i una metodologia semblants.
L'estat inicial del projecte es troba en una fase no massa habitual, sobretot pels diferents perfils que participen en ell. Sense anar més lluny, alguns docents ja han practicat amb la plataforma i han rebut una formació (no obligatòria), de manera que utilitzen la plataforma per a penjar-hi materials addicionals i altres recursos que els serveixen d'ajuda per a completar la formació dels estudiants.D'altra banda, a Munich ja disposen de la plataforma i ja han començat a impartir cursos a distància a través de la mateixa. Quan s'implanti aquesta plataforma a Barcelona, serà administrada des de Munich (allà és on es troba tot l'equip de sistemes i de servei vinculat a la implantació).
Finalment, els estudiants, són estudiants de tercera generació, és a dir, que ja han crescut des de força petits amb la tecnologia. En aquest sentit, la seva facilitat per aprendre a fer funcionar la plataforma i poder seguir el curs sense dificultat serà relativament fàcil de solventar.
En els següents apartats d'aquest informe, treballarem quins són els objectius que ens marquem per a resoldre el que se'ns demana en el cas: la implantació d'un model formatiu basat en moodle per a l'aprenentatge de la llengua alemanya, també definirem quins recursos dels que ens ofereix MOODLE seran necessaris per a resoldre amb èxit aquest nou model formatiu, elaborarem també una llista de tot allò que se'ns planteja com un repte a superar i que per tant, caldrà treballar amb més cura perquè suposarà una dificultat extra i finalment, analitzarem tots aquells punts que puguin suposar una amenaça a l'hora de posar en funcionament el model que haguem definit.
Els objectius
En aquest projecte se'ns planteja un encàrrec d'un pes important i d'una responsabilitat indiscutible. L'èxit o fracàs en els propers anys del model formatiu de la institució depèn del que resulti d'aquest projecte i del que com a dissenyadors instruccionals i de processos poguem aportar a l'equip directiu i a l'equip docent.
Objectiu General
L'objectiu general d'aquest projecte és el següent: " Introduir un model formatiu virtual i de referència mitjançant la plataforma MOODLE a l'Institut Goethe" .
Objectius Específics
L'objectiu general del projecte descriu en poques paraules quins resultats volem aconseguir amb aquest projecte, però per aconseguir-los necessitem tenir algunes pautes més concretes i més específiques. Per aquest motiu, és necessari remarcar uns objectius específics i que acotin més la dimensió del treball de manera que assolint tots aquests objectius poguem dir que hem aconseguir l'objectiu general.
Dit això, podem dir doncs, que els objectius específics per aquest projecte han de ser els següents:
Definir quines avantatges i quines limitacions presenta MOODLE en la formació virtual.
Proporcionar coneixements tant a l'equip directiu com a l'equip docent sobre el funcionament de MOODLE.
Analitzar les noves competències i habilitats de les que han de disposar tant l'equip docent com el grup discent per formar part de la comunitat virtual de l'Institut Goethe.
Analitzar i definir les competències addicionals que adquiriran tant els estudiants com els docents una vegada hagin completat el curs.
Descriure quins seran els nous rols i perfils que caldrà incorporar en el procés per tal de poder donar resposta a totes les necessitats.
Definir cadascun dels passos que cal dur a terme per posar en funcionament la plataforma.
Establir plans d'actuació que permetin posar una data límit al llançament de la nova modalitat formativa.
Definir i plantejar un pla de comunicació que motivi i engresqui tant a clients com a formadors a formar part del nou procés formatiu de Goethe.
Els recursos
Com s'ha explicat anteriorment i es demana concretament en l'enunciat del cas, l'objectiu de l'Institut Goethe és incorporar la plataforma MOODLE més que com a recurs que complementa la formació dels estudiants de la modalitat presencial, es vol que MOODLE es converteixi en una aula virtual pròpiament, amb totes les seves funcionalitats i tots els seus recursos per tal que els estudiants tinguin al seu abast totes les cobertures necessàries i totes les facilitats que necessitin per tal de poder estudiar l'alemany des de casa seva.
També és necessari que els docents tinguin les màximes facilitats a l'hora d'impartir els seus cursos i proposar les seves activitats. La idea és que deixin de creure que implantar la plataforma MOODLE a l'Institut els hi suposarà una càrrega addicional de feina.
Per tant, en aquest apartat, analitzarem quines funcionalitats té MOODLE, quina pot ser l'estructura bàsica d'un curs i també quins poden ser aquells recursos que més útils poden resultar tant a alumnes com a professors.
DEFINICIÓ DE MOODLE
Per definició, MOODLE (modeled object oriented dynamic learning environment) és una plataforma orientada a la gestió de cursos onlie, el qual disposa de funcionalitats específiques per a comunitats d'aprenentatge que es poden ajustar en funció de les necessitats de cadascuna d'elles.
Les principals avanatges de MOODLE són les següents:
Pot gestionar grans i petites comunitats d'aprenentatge
Està pensades per a comunitats d'aprenentatge formal i no formal
És adaptable a diferents metodologies d'ensenyament/aprenentatge
Disposa de múltiples activitats per a l'e-learning i publicació de recursos
Permet realitzar activitats col·laboratives mitjançant sistemes de comunicació síncrona i asíncrona
És compatible amb diferents eines de creació de continguts així com també suporta diferents estàndards de formació online
És totalment personalitzable en funció de les necessitats de cada comunitat, classe, grup, alumne, formador, administrador...
Els continguts que es proposin són de ràpida i fàcil actualització
FUNCIONALITATS de MOODLE
A banda de ser una plataforma com moltes altres plataformes d'aprenentatge (LMS), MOODLE disposa d'un ampli ventall de funcionalitats que ajudaran que tant docents com discents de l'Institut Goethe es sentin còmodes alhora de treballar-hi així com també evitar la sensació de soledat (que sovint provoquen els cursos a distància) i la monotonia.
A continuació es presenten algunes de les funcionalitats més destacades en MOODLE:Per a professors:
Registre d'usuaris
Personalització de la plataforma
Creació de cursos i administració de continguts
Espai d'avaluació i seguiment d'estudiants
Personalització d'activitats i espais en els diferents cursos
Espai per a penjar activitats d'autoaprenentatge compatibles amb l'estàndard SCORM
Publicació de notícies referents al curs
Publicació de material addicional o complementari
Comunicació individualitzada i/o conjunta amb estudiants
Per a alumnes:
Registre d'usuaris
Personalització de la visualització de la plataforma
Matriculació en diferents cursos
Participació en les activitats dels cursos matriculats
Participació en els espais de comunicació (fòrums, xats, comunitats)
Participació en activitats d'autoaprenentatge
Possibilitat de tenir el propi seguiment de les activitats d'autoaprenentatge
Després de veure la quantitat de recursos dels que disposa MOODLE per a poder realitzar una formació virtual de qualitat i saber que tant professors com estudiants, fàcilment es poden familiaritzar amb la plataforma, anem a veure què és el que podem aconseguir o quins són els reptes que se'ns plantegen per tal de satisfer les necessitats de l'Insitut Goethe.
Els reptes
L'Institut Goethe ens ha plantejat un encàrrec que no serà fàcil de satisfer degut a les altes espectatives que té la institució de ser un model de referència per a altres institucions. El nostre paper en aquest punt és clau, doncs nosaltres, com a dissenyadors de processos pedagògics tenim els coneixements i les eines necessaris com per convertir l'actual model formatiu de l'Institut Goethe en un model formatiu revolucionari i modèlic per a les altres institucions de característiques semblants. Aquest és el principal repte que se'ns planteja.
Abans d'aconseguir assolir però, aquest gran repte, hem d'assumir que n'hi ha altres potser no tan ambiciosos que són fonamentals de superar per arribar a aquest gran objectiu. Seguint la cèlebre frase de Juli Cèsar " Divide et vinces" , hem de ser conscients que com més fraccionats i més petits es puguin definir els reptes, més fàcil serà arribar a assolir aquest gran repte o gran objectiu que acabem de definir.
Per tant, podem parlar de diferents reptes que haurem d'anar superant al llarg de tot el procés d'implantació del nou model formatiu:
Aconseguir la motivació de tot l'equip docent per tal que es vegin amb ganes i amb cor d'utilitzar la plataforma. Per arribar a aconseguir aquest repte, hem de plantejar, per aquells docents més reticents al canvi de model, una formació inicial que els serveixi per a comprendre que l'establiment d'aquest nou model formatiu no els hi suposarà una càrrega de treball en primer terme. També caldrà fer-los-hi veure la facilitat de gestió que té la plataforma, i en tercer lloc caldrà establir un pla de comunicació que ens serveixi per a conscienciar-los que aquest nou model s'està implantant, que el fet de no utilitzar-lo fa que la institució no estigui " al dia" en l'àmbit formatiu de qualitat, etc.
Un altre petit repte que ens hem de plantejar una vegada haguem aconseguit l'anterior és aconseguir una estructura de la plataforma homogènia. Per aconseguir-lo, ens caldrà comptar amb una identitat i una personalització pròpies, seguint una línea gràfica similar a la corporativa per tal de donar sensació de proximitat, de pertinença a un grup, etc.
També haurem de definir una estructura bàsica per a la creació de cursos (a partir d'aquesta, cada docent podrà fer el que li sembli amb els seus cursos), de manera que cada curs hagi de tenir unes funcionalitats mínimes obligatòries per garantir que almenys els objectius i les competències bàsiques definides per a l'aprenentatge d'una llengua.
Un altre repte amb el que hem de comptar és que la formació de l'equip docent es basa, fonamentalment, en la formació presencial i que per tant, els seus coneixements en educació virtual es pot limitar a traslladar el que abans es feia a l'aula, intentar dur-ho a terme a l'aula virtual, cosa que perjudicaria greument el model. Pera aquest motiu cal establir els paràmetres i les estratègies formatives pròpies de les que disposa l'educació virtual i transmetre-les d'alguna manera tant a l'equip directiu com a l'equip docent.
Finalment, a banda d'aconseguir una perfecta definició del model formatiu (amb els reptes que hem descrit anteriorment), caldrà també que motivem els estudiants amb una nova i revolucionària manera d'aprendre idiomes sense moure't de casa i amb la mateixa qualitat que en la formació presencial. Aquesta captació d'estudiants es pot dur a terme mitjançant accions de captació, estratègies formatives de progressió (introduir progressivament i de manera ascendent en qüestió de dedicació el suport de les TIC a l'aula).
Una vegada haguem superat aquests reptes que, inicialment semblen fàcils d'assolir, però com veuren més endavant necessiten un llarg procés d'anàlisi, definició i desenvolupament, podrem dir que haurem assolit el gran repte que plantejàvem a l'inici d'aquest apartat.
Les amenaces (informe DAFO)
Exiseteix un model DAFO estàndard per a qualsevol tipus de projecte. En aquest, considerarem cadascuna de les parts per igual, i tenint en compte l'abast i tot el que es pot arribar a fer, o que cal millorar per assolir els reptes i els objectius proposats.
FORTALESESÉs un projecte innovador.Permet flexibilitat horària als estudiants i per tant augmentar la franja d'edat en les matriculacions.És un projecte educatiu que té com a finalitat introduïr el món de les TIC en l'aprenentatge de la llengua.És un projecte basat en MOODLE, una eina molt potent, amb molts recursos i molt utilitzada en l'àmbit de l'e-learning.Molts dels professors de l'equip docent estan formats en MOODLE.Té un sistema de suport molt fort al darrere que garantitzará el bon funcionament de l'eina.Els alumnes, majoritàriament, són alumnes de tercera generació, amb la qual cosa, ja han crescut amb la tecnologia i no tindran dificultat per adaptar-se al nou sistema formatiu, ni per aprendre a utilitzar la plataforma.DEBILITATSÉs un projecte poc madurat, del que no n'han pensat les causes i efectes.La distància entre administradors i equip docent pot resultar un problema a l'hora de resoldre possibles incidències.La plataforma està basada en el model educatiu que s'utilitza a Munich, que no té perquè ser el mateix que s'utilitza a Barcelona.El canvi es pretén fer d'una manera molt sobtada. Passar de formació presencial a virtual, pot ser un canvi massa brusc.OPORTUNITATSPot conduir a un canvi formacional considerable.S'adapta al nou model que les altres institucions lingüístiques estan aplicant.És un símbol de modernitat.Ajuda a guanyar renom i prestigi a la institució.Permet estar en comunicació amb moltes parts del món i fer pràctiques de l'idioma amb nadius i altres persones amb un nivell de l'idioma similar al de l'alumne.Pot ajudar els alumnes a establir una rutina de treball, amb unes connexions freqüents i uns horaris flexibles, però constants.AMENACESEl mateix model o semblant s'està implantant a moltes acadèmies.Els professors que no estan formats, no tenen massa bona relació amb la tecnologia.Els alumnes no estan acostumats a treballar amb aquesta metodologia.És un model que ve imposat per l'equip directiu, per tant, es pot rebre d'esquena per part dels docents i discents.El fet de ser una institució privada, en la que els alumnes paguen uns diners per ser atesos de manera individualitzada i personalitzada, potser amb aquest nou model, aquests alumnes es sentin sols i desatesos.
Hem pogut analitzar detingudament l'informe DAFO que resulta de fer un anàlisi del projecte i identificar aquells elements que poden suposar alguns problemes tant per als alumnes com per als professors, com per als administradors, com per la mateixa institució en termes empresarials.
2. Identificació de les fases del model ADDIE
Introducció
El model ADDIE és l'esquema que s'utilitza en Disseny Instruccional per a donar resposta en processos de formació online. Es basa en dividir el projecte que es vol desenvolupar en 5 fases molt diferenciades i que inicialment es duen a terme de manera lineal, però contenint un bucle infinit que va de l'avaluació a la definició altra vegada. La següent imatge mostra quin seria el diagrama de flux d'un model ADDIE.
Aquest esquema està estandaritzat i, segons han demostrat els resultats, si es fa ben fet, és difícil que s'escapi cap detall sobre el que es pretén formar.En aquest projecte, com ja ham pogut veure, estem treballant en el cas de l'Institut Goethe de Barcelona. Així doncs, centrarem el nostre estudi en aquest centre i totes les variables d'entorn que puguin influenciar en l'obtenció dels resultats que volem.
Per definir cadascuna de les parts, ho farem a partir de la resposta a una sèrie de preguntes que el model marca i que ajuden a concretar i a obtenir uns bons resultats.
Anàlisi
En la fase d'anàlisis ens hem de fer preguntes com: a qui va adreçat el curs, quins coneixements previs tenen, quins coneixements han d'adquirir, quines alternatives d'aprenentatge tenen, què és el que no pot canviar de l'actual model...A continuació anem a fer un breu anàlisi del projecte que ens ocupa:
Qui és el públic i quines són les seves característiques?
En aquest cas, el públic que ens afecta principalment, són alumnes majors de 18 anys amb un coneixement d'usuari expert amb les tecnologies. La majoria d'ells tenen estudis superiors i provenen d'una generació, la qual l'aprenentatge sobre tecnologia no els hi suposa cap tipus de problema.
Quin és el resultat de la nova conducta?
Els alumnes, amb aquesta nova metodologia formativa, han de ser capassos d'assolir les competències que es demanen en l'aprenentatge d'una llengua: l'expressió oral i escrita i la comprensió oral i escrita. En aquest aspecte, cal dir que els alumnes hauran d'adquirir noves responsabilitats i noves funcions basades en el model de formació. Així com els docents hauran de complir les noves tasques que els hi seran assignades amb tot aquest canvi.
Quins tipus de limitacions d'aprenentatge hi ha?
D'entrada limitacions d'aprenentatge no n'hi ha gaires. No podem oblidar, la dificultat que suposa practicar la conversa de la llengua mitjançant la motodologia virtual, ja que la comunicació asíncrona, fa que la majoria de les comunicacions entre les parts es produexin de forma escrita. No obstant aquesta dificultat, es planteja que la part oral es continuï fent de manera presencial com fins ara per no perdre la personalització en el tracte amb l'alumne ni la possibilitat d'oferir un aprenentatge molt més significatiu pel fet de tenir un interlocutor que et pugui resoldre dubtes i/o corregeixi els errors que es puguin cometre.
Quines són les opcions de lliurament?
Els alumnes podran entregar els seus " deures" via online. MOODLE permet aquesta opció mitjançant un espai de lliurament de treballs. També, es realitzaran activitats d'autoaprenentatge, el feedback de les quals vindrà donat pel mateix sistema en funció de la resposta dels alumnes i amb les quals no caldrà realitzar cap lliurament extra, ja que les mateixes interaccions serviran com a avaluació.
Quines són les consideracions pedagògiques en línia?
Les principals consideracions pedagògiques que cal tenir en compte en el moment que es vol adaptar una formació presencial amb suport TIC a una formació virtual, és bàsicament que el contingut estigui en un format del contingut sigui visual, atractiu, interactiu, amè, motivador... També cal tenir en compte el fet que existeixi un equip de suport que atengui les necessitats dels estudiants. Des de un formador degudament capacitat per resoldre dubtes tant de contingut com d'ús de la plataforma i un equip tècnic de suport per poder atendre l'estudiant en cas que es trobi alguna incidència tècnica important. L'objectiu és evitar de totes totes que els estudiants que es matriculin al curs d'alemany abandonin en un període curt de temps per avorriment o per desinterès.
Quins són els elements de la teoria d'aprenentatge d'adults?
Les diferents teories d'aprenentatge per a adults que es podrien aplicar són les següents:
L'aprenentatge a partir d'un condicionant extern
L'aprenentatge a partir de la ressolució d'un problema cognitiu
Aprenentatge per experiència
En aquestes tres teories de l'aprenentatge es treballa amb elements diferents que cal tenir ben clars per poder decidir quina és la teoria que millor s'adapta al model que volem aconseguir per a la nostra Institució.
En el cas que ens ocupa, el model teòric d'aprenentatge que millor s'adapta a les necessitats del programa formatiu que es vol proposar és l'aprenentatge a partir de la ressolució de problemes cognitius. Amb la qual cosa, els principals elements que caldrà que tinguem en compte són els següents:
Proposar activitats versemblants. Que tot i ser casos ficticis, puguin semblar situacions reals i quotidianes amb les que es poden trobar els nostres alumnes.
Donar coneixements útils i aplicables a la vida real. Els alumnes adults no necessiten un model formatiu com el que es dóna a l'escola, sinó que necessiten ser pràctics i poder resoldre problemes a curt termini amb els nous coneixements adquirits.
Partint de la base que els alumnes adults només aprenen quan hi ha una detecció molt gran de la necessitat, cal convèncer-los que aquesta necessitat és real i existeix.
Quin és el calendari per a la finalització del projecte?
No hi ha establer un calendari definitiu de finalització del projecte, però tal i com es planteja aquest cas, el proper curs acadèmic ja s'hauria de posar en funcionament el nou model formatiu.
Disseny
En aquesta fase, la finalitat és definir tot allò que creguem necessari per assolir tots els objectius del projecte. En aquest apartat, tractarem els objectius d'aprenentatge, els instruments d'avaluació, el contingut, l'anàlisi de la matèria, la planificació i la seleció dels recursos multimèdia. La fase de disseny hauria de ser sistemàtica i específica. La primera, vol dir una lògica i ordenada metodologia d'identificació. Que sigui sistemàtica, vol dir desenvolupar i avaluar un conjunt d'estratègies planificades i previstes per aconseguir els objectius del projecte. Específica vol dir que cada element del disseny instruccional ha de ser executat parant molta atenció amb els detalls.
Aquest passos estan involucrats en la fase de disseny:
Documentació de la estratègia instruccional, visual i tècnica del projecte.
A l'Institut Goethe el que s'espera és poder introduir una formació virtual de la mateixa qualitat o superior que la formació presencial que s'estava impartint fins el moment. Així doncs cal desenvolupar en els estudiants, com a mínim, les 4 habilitats comunicatives de les que es compon una llengua: expressió oral i escrita i comprensió oral i escrita. Per aconseguir aquests objectius, el millor és utilitzar un model cognitivo-conductual, des de el qual els alumnes siguin capaços (donat que és una formació majoritàriament per a adults, i els quals esperen una aplicació immediata al seu entorn més immediat) de constuir els seus coneixements a partir d'unes bases donades.
Dissenyar la interfície gràfica i els casos que es treballaran
En la interfície gràfica personalitzada de MOODLE s'intentarà seguir la línea gràfica de l'institut Goethe, de manera que el grup continui sentint que pertany a una institució que destaca per la seva qualitat i model d'ensenyament/aprenentatge.
El professor podrà escollir quin d'aquests mòduls pot carregar al seu curs:
Per norma general, els cursos tindran les següents opcions de menú:
ESTUDIANTSDOCENTSCalendariDescripcióActivitatsQuizUsuaris en líniaCorreuFòrumXatTaulell d'anuncisLliurament d'activitatsMaterial ComplementariSeguiment personalAdministracióCalendari (consultar, editar)Descripció (consultar, editar)Activitats (consultar, editar, afegir, eliminar)Quiz (consultar, editar, afegir, eliminar)Usuaris en línia (consultar)CorreuFòrum (com a moderador)XatTaulell d'anuncis (consultar, editar, afegir, eliminar)Recepció d'activitatsMaterial complementari (consultar, editar, afegir, eliminar)Seguiment dels alumnesEstadístiques
Amb aquestes opcions, es donarà cobertura a totes les necessitats d'un curs bàsic a nivell de plataforma de suport. A més a més, cada professor, utilitzarà aquells recursos multimèdia que cregui oportuns per a completar els seus cursos i per tal que els alumnes puguin assolir els objectius que se'ls marca. Alguns d'aquests recursos més recomanats són:
Vídeos
Àudios
Enllaços a materials didàctics (diccionaris, activitats d'altres organitzacions)
Fins el moment, si s'utilitzen totes aquestes expressions, es poden assolir les competències de comprensió oral i escrita i d'expressió escrita, però per completar les quatre bàsiques ens falten recursos per a l'expressió escrita. En aquest sentit, caldrà organitzar altres tipus d'activitats:
Call conference dues vegades al mes amb el tutor
Videoconferències
Trobades grupals per intercanvi d'experiències i pràctica de l'idioma
Amb aquestes activitats que, pressupostàriament són més costoses, ja quedaria solventada la consecució de la competència de l'expressió oral.
Desenvolupament
La fase de desenvolupament, es duu a terme una vegada s'ha finalitzat la fase d'anàlisi i disseny i els experts començen a treballar cadascun en el seu tema:
El dissenyador instruccional i l'expert comencen a redactar els continguts del curs.
El dissenyador i el programador comencen a preparar el que serà la interfície gràfica.
El tècnic de sistemes comença a habilitar la plataforma per posar-la a punt pel nou curs que es vol introduir amb els alumnes, docents i materials.
En aquest projecte però, no arribarem a la fase de desenvolupament. El que caldria desenvolupar s'ha especificat en l'apartat de disseny.
Implantació
Com que no s'ha desenvolupat res, no es pot implantar res. Una vegada s'ha finalitzat el desenvolupament del curs, s'ha definit l'estructura de la plataforma, s'han establert els llibres d'estil (tant gràfics com de continguts) i s'han desenvolupat, és el moment de posar-ho tot en funcionament. En aquesta fase, es tracta de " fer real" el que fins ara era un projecte. A partir d'aquesta fase és quan comença la intervenció de persones al·lienes al projecte: alumnes, formadors, equip d'administració, etc.
En el cas que ens ocupa, la fase d'implantació seria la prematriculació del curs. Posar tot el que s'ha implementat en un servidor d'aplicacions al qual tinguin accés els diferents estudiants que vulguin matricular-se de la modalitat virtual en el proper curs.
Avaluació
L'avaluació és la part essencial del projecte. Sense una avaluació rigurosa, no hi pot haver millores substancials. És necessari sotmetre el projecte a un procés d'avaluació per detectar que les possibles amenaces detectades a l'anàlisis DAFO no estan sent rellevants en la totalitat del producte i, en cas de detectar-ne alguna, mirar de resoldre-la mitjançant una redefinició, desenvolupament i implantació.
En el cas que ens ocupa, el model d'avaluació consistiria en agafar uns quants possibles estudiants que tinguin diferents característiques i fer-ne un primer curs per comprovar que realment el model que s'ha definit funciona. Aquesta mateixa població ens servirà per detectar aquelles mancances de les que disposa el nou model formatiu, si les activitats són adients pel tipus de població, si són fàcils, difícils, si el curs realment dura el que està estimat que durarà, si hi ha algun moment en que l'alumne pot tenir algun tipus de confusió o ambigüitat.
D'altra banda, també cal considerar la potencialitat del sistema des de la banda del docent. Per al docent aquest nou model formatiu també ha de suposar un èxit, per tant hem d'avaluar també si suposa realment una càrrega addicional de feina, si hi ha algun punt feble que cal millorar o si la comunicació entre ells i el departament de sistemes de Munich és fluïda i les respostes són ràpides i encertades.
Una vegada hagi passat la fase de proves " funcionals" , caldrà fer qüestionaris de satisfacció. Això consistirà en que una vegada finalitzat el curs, se'ls farà entrega als diferents perfils d'usuaris d'un qüestionari, en el que hauran de respondre amb la màxima sinceritat preguntes referents al nou model formatiu per conèixer de primera mà si aquests usuaris estan d'acord amb la nova proposta, si han trobat aspectes a millorar, si hi ha alguna funcionalitat amb la que no hi estiguin d'acord i moltes d'altres preguntes semblants a aquestes que ens ajudaran a determinar el grau d'assoliment d'objectius.
3. Pla de treball
El pla de treball s'hauria d'executar en diferents fases, seguint amb el model ADDIE definit en l'apartat anterior. En el nostre cas, la fase d'anàlisis i la fase de disseny serien en les que més temps s'hauria d'invertir. L'encàrrec que se'ns fa des de l'Institut Goethe es tracta de proposar la millor metodologia d'aprenentatge per poder adaptar la formació que ofereixen actualment de forma presencial, a un format virtual.Així doncs, a continuació es detalla, elt temps que caldria treballa per tal que el proper curs, puguin començar a ofertar aquest tipus de formació:FASE 1: ANÀLISI. En aquesta fase caldra realitzar les següents tasques: (3 setmanes)
Desenvolupar les primeres observacions realitzades en l'apartat 2 de manera que quedi tot al màxim de detall possible.
Preparació d'un qüestionaris inicials per resoldre qualsevol tipus de dubte que quedi pendent de resoldre.
Entrevistes amb els responsables de formació i de l'equipi directiu de l'institut Goethe on es resolguin tots els dubtes
Elaboració de l'informe inicial d'anàlisi.
Aprovació i validació de l'informe.
FASE 2: DISSENY. Aquesta fase serà la més llarga i complexa: (15 setmanes)
Establir les estratègies instruccionals visuals i tècniques que es volen establir en el projecte
Decidir quina metodologia d'aprenentatge es vol utilitzar per a la impartició dels cursos
Definir els objectius del curs
Definir els instruments d'avaluació
Elaborar el mapa de continguts
Anàlisi de la matèria que es vol treballar
Estructurar la planificació
Selecionar els recursos multimèdia
Dissenyar la interfície d'usuari
Creació d'un prototip
FASE 3: DESENVOLUPAMENT. En aquesta fase, es crearà tot el que s'ha definit en la fase de disseny. (12 setmanes)
Es redactaran els continguts formatius
S'elaboraran les activitats d'avaluació
Es desenvoluparà la plataforma LMS (en el nostre cas es realitzarà la personalització de MOODLE)
S'implementaran els diferents recursos multimèdia que es vulguin utilitzar
FASE 4: IMPLANTACIÓ. En aquesta fase es posa en marxa tot el que s'ha desenvolupat: (4 setmanes)
Es donen d'alta els diferents usuaris
Es matriculen els alumnes
S'assignen els alumnes a les aules
Els professors comencen a preparar els espais de les seves assignatures
Es fa la posta a punt
FASE 5: AVALUACIÓ. En aquesta fase s'obtenen els primers resultats: (2 setmanes)
S'escull la població meta que ens ajudarà en el procés d'avaluació
Se'ls entrega els qüestionaris de satisfacció que els usuaris hauran de respondre
Es realitza el buidatge dels qüestionari
S'estudien les possibles millores i es torna a la fase de disseny
 desembregenerfebrermarçabrilmaigJunyjuliolagostAnàlisi Disseny Desenvolupament Implantació Avaluació


Blog del Parc de les Olors | Parc de les Olors - Part 11\nDies de lavandes\n2 juliol, 2020 20 gener, 2021\nAl Parc de les Olors del Serrat gairebé ja hem acabat de collir tota la lavanda! Això ha estat possible gràcies a la participació de moltes persones vingudes d’arreu que han volgut venir a viure l’experiència de la collita manual com es feia a la festa tradicional de la sega…\nRituals de la revetlla de Sant Joan\nUn any especial on prenen molt sentit els rituals de la nit de Sant Joan Ritual de depuració amb les herbes de la nit de Sant Joan. Disposar un recipient de ceràmica o bé de vidre on hi anirem posant les fulles i flors del ramell de Sant Joan. Cobrir…\n12 juny, 2020 20 gener, 2021\nSabeu que amb hidrolat podem ambientar i netejar casa nostra, el nostre cutis, les nostres mascotes, podem cuinar…..i moltes coses més? Al Parc de les Olors estem en plena campanya de destil•lació. Sovint relacionem la destil•lació amb alambí, per arrossegament de vapor, només amb l’obtenció dels olis essencials. Però quan…\nEl Parc de les olors del Serrat fa olor de lavanda\n5 juny, 2020 20 gener, 2021\nPerquè ens agrada tant la lavanda?Les lavandes són un gènere de plantes labiades que floreixen al inici d’estiu. Un cop l’any les tiges florides ens regalen al seu extrem una espiga de color lila. I com que cada planta en fa moltes es produeix una transformació espectacular del paisatge, perquè…


Minerva Lleialtat | Lògia simbolica del REAA Barcelona\na la Lògia simbolica Minerva Lleialtat BENVINGUTS MINERVA LLEIALTAT Maçoneria mixta, liberal i adogmàtica\nBENVINGUTS A LA LÒGIA MINERVA LLEIALTAT\nLa R. · .L. ·. Minerva Lleialtat considera que la creença en una veritat revelada és una llibertat de l’individu, que pot creure o no creure. La R. · .L. ·. Minerva Lleialtat no distingeix de gènere, raça o credo. Qualsevol lliure pensador pot començar i desenvolupar la seva vida maçònica en la plena igualtat de drets i obligacions.\nR.·.L.·. Minerva Lleialtat treballa segons el ritu Escocès Antic i Acceptat, és una lògia iniciàtica i simbòlica, part fonamental del mètode maçònic, que busca el creixement de la persona per mitjà del treball simbòlic, sent el seu objectiu que aquest treball reporti en el bé de la humanitat. Treballem tant cap als individus com cap a la societat, en la incansable recerca del perfeccionament. Tenim com a principis la tolerància mútua, el respecte als altres i a un mateix, i l’absoluta llibertat de consciència.\nEn lògia mai s’adopten posicionaments polítics o religiosos; desitgem que en el si de la nostra lògia existeixi la major pluralitat d’opinions, amb l’objectiu de facilitar el seu debat i discussió, en la diversitat amb respecte.\nLa nostra divisa és llibertat, igualtat i fraternitat.


S'Alcázar campió de sa Final a 4 junior al superar a La Salle (70-62) | www.esportsmenorca.com\nPublicado por esportsmenorca.com el 11 noviembre, a las 11 : 31 AM Imprimir\nPrimer títol en joc i primer títol de la temporada per es júniors del CD Alcázar-Mármoles Sirerol. S’han proclamat ahir vespre campions de Copa, revalidant així el lideratge en aquesta categoria un any més.\nSi en la primera semifinal s’Alcázar es va imposar-se de forma ajustadíssima, i en els darrers segons del partit, al CB Ferreries, la final no ha estat menys intensa. La Salle, que havia donat la sorpresa el dia anterior al imposar-se a l’amfitrió i favorit CB Ciutadella, ha estat un difícil contrincant. El baix resultat de la primera part, amb una petita renta per l’Alcázar (26-20), mostra clarament que les defenses, i també els nirvis, han predominat per damunt de tot. A l’inici del tercer quart el CDA-Mármoles Sirerol ha pogut desferrar-se de l’equip blanc i blau gràcies a un parcial de 19 a 12, deixant el marcador en un 45 a 32 que semblava encarrilar el partit cara al darrer quart. I així ha estat, tot i l’esforç de la Salle per intentar retallar la diferència, l’Alcazar ha sabut jugar els darrers minuts amb la serenor necessària per poder mantenir una avantatge de seguretat i emportar-se finalment la victòria i el títol per un ajustat 70 a 62. D’altra banda el CB Ferreries s’ha enduit la tercera plaça davant del CB Ciutadella.\nAra toca centrar-se en la competició de lliga, que enguany estrena format nou, i que dona als dos primers classificats l’oportunitat de jugar una mini lliga balear amb els dos primers classificats d’Eivissa i els 4 primers de Mallorca.\n27 May a las 17 : 56 PM 0\n24 May a las 11 : 02 AM 0\n9 November a las 10 : 18 AM 0\nAvui comença sa Final a 4 junior masculí a Ciutadella\n2 November a las 00 : 15 AM 0\nEl Jovent d'Alaior 2012-13 a escena


Físics de la UIB estudien les eleccions dels EUA\nLa principal conclusió és la gran influència de l’entorn residencial i laboral a l’hora de decidir el vot\nGABRIEL MAYOL Palma. 07/04/2014 00:00\nÉs possible mesurar matemàticament l’opinió política de les persones? Fins a quin punt viure i treballar en un lloc influeix a l’hora de votar per una opció política o una altra? Com contribueixen els petits trasllats i les interaccions diàries de casa a la feina a l’hora de votar? Amb quina freqüència una persona manté en política el pensament propi enfront dels altres? Físics de la UIB han donat resposta a aquestes preguntes mitjançant un model matemàtic que explica la relació entre vot, mobilitat territorial i entorn residencial als Estats Units d’Amèrica (EUA).\nEn un estudi que es publicarà a la prestigiosa Physical Review Letters, investigadors de l’Institut de Física Interdisciplinària i Sistemes Complexos (IFISC-CSIC/UIB) fan una anàlisi de la influència dels veïns, l’entorn residencial i l’entorn laboral en el vot dels ciutadans dels EUA. L’article ha estat elaborat per José J. Ramasco, Maxi San Miguel, Victor M. Eguíluz, Krzystof Sucheki i Juan Fernández-Gracia, de la tesi doctoral del qual fa part l’estudi.\nEntorn i comportament electoral\nPer dur a terme l’anàlisi, s’han estudiat els resultats electorals de les presidencials americanes entre 1980 i 2012. El treball recull 3.117 comtats de tots els Estats Units en 9 cites electorals consecutives on s’elegia el president. L’estudi ha detectat les semblances del comportament electoral dels comtats amb una proximitat geogràfica mitjançant una fórmula matemàtica. A partir d’aquí, els investigadors de la UIB han generat un model microscòpic d’opinió basat en la influència social i en la mobilitat diària dels ciutadans. També s’han emprat les dades del cens electoral dels EUA, on es consignen les dades de residència i de lloc de treball. La confrontació del model microscòpic amb les dades del cens ha mostrat la concordança entre el model d’interacció i els resultats electorals dels comtats. Les diferents regions geogràfiques s’interrelacionen a causa de l’intercanvi de gent entre unes i altres per viure i treballar.\nLa principal conclusió és la gran influència de les interaccions diàries que rep una persona a l’hora de decidir el vot. Les relacions d’un ciutadà amb la resta de persones del seu comtat o dels més propers és la principal font per crear opinió i votar en conseqüència. En canvi, són molt poques les ocasions en què una interacció no aconsegueix fer canviar de pensament i l’individu es manté en la seva opinió independent.\nEl pes de l’entorn en l’opinió dels votants és tan important que només es trenca tres vegades de cada cent. És a dir, un ciutadà dels EUA només canviarà d’opinió de manera lliure i independent en 3 de cada 100 interaccions. En la resta, copiarà el que pensin o opinin els veïns o companys de feina.\nL’article suposa una novetat tant per les dades com pel mètode. El fet de combinar els resultats electorals amb dades del cens (incloent-hi llocs de treball i residència) és pioner, però també ho és que l’estudi sigui a nivell microscòpic. L’anàlisi de detall permet establir fluxos d’interaccions entre persones que canvien de comtat per qüestions laborals i com aquestes relacions influeixen en el comportament electoral d’uns i altres. Fins ara, la majoria d’aproximacions per explicar el comportament electoral s’havien fet des de models macroscòpics i, en canvi, els científics de la UIB descriuen els individus i la seva interacció de manera minuciosa.\nLa configuració del sistema electoral dels EUA ha facilitat que un estudi com aquest s’hagi duit a terme. L’acotació a només dues opcions electorals, el Partit Republicà i el Partit Demòcrata, com també la distribució de la població en un nombre relativament reduït de comtats, ha estat un factor idoni per a l’estudi. L’anàlisi s’ha pogut fer de manera detallada i a multiescala des del nivell més baix com és l’individu per després pujar, passant pel comtat, la regió i finalment l’estat.\nSegons els científics de la UIB, si es volgués fer un treball així a Espanya, seria molt més complicat per la gran oferta electoral de partits polítics i els més de vuit mil municipis de l’Estat, encara que la població sigui molt menor que als EUA. L’estudi en cap cas prova de ser un model per predir els resultats electorals en futures eleccions presidencials, sinó estudiar com funcionen els mecanismes de la dinàmica d’opinió i les fluctuacions de vots entorn del seu valor mitjà.


Crònica del Ple del mes de febrer — Ajuntament de Premià de Dalt\nCrònica del Ple del mes de febrer\nCrònica del Ple del mes de febrer El primer ple de l'any 2016 http://www.premiadedalt.cat/news/cronica-del-ple-del-mes-de-febrer http://www.premiadedalt.cat/@@site-logo/logo.png\nEl primer ple de l'any 2016\nLa sessió plenària de febrer, va començar amb una discussió entre l’alcalde i els dos regidors de Crida Premià de Dalt ja que l’ordre del dia no incorporava una moció d’aquest grup municipal per a retirar els honors a l’expresident de la Generalitat, Jordi Pujol, i els regidors en qüestió ho titllaven de censura. L’alcalde va explicar que la moció no es tractava en el Ple perquè ja s’havia fet amb anterioritat i es va aprovar que en cas de sentència ferma, automàticament li serien retirats tots els honors atorgants, tal i com va decidir per unanimitat la Comissió de valoració dels honors i distincions en el seu dia.\nPer unanimitat es van aprovar una moció presentada per tots els grups municipals de rebuig a la violència masclista i de gènere-que sorgeix de l'anterior Ple, en què Crida Premià de Dalt la va presentar però no va prosperar perquè aquest grup no va suprimir un paràgraf que el govern li demanava per a votar-la a favor- i una altra que presentaven els grups municipals de CiU, ERC-AM i PSC de suport a la creació de la prestació “Garantia +55”, una proposta de rescat de les persones aturades majors de 55 anys que va néixer del sindicat UGT.\nLa moció presentada pel Grup Municipal del PSC per a rebaixar l’IVA cultural es va aprovar amb els vots a favor de tots els grups municipals a excepció del PP, que va votar en contra.\nTambé es va aprovar, en aquesta ocasió per unanimitat, una moció de Crida Premià de Dalt per a estudiar i demanar a la propietat refer la continuïtat del camí de servitud de l’autopista mitjançant un pont a la Riera.\nEn canvi, la moció que va presentar el partit Popular referent al deute de la generalitat de Catalunya amb els ens locals no va prosperar malgrat que tota l’oposició la va votar a favor (PP, PSC i Crida Premià de Dalt) perquè l’equip de govern (CiU i ERC-AM) la va votar en contra adduint que la moció no recollia que una part important d’aquest deute és fruit de l’espoli fiscal al que l’Estat espanyol sotmet a Catalunya.\nEn l’apartat d’informe de regidories, el PSC va explicar que l’Audiència Nacional espanyola havia arxivat la denúncia presentada per la Fiscalia contra l'Ajuntament de Premià de Dalt per suposats delictes de rebel•lió i sedició, entre altres, per la inclusió al seu ple del 23 de novembre d'una moció de suport a la resolució independentista del Parlament de Catalunya. Els regidors del govern també van informar el Ple de diversos temes com per exemple el lliurament de la Medalla d’Honor al Mèrit Social a la Neus Català, la recaptació per a La Marató de TV3 xifrada en 8.641€, l’èxit de la 2a Setmana Oncològica, diversos cursos de formació, la programació teatral Escenarts d’hivern, o la posada en marxa d’una aplicació de telefonia mòbil per a augmentar la seguretat als establiments comercials, l’anomenat “botó vermell” que es presenta en dos actes per a comerciants el 19 i 26 de febrer.\nEl ple el van completar els precs i preguntes dels grups municipals del PSC, PP i Crida Premià de Dalt.\nOrdre del dia del ple del mes de febrer\nMida: 520,24 kB


Ja hi ha guanyadors del concurs de microrelats |\nJa hi ha guanyadors del concurs de microrelats\nBy miquelsineuer / gener 19, 2018 / Societat / Deixa un comentari\nCom ja informàrem el mes de novembre, l´Ajuntament de Sineu a través del Centre Sa Quintana i la Biblioteca Municipal va convocar un concurs de microrelats entre la joventut del poble o que estudia a Sineu en motiu del 25 de novembre, Dia per a la No Violència contra les dones, amb la finalitat de promoure la participació de la ciutadania jove. Va establir dues categories:\n– joves de 14 a 18 anys\n– joves de 19 a 30 anys\nAvui s’ha fet el lliurament dels premis a la biblioteca de l’IES Sineu amb la presència dels dos guanyadors, que han llegit cadascú el seu microrelat, i també familiars, professors i personal de la biblioteca municipal. Les regidores de Participació Ciutadana, na Joana Mª Mestre, i la de Cultura, na Magdalena Genovart, han lliurat els premis en un acte íntim i emotiu.


Sessió plenària Extraordinària dimecres 23 de desembre de 2020\n1 APROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER A SOL·LICITAR AL GOVERN, LA SUSPENSIÓ DE LA DISPOSICIÓ ADDICIONAL QUARTA DE L'AVANTPROJECTE DE LLEI D'EDUCACIÓ RELATIU AL TANCAMENT DELS CENTRES D'EDUCACIÓ ESPECIAL.\n2 APROVAR DE LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER TAL DE SOL·LICITAR AL GOVERN LA FLEXIBILITZACIÓ DE LA REGLA DEL GASTO I LA RESTA DE REGLES CONTINGUDES EN LA LLEI ORGÀNICA D'ESTABILITAT PRESSUPOSTÀRIA I SOSTENIBILITAT FINANCERA.\n00:24:21 Sense intervencions\n3 APROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER TAL DE SOL·LICITAR AL GOVERN A RETARDAR LA COMPENSACIÓ PER LES LIQUIDACIONS NEGATIVES CORRESPONENTS A L'ANY 2017 I QUE ELS AJUNTAMENTS REBEN ÍNTEGRAMENT LA PART DE LES ENTREGUES A COMPTE PER LA PARTICIPACIÓ DELS TRIBUTS DE L'ESTAT.\n00:26:35 Sense intervencions\n4 APROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER A QUE L'AJUNTAMENT DE CORBERA DEMANE LA REALITZACIÓ DE LES PROVES PER CONÈIXER EL GRAU DE CONTAGI PEL COVID-19 EN LA POBLACIÓ EN GENERAL, MENTRE PRIORITZA LA DEIS FUNCIONARIS MUNICIPALS QUE ESTAN MES EXPOSATS.\n00:30:10 Sense intervencions\n5 APROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER TAL D'ESTUDIAR TOTES AQUELLES MODIFICACIONS PRESSUPOSTÀRIES QUE SIGUEN NECESSÀRIES PER TAL D'ADAPTAR-SE A LES NECESSITATS DERIVADES DE LA PANDÈMIA DEL COVID-19.\n00:33:35 Sense intervencions\n6 APROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER A SOL·LICITAR AL GOVERN MUNICIPAL LA INSTAL·LACIÓ DE MAMPARES DE METACRILAT ALS EDIFICIS PÚBLICS I HABILITAR UNA PARTIDA ECONÒMICA PER TAL DE SUBVENCIONAR LA INSTAL·LACIÓ DE MAMPARES ALS COMERÇOS DEL POBLE.\n00:39:08 Sense intervencions\n7 APROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER TAL D'ESTABLIR AJUDES I EXEMPCIONS AL PERSONAL AUTÒNOM I XICOTETES I MITJANES EMPRESES QUE HAGEN TINGUT REDUCCIÓ D'INGRESSOS.\n00:45:15 Sense intervencions\n8 APROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER TAL DE MODIFICAR L'ORDENANÇA FISCAL REGULADORA DE LA TAXA PER OCUPACIÓ DEL DOMINI PÚBLIC LOCAL.\n00:50:28 Sense intervencions\n9 APROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER A DESTINAR ELS FONS DE COOPERACIÓ DE LA DIPUTACIÓ A AJUDES A AUTÒNOMS I XICOTETES EMPRESES LOCALS PER TAL DE COMPENSAR ELS EFECTES DE LA PARALITZACIÓ ECONÒMICA.\n00:51:57 Sense intervencions\n10 APROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER A SOL·LICITAR A LA CONSELLERIA D'EDUCACIÓ LA REDUCCIÓ DE TAXES UNIVERSITÀRIES PER AL PROPER CURS.\n00:55:35 Sense intervencions\n11 APROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER A REBUTJAR LES IMPOSICIONS DE LA CONSELLERIA DE SANITAT EN LA FASE 1 DE DESESCALADA ALS MUNICIPIS DE L'ÀREA DE SALUT DE LA RIBERA.\n00:58:01 Sense intervencions\n12 APROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER DONAR SUPORT ALS SANITARIS, COSSOS I FORCES DE SEGURETAT, MILITARS I PROFESSIONALS QUE COL·LABOREN EN LA LLUITA CONTRA LA COVID-19.\n01:03:38 Sense intervencions\nAPROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER A SOL·LICITAR AL GOVERN, LA SUSPENSIÓ DE LA DISPOSICIÓ ADDICIONAL QUARTA DE L'AVANTPROJECTE DE LLEI D'EDUCACIÓ RELATIU AL TANCAMENT DELS CENTRES D'EDUCACIÓ ESPECIAL.\nAPROVAR DE LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER TAL DE SOL·LICITAR AL GOVERN LA FLEXIBILITZACIÓ DE LA REGLA DEL GASTO I LA RESTA DE REGLES CONTINGUDES EN LA LLEI ORGÀNICA D'ESTABILITAT PRESSUPOSTÀRIA I SOSTENIBILITAT FINANCERA.\nAPROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER TAL DE SOL·LICITAR AL GOVERN A RETARDAR LA COMPENSACIÓ PER LES LIQUIDACIONS NEGATIVES CORRESPONENTS A L'ANY 2017 I QUE ELS AJUNTAMENTS REBEN ÍNTEGRAMENT LA PART DE LES ENTREGUES A COMPTE PER LA PARTICIPACIÓ DELS TRIBUTS DE L'ESTAT.\nAPROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER A QUE L'AJUNTAMENT DE CORBERA DEMANE LA REALITZACIÓ DE LES PROVES PER CONÈIXER EL GRAU DE CONTAGI PEL COVID-19 EN LA POBLACIÓ EN GENERAL, MENTRE PRIORITZA LA DEIS FUNCIONARIS MUNICIPALS QUE ESTAN MES EXPOSATS.\nAPROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER TAL D'ESTUDIAR TOTES AQUELLES MODIFICACIONS PRESSUPOSTÀRIES QUE SIGUEN NECESSÀRIES PER TAL D'ADAPTAR-SE A LES NECESSITATS DERIVADES DE LA PANDÈMIA DEL COVID-19.\nAPROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER A SOL·LICITAR AL GOVERN MUNICIPAL LA INSTAL·LACIÓ DE MAMPARES DE METACRILAT ALS EDIFICIS PÚBLICS I HABILITAR UNA PARTIDA ECONÒMICA PER TAL DE SUBVENCIONAR LA INSTAL·LACIÓ DE MAMPARES ALS COMERÇOS DEL POBLE.\nAPROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER TAL D'ESTABLIR AJUDES I EXEMPCIONS AL PERSONAL AUTÒNOM I XICOTETES I MITJANES EMPRESES QUE HAGEN TINGUT REDUCCIÓ D'INGRESSOS.\nAPROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER TAL DE MODIFICAR L'ORDENANÇA FISCAL REGULADORA DE LA TAXA PER OCUPACIÓ DEL DOMINI PÚBLIC LOCAL.\nAPROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER A DESTINAR ELS FONS DE COOPERACIÓ DE LA DIPUTACIÓ A AJUDES A AUTÒNOMS I XICOTETES EMPRESES LOCALS PER TAL DE COMPENSAR ELS EFECTES DE LA PARALITZACIÓ ECONÒMICA.\nAPROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER A SOL·LICITAR A LA CONSELLERIA D'EDUCACIÓ LA REDUCCIÓ DE TAXES UNIVERSITÀRIES PER AL PROPER CURS.\nAPROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER A REBUTJAR LES IMPOSICIONS DE LA CONSELLERIA DE SANITAT EN LA FASE 1 DE DESESCALADA ALS MUNICIPIS DE L'ÀREA DE SALUT DE LA RIBERA.\nAPROVAR LA MOCIÓ PRESENTADA PEL PARTIT POPULAR PER DONAR SUPORT ALS SANITARIS, COSSOS I FORCES DE SEGURETAT, MILITARS I PROFESSIONALS QUE COL·LABOREN EN LA LLUITA CONTRA LA COVID-19.


YOU’LL SEE / CDS ALLEMAGNE Document sans nom\nAccueil > MADONNA-DISQUES-RECORDS-COLLECTORS-CD-VINYLES-DISQUAIRE-PARIS-MAGASIN-BOUTIQUE > YOU’LL SEE / CDS ALLEMAGNE\nYOU’LL SEE / CDS ALLEMAGNE\n1. You’ll See – Edit 4:15\n2. Rain – Lp Version 5:25\n2. You’ll See – Instrumental 4:44


Durant dos dies, València ha estat la capital de la diversitat lingüística europea. Així mateix ho definia la Xarxa Europea per la Igualtat Lingüística (European Language Equality Network, ELEN), l’entitat que hi ha celebrat la seva Assemblea General.\nELEN és el principal ens europeu pel que fa a la protecció i promoció de les llengües minoritzades, i aplega més de cent cinquanta organitzacions que representen quaranta-cinc llengües de vint-i-tres estats. En aquesta Assemblea, celebrada els dies 10 i 11 de novembre, s’hi ha parlat, entre d’altres qüestions, de drets lingüístics i legislació, amb atenció sobre el vint-i-cinquè aniversari de la Carta Europea de les Llengües Regionals o Minoritàries, o dels efectes del Brexit en les llengües celtes. Perquè ‘on trobaven un espai més adient per a reivindicar-se era en la legislació europea’, i ara, si aquesta empara desapareix, quedaran en una perillosa intempèrie. Qui ens ho explica és Ferran Suay, que és el president d’ELEN, psicobiòleg i membre d’Acció Cultural del País Valencià (ACPV), una de les entitats que formen aquesta xarxa europea.\nSuay també destaca dues qüestions importants concretades en aquesta trobada: la incorporació a ELEN de la Universitat de València (UVEG), anunciada per la seva vice-rectora, Vicenta Mestre, i la declaració formal sobre la situació a Catalunya: ‘som una organització centrada en objectius de caràcter lingüístic i cultural i, per tant, no prenem cap posició en favor o en contra de la independència de Catalunya’, relata, ‘però sí que ens hem posicionat, i ho hem fet inequívocament, al costat dels valors democràtics i del respecte escrupolós dels drets fonamentals, i en contra de la repressió exercida contra ciutadans indefensos, així com de qualsevol via que permeta d’empresonar persones a causa de la seua ideologia i els seus principis’. Al capdavall, apunta, ‘sense aquest respecte, sense mantenir l’adhesió als autèntics valors democràtics, la cohesió europea és senzillament una entelèquia, i la Unió Europea seria inviable’.\nDurant la seva primera intervenció a la trobada, Ferran Suay ja va fer públic esment a la situació dels presos polítics catalans i en va reclamar l’alliberament, tot recordant que algunes de les persones empresonades són membres d’ELEN (Òmnium Cultural, que té empresonat el president, Jordi Cuixart, ho és) o hi han col·laborat des del Parlament Europeu, i va expressar la ‘profunda preocupació per la involució democràtica que viu l’estat espanyol’.\nA més d’aquesta resolució formal sobre la situació catalana, aprovada a proposta d’ACPV i per unanimitat, l’Assemblea d’ELEN també en va aprovar una altra, igualment per unanimitat, presentada per la Plataforma per la Llengua, a favor del sistema educatiu d’immersió lingüística i la democràcia a Catalunya, instant la Unió Europea a ‘ser garant dels drets civils, polítics i lingüístics, així com de la democràcia’, i demanant a l’estat espanyol ‘de complir les obligacions dels tractats de la Unió Europea’.\nPel que fa a la incorporació de la Universitat de València, Suay ens destaca també la importància del fet: ‘un dels objectius que tenim de fa temps és la creació d’una xarxa acadèmica que es concentre en l’estudi de la situació de les llengües minoritzades. Estem molt contents que la primera universitat que s’hi incorpora en siga una d’important, la de València’. En la mateixa Assemblea es van incorporar també a ELEN la Fundació Punt Cat, el Babel Film Festival i Comitadu pro su Sardu Ufitziale (Sardenya) i Afûk (Frísia).\nELEN té estatus consultiu a l’ONU i a diverses institucions europees.\nActe d’incorporació de la Universitat de València a la xarxa ELEN, amb Ferran Suay, president d’ELEN, Joan Francesc Mira, president d’ACPV, Vicenta Mestre, vice-rectora de la UV, i Rubén Trenzano, director general de Política Lingüística.\n(Fotografia: Prats i Camps)


Apropar la diversitat religiosa a la ciutadania-La Nit de les Religions – Associació Unesco per al Diàleg Interreligiós AUDIR\nLa iniciativa, patrocinada per l’Ajuntament de Barcelona i l’Obra Social de “la Caixa”, l’ha organitzat l’Associació UNESCO per al Diàleg Interreligiós i Interconviccional (AUDIR), a través del lideratge del seu grup de joves, i s’emmiralla en ‘La Nit de les Religions’ que des de fa sis anys se celebra a Berlín. En ambdós casos, l’objectiu és compartit: aproximar la ciutadania a les comunitats religioses perquè les coneguin més bé.\nL’acte inaugural tindrà lloc el mateix dissabte a les 12.00 h, a la sala Martí l’Humà (plaça del Rei, 1. Barcelona). En l’acte, que serà obert a la ciutadania, està previst que hi intervinguin la comissionada d’Immigració, Interculturalitat i Diversitat de l’Ajuntament de Barcelona, Lola López; i el director del Departament Interculturalitat i Cohesió Social de la Fundació Bancària “la Caixa”, Francesc Ventura. A més a més, el filòsof i escriptor Jordi Pigem realitzarà una breu conferència sobre el llegat de Raimon Panikkar i el grup BCN World Music Project interpretarà cançons originàries de diverses cultures.\nL’AUDIR és una organització catalana multireligiosa i multiconviccional que va néixer fa 18 anys a Barcelona, i que a més de defensar la llibertat religiosa, pretén afavorir el diàleg i la cultura de pau entre les diferents religions i conviccions presents a Catalunya. A finals de la dècada dels 90, el diàleg interreligiós era un àmbit pràcticament desconegut i l’AUDIR fou pionera en aquest camp. “En tot aquest temps, el diàleg interreligiós s’ha consolidat, tot i que li queda molt camí per recórrer en els barris i ciutats de Catalunya, on hi ha una pluralitat creixent”, explica Torradeflot.\nL’AUDIR va néixer per “informar, formar, prevenir i transformar estereotips i prejudicis, i ajudar a la descoberta de l’altre”, explica Torradeflot, i ‘La Nit de les Religions’ pretén ser una posada en pràctica de tots aquests objectius. L’Ajuntament de Barcelona es compromet amb la protecció i garantia dels drets humans i de ciutadania, i fomenta una política de respecte als drets civils, a la diversitat i el diàleg entre cultures, eixos que fan possible que La Nit de les Religions sigui avui un referent a tot l’Estat. El Projecte d’Intervenció Comunitària Intercultural de l’Obra Social “la Caixa”, entitat copatrocinadora de ‘La Nit de les Religions’, ha ofert un protocol per replicar-la a diferents municipis de l’Estat que hi estiguin interessats.