Informació per a la donant - FIVclinic Unitat reproducció assistida Grup Hospital Clínic de Barcelona\nLa Llei 14/2006, de 14 de maig, sobre tècniques de reproducció humana assistida estableix que la donació s’ha de realitzar de manera anònima, voluntària, informada i no remunerada.\nPer què he de voler ser donant d’òvuls?\nPer què hi ha moltes parelles que tenen problemes de fertilitat i han de recórrer a l’ús d’òvuls d’una persona donant per a poder tenir fills. La donació d’òvuls és un acte generós, gràcies al qual algunes dones i les seves parelles podran fer realitat el seu somni: aconseguir un embaràs i arribar a ser pares.\nPer què hi ha pacients que necessiten recórrer a la donació?\nEls motius poden ser diversos. Pot ser que les pacients tinguin lesions irreversibles als ovaris secundàries a tractaments de quimio o radioteràpia, que es vulgui prevenir la possibilitat de transmetre alguna alteració genètica a la futura descendència, que hagin estat diagnosticades d'una menopausa prematura o bé, la donació pot estar indicada quan de forma repetida els tractaments de reproducció assistida no han donat bons resultats.\nPosar-se en contacte amb el nostre Centre, FIVclínic, concertar una visita i rebre una informació completa de tot el procés. A continuació es farà un estudi bàsic (història clínica amb els antecedents personals i familiars, revisió mèdica i anàlisis de sang completes), a fi de descartar qualsevol contraindicació.\nCom s'obtenen els òvuls per a procedir a la donació?\nSi et decideixes i tot és correcte, per a possibilitar l'obtenció dels òvuls hauràs de rebre un tractament hormonal d'estimulació dels ovaris, que durarà uns dotze dies aproximadament, i s'administrarà per via subcutània. Al final del tractament s'obtindran els òvuls a través d'una simple intervenció ambulatòria, sense ingrés, per via vaginal d'uns 20 minuts de durada, anomenada punció fol·licular.\nTé riscs la donació d'òvuls?\nEl tractament hormonal no té perquè afectar el teu cicle menstrual després del tractament.\nEn cada cicle menstrual, comencen a madurar alhora alguns d'aquests fol·licles però, en avançar el prócés, només un d'ells arribarà a la maduració completa; és a dir, només n'ovula un. La resta de fol·licles es perden sense haver completat el procés.\nAmb el tractament hormonal el que s'intenta aconseguir és que tots aquests fol·licles, que generalment es perdrien abans de completar el procés de maduració, arribin també a la fase final d'ovulació. Només en casos molt excepcionals, menys de l'1% de les dones, el tractament pot provocar una resposta ovàrica excessiva (síndrome d'hiperestimulació ovàrica).\nSón molt infreqüents altres tipus de complicacions relacionades amb la técnica quirúrgica o l'anestèsia, atès que es tracta de tècniques senzilles.\nPer què he de voler ser donant de FIVclínic?\nPer què cap altre Centre podrà oferir-te una garantia de qualitat superior a la nostra. FIVclínic és la Unitat de Reproducció Assistida del Grup Hospital Clínic. El prestigi de la Institució i la multidisciplinarietat dels seus serveis asseguren que el tracte rebut serà l’òptim, que la resposta davant de qualsevol mínima complicació serà immediata i que aquesta es farà en les instal·lacions pròpies del Centre.\nSi vols ser donant d'òvuls, no ho pensis més:\nQuins aspectes legals cal conèixer?\nD'acord amb l'establert al Reglament (UE) 2016/679 de 27 d'abril relatiu a la protecció de les persones físiques en relació al tractament de les seves dades personals, l'informem que:\nLes seves dades seran tractades amb finalitats assistencials per part dels professionals de l’HCB, sotmesos al deure de confidencialitat, de conformitat a l’establert de al article 9.2.h Reglament. Únicament li demanarem aquells dades que siguin imprescindibles per a la seva assistència. Així mateix, i previ procediment de separació de les seves dades que permetin la seva identificació, podran ser tractades amb finalitats docents i de recerca, i de conformitat amb el que estableix la legislació sobre autonomia del pacient i els drets d’informació i documentació clínica del pacient en relació a la seva pròpia salut.\nLes seves dades es podran cedir a altres entitats assistencials o a l’Administració, sempre que una norma de rang legal ho autoritzi, principalment amb finalitats assistencials o de facturació. Així mateix les seves dades s’incorporaran a la Història Compartida de Catalunya, si no és que vostè indica el contrari als professionals responsables de la seva atenció.


Vocalia De Dones De L’Associació De Veíns Del Pla D’en Boet De Mataró | Can Xalant\nVocalia de dones de l’Associació de Veíns del Pla d’en Boet de Mataró\nLas Muertes Chiquitas, una lectura a Mataró.\nUn taller de Mireia Sallarès. Col·labora Vocalia de dones de l`Associació de Veïns del Pla d´en Boet de Mataró. Dissabte...


zoom augmenta el seu límit de 40 minuts per al dia d’acció de gràcies perquè les famílies puguin passar l’estona junts - Totes Les Novetats\nPer a les famílies dels Estats Units, és probable que aquest any l’Acció de gràcies es vegi una mica diferent, ja que les botigues de queviures de tot el país s’abasteixen de galls dindis més petits per satisfer les necessitats canviades de la gent.\nQuant a Zoom? Com a agraïment als seus clients, des de la mitjanit ET del 26 de novembre fins a les 6:00 ET del 27 de novembre, aixequen el límit de 40 minuts en reunions gratuïtes.\nCom a agraïment als nostres clients, elevarem el límit de 40 minuts per a totes les reunions a nivell mundial des de la mitjanit ET del 26 de novembre fins a les 6 a.m. ET del 27 de novembre perquè les reunions familiars no quedin reduïdes.  #ZoomTogether pic.twitter.com/aubsH0tfxG\n- Zoom (@zoom_us) 10 de novembre de 2020\nNormalment, els paquets pagats anualment per Zoom costen entre 150 i 200 dòlars. Si un amfitrió opta per mantenir-se amb l'opció gratuïta, es realitzarà una reunió durant un màxim de 40 minuts. A partir d’aquí, cal iniciar una nova videotrucada gratuïta quan els participants vulguin xatejar durant més temps.\nCOMPROVAR: Anys després del text accidental de vacances, l’home encara es reuneix amb l’àvia que el va convidar al sopar d’acció de gràcies\nLa plataforma de comunicacions de vídeo no només està elevant el límit de temps lliure als Estats Units: aquesta iniciativa d’acció de gràcies és global, de manera que tant si teniu familiars com bons amics a Sydney, Londres o Taipei, podeu parlar-ne aquest dijous vinent. Durant el temps que vulgueu.\nCOMPARTEIX aquesta bona notícia amb persones estimades a les xarxes socials ...\nL’escola converteix la gespa llaminera en recursos en ‘Donar jardí’ que proporciona productes per alimentar els pobres\n21 actes extraordinaris d'heroisme: es van anunciar les medalles Carnegie\nFrança tancarà les plantes de carbó el 2021, dos anys abans del previst inicialment\nRalph Lauren utilitza gossos de rescat a la moda


Het Nolderwoud I Zuidwolde Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Het Nolderwoud I\nDissenyat tant per oci com per negoci, Het Nolderwoud I està situat idealment a Zuidwolde; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Zuidwolde. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses parc infantil, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Het Nolderwoud I.


CUARTA CRUZADA, LA. Y EL SAQUEO DE CONSTANTINOPLA. PHILLIPS, JONATHAN. 9788418217531 La Llar del Llibre


Natura - Abadia de Montserrat\nMontserrat és una muntanya que et sorprèn, així que la veus. Molt diferent de totes les altres. Ja de lluny, tan sola enmig del paisatge, et crida força l'atenció: segons l'indret d'on la mires, la seva silueta et recorda la fulla dentada d'una serra. Això pot explicar-te'n el nom. Perquè la paraula catalana Montserrat vol dir tant com muntanya serrada.\nPerò aquest nom se't farà encara més entenedor a mesura que t'acostis a la muntanya i que hi vagis pujant. L'aspecte de les roquees et podrà fer imaginar que Montserrat ha estat esculpit, treballat, serrat, per una mà prodigiosa. El poeta Verdaguer, un dels grans autors èpics de la història literària, veia la muntanya com serrada pels àngels.\nDe fet, a mans d'àngels o tota sola, damunt un dibuix de penyes estilitzades, la serra és el símbol heràldic de Montserrat.\nL’origen geològic del massís de Montserrat és sedimentari, i el seu rocam es compon d’un conglomerat de còdols afermats amb ciment calcari.\nAl llarg dels mil·lennis, els moviments tectònics, els canvis climàtics i l’erosió han acabat modelant un relleu brusc, amb grans parets i blocs arrodonits. En les seves entranyes, els agents físics, han obert coves, avencs i esplugues.\nPodeu obtenir més informació del Rocam a la pàgina web del Parc Natural.\nEl bosc mediterrani per excel·lència és també el tipus de vegetació predominant a Montserrat. L’alzinar, amb variats sotaboscos i fins a 1.250 espècies de plantes, cobreix gran part de la muntanya. No obstant això, hi ha molts altres tipus de vegetació, que tenyeixen de colors la muntanya: el pi blanc, els aurons, les moixeres, el til·ler, l’avellaner, el grèvol, l’arboç, el boix, els roures i el teix.\nPodeu obtenir més informació de la flora a la pàgina web del Parc Natural .\nLlops, cérvols, cabirols i grans rapinyaires han anat desapareixent de Montserrat. Actualment, hi trobem aus com els roquerols, ballesters, pela-roques, fagina, tudons, tords, tallarol gros i bruels.\nEntre els mamífers, destaquen l'esquirol, el gat mesquer, el rat penat, el porc senglar, així com les cabres salvatges, recentment reintroduïdes. També s’hi troben rèptils com els escurçons ibèrics, i amfibis com la salamandra.\nLa caça es redueix a una zona controlada, on es duen a terme algunes batudes de porc senglar.\nPodeu obtenir més informació de la fauna a la pàgina web del Parc Natural .\nInformació referent al parc natural, a alguns dels itineraris i recorreguts guiats que es poden fer per la muntanya i als funiculars, que hi faciliten l’accés.\nVegetació de la muntanya de Montserrat\nLa muntanya de Montserrat i els seus entorns són espais d'interès natural que estan protegits amb l'objectiu de compatibilitzar els valors naturals, els culturals i històrics amb la vida diària dels seus habitants, la difusió i recerca del seu patrimoni i el gaudi dels visitants. El Patronat de la Muntanya de Montserrat és l'organisme rector i gestor del Parc Natural des del decret de creació de la figura de protecció el 1987. La participació i implicació dels municipis, l'Abadia de Montserrat i altres petits propietaris fan possible millorar dia a dia aquest esplèndid espai natural.\nUs recomanem vivament que recordeu aquests suggeriments:\nEl relleu Montserratí és complicat. Sovint presenta parets gens visibles des de dalt.\nNo sortiu dels camins marcats i, en cas de pèrdua, reculeu fins a un punt identificable, encara que hagueu de pujar.\nA Montserrat hi ha poques fonts. Porteu aigua a la cantimplora.\nProcureu no fumar i , en tot cas sigueu extremadament prudents amb les cigarretes.\nNo colliu flors i respecteu les plantes.\nTorneu les deixalles a la motxilla i llenceu-les als contenidors.\nRegulació de l’escalada de les vies ferrades i de les canals equipades al Parc Natural de la Muntanya de Montserrat.


Homenatge als trenta porrerencs que moriren durant la Guerra Civil\n19 setembre 2020 14:15\nUn gran ram de roses blanques fou dipositat al lloc dels afusellaments\nCaterina Veny | 26 abril 2004\nUn gran ram de roses blanques es convertí en tot un símbol de la pau i en recordança de les víctimes dels afusellaments massius que tingueren lloc a Porreres durant la Guerra Civil de l'any 1936.\nEn el marc commemoratiu de la proclamació de la II República, el poble de Porreres també volgué retre un emotiu homenatge a totes aquelles persones assassinades només perquè eren del bàndol republicà. Dissabte, més de cinquanta persones es concentraren darrere l'església de la Creu, devora el cementeri municipal, a fi de participar en aquest acte de reconeixement de les víctimes republicanes. És la primera vegada que a Porreres s'hi du a terme un acte d'aquestes característiques.\nD'entre la cinquantena d'assistents a l'homenatge, convé destacar-hi la presència d'un bon grapat de familiars dels porrerencs víctimes de la repressió feixista. A l'acte també hi eren presents polítics del PSM com Pere Sampol i Joan Toni Salas, com també Bernat Bauçà, regidor de l'Ajuntament de Porreres. La presentació va ser a càrrec de Bartomeu Garí, del grup nacionalista de la localitat, que introduí el parlament de Manel Santana, historiador.\nEl moment més emotiu de la celebració va ser la lectura dels noms i els llinatges de les 30 víctimes porrerenques, en memòria de les quals es diposità un ram de roses davant el mur on foren afusellades. Després hi hagué un minut de silenci per les víctimes de totes les guerres.


Ontinyent InterComarcas Viernes, 15 Febrero 2019 12:53\nEl Mercat Medieval de Ontinyent no se celebrará este año en la Vila por las obras que se despliegan en el histórico barrio y que obligan a trasladar la actividad, que se celebrará del 22 al 24 de febrero en la Plaça Major.\nEl cambio es solo para esta edición, según aseguró ayer el alcalde, Jorge Rodríguez, en la presentación de la actividad, en la que estuvo acompañado por la concejala Sayo Gandia y el presidente de la Societat de Festers del Santíssim Crist de l'Agonia, Vicent Pla.\nRodríguez afirmó que «el próximo año el Mercat volverá a la Vila, un emplazamiento más idóneo y que da más juego a espacios como el zoco árabe o el área de oficios antiguos. La Vila, según el alcalde de Ontinyent, tiene más encanto para acoger un mercado medieval.\nEl Mercat Medieval de Ontinyent, incluido en los actos del Mig Any Fester de Moros i Cristians, ocupará desde el Museu Arqueològic d'Ontinyent i la Vall d'Albaida, Maova, hasta la Plaça de Baix, en las proximidades del Museu Fester, y se desplegará también por la calle Roses, para conectar la Plaça Major con la Plaça de Baix.\nEl aparcamiento situado junto al ayuntamiento (el Regall) albergará un campamento medieval, que permitirá a los visitantes conocer cómo era la vida en la Edad Media, un zoco árabe y un área de oficios con herreros, afiladores, etc. Mientras, el escenario para las actuaciones estará delante del antiguo ayuntamiento en la misma plaza. Sobre este escenario tendrá lugar otra de las novedades de la edición de este año del Mercat Medieval, el estreno del tercer disco del grupo local La Trocamba Matanusca.\nEl mercado medieval con alrededor de 100 paradas, abrirá el viernes a las seis de la tarde y el acto inaugural arrancará a las 19:30. El sábado abrirá desde las 10:30 horas hasta las doce de la noche; y el domingo de 10:30 a 21 horas, cuando se cerrará el mercado con la actuación Foc i Malabars.


Activitats extraescolars 2018 - 2019\nEscrit a 17 Mai 2017 .\nDossier d'activitats en PDF\nEnllaç al formulari de preinscripció d'activitats extraescolars:\nEnllaç al formulari de preinscripció d'activitats d'adults:\nNormativa Extraescolars 2017-2018\nEscrit a 09 Octubre 2017 .\nJa teniu disponible la normativa sobre les extraescolars que es fan a l'escola. Llegiu-la i guardeu-la per consultar-la per qualsevol dubte que tingueu.\nInscripcions activitats extraescolars curs 2016-2017\nEscrit a 19 Mai 2016 .\nDivendres 20 de maig trobareu a la motxilla dels vostres fills i filles el tríptic amb tota la informació relacionada amb les activitats extraescolars per a infants i adults per al curs vinent; de lectura necessària per a totes aquelles famílies que vulguin participar d'alguna activitat.\nPreinscripció nens i adults: El període de preinscripció serà del 23 al 26 de maig i es podrà fer online (trobareu els enllaços a la pàgina web de l’escola) o de forma presencial a l’escola a les 9 del matí i a les 16.30 de la tarda.\nEl sorteig de les activitats per infants serà el 28 de maig a les 16.30 i el d’adults el 31 de maig.\nLes activitats infantils que requereixen preinscripció són: natació P4-P5, circ, futbol i voleibol\nPer a adults ioga integral, ioga iyengar, dancing i voleibol.\nInscripció activitats infantils: Aquest any TOTES les inscripcions es faran de forma presencial a l’escola i el període d’inscripció serà del 30 de maig al 2 de juny de 8.30 a 9.30 i de 16.30 a 17.30.\nUs recordem que en l’Assemblea de l’AMPA del 25 de maig es farà la presentació de les activitats extraescolars.\nLes famílies podran demanar una subvenció a la secretaria de l’escola per a aquelles activitats no susceptibles de ser becades per l’Ajuntament (activitats Claror, inclosa la piscina). Donat que el fons disponible és limitat tindran preferència les famílies que acreditin rendes més baixes en cada tram. Trobareu més informació en el fulletó d’extraescolars que rebreu divendres\nEscrit a 12 Mai 2016 .\nEl divendres 20 de maig a les 18:15h hi el primer torneig d’escacs organitzat per Escac i Mat.\nDel 23 al 26 de maig, en el dia i el lloc habitual en el qual s'imparteix cada extraescolar, hi haurà portes obertes de TOTES les activitats excepte futbol i voleibol.\nEstan convidades les famílies dels nens inscrits i les famílies que estiguin interessades a saber com es desenvolupa alguna\nactivitat en concret.\nLes portes obertes començaran 15 minuts després de l'inici habitual de l'activitat.\nEnquesta sobre les activitats extraescolars del fructuós\nReunió Casal d’Estiu 2016


Sciència.cat DB op4045 (16 / maig / 2021)\nSatorre, Berenguer (fl. s. XIV-2). Nota sobre les virtuts de certa herba (ACA BGC 615)\nDarrera modificació: 2016-02-23\nAutor: Satorre, Berenguer (fl. s. XIV-2)\nTítol regularitzat: Nota sobre les virtuts de certa herba (ACA BGC 615)\nData: estimada - s. XIV últim quart\nNotes sobre la datació: Datació i localització del ms., un fragment de cèdula notarial interfoliada en un protocol de contractes de la batllia general de Catalunya que conté actes autoritzades pel notari Berenguer Satorre datades entre el 8-I-1380 i el 21-III-1385.\nÍncipit text: «La erba qui és en aquest paper...»\nÈxplicit del text: «... que·n sie posada picada»\n(receptes o fragments): «La erba qui és en aquest paper me donà En Ramon Palau e diu que és bona a persona qui no pot pixar, que hom la pich e que li'n don a beure ab brou ho ab vi, e val aytant secha com vert, mas no sab com ha nom. E axí matex és bona a dona qui hage mal de mare: beguda en la dita forma, tantost és guarida ab Déu. Ítem, és bona a nafres, que·n sie posada picada».\nRecopilador: Palau, Ramon (fl. 1380 – 1385)\nSatorre, Berenguer (fl. s. XIV-2)\nSinopsi: Nota recordatòria sobre les virtuts terapèutiques de certa herba que no s'hi anomena pel seu nom, que es devia acompanyar d'una mostra del vegetal, tot proporcionat a Berenguer Satorre per un cert Ramon Palau.\nManuscrits: Completa - Barcelona - ACA - Reial Patrimoni: Batllia General de Catalunya - vol. 615 - f. solt\nEdicions: Roca (1921-1922), "Johan I y les supersticions", p. 127\nRoca (1929), Johan I d'Aragó, p. 369\nPotser fa referència a l'herba de Tunis: vegeu Anònim, Berenguer Satorre, Recepta d'ungüent per a les cames i nota sobre l'herba de Tunis (òlim ACA BGC 615), datada el 1370 (al mateix ms.), i Anònim, Virtuts de l'herba de Tunis (versió 2), Traductor: Anònim.\nN'hem revisat la transcripció de J. M. Roca.


El canvi climàtic provocarà que a mitjans de segle muira més gent per la calor que pel fred - À Punt\nUn estudi recomana adoptar mesures globals per a frenar l’efecte d'hivernacle a Europa, que castigarà especialment els països mediterranis\nUn home es refresca en una font pública en el centre de Còrdova davant les altes temperatures registrades el passat cap de setmana / Salas (Efe)\n08 de juliol 2021 - 09:43\nA mitjans de segle morirà més gent a Europa per la calor que pel fred si no s’apliquen mesures severes de mitigació del canvi climàtic. Així ho adverteix un estudi de l'Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal). La investigació, que publica la revista The Lancet Planetary Health, analitza les dades de mortalitat i de temperatura registrades entre el 1998 i el 2012 a 16 països europeus i ha trobat que més d'un 7% de les defuncions registrades en aquest període són atribuïbles a la temperatura.\nUna altra de les conclusions d’aquest estudi és que les temperatures fredes van tindre un impacte sobre la mortalitat fins a deu vegades superior al de les càlides durant aquest període.\nNo obstant això, les projeccions, mitjançant models epidemiològics, indiquen que, en cas de no introduir mesures de mitigació efectives contra el canvi climàtic de manera immediata, la tendència podria revertir-se a mitjans d’aquest segle, quan hi hauria un ràpid augment de la mortalitat atribuïble a la calor.\nUsant com a referència les dades que van de 1998 i 2012, els investigadors van combinar quatre models climàtics per a fer projeccions fins a finals de segle sota tres escenaris diferents en funció de les emissions de gasos d'efecte d’hivernacle.\n"Tots els models indiquen un augment progressiu de les temperatures i, en conseqüència, un descens de la mortalitat atribuïble al fred i un increment de les morts atribuïbles a la calor. La diferència entre els escenaris plantejats està en el ritme de l'augment de les morts associades a la calor", ha explicat la investigadora del ISGlobal Èrica Martínez.\n"Les dades -ha precisat- apunten a una estabilització i, fins i tot, un descens de les xifres totals de mortalitat atribuïble a temperatures en els pròxims anys, seguida d'un increment molt pronunciat, a partir de la meitat o final del segle, en funció de les emissions de gasos d'efecte d’hivernacle". Marcos Quijal, investigador també del ISglobal, ha recordat que "en les últimes dècades, el calfament a Europa ha anat més ràpid que en qualsevol altre continent".\n"La incidència del calfament és desigual, amb els països del Mediterrani més vulnerables que la resta, per la qual cosa els nostres models preveuen un augment desproporcionat de la mortalitat atribuïble a la calor en aquests països a causa d'un ascens significatiu de les temperatures en els mesos d'estiu i a aquesta major vulnerabilitat a la calor", ha assenyalat Quijal.\nLes mesures per països no seran efectives\nL'estudi confirma "la urgència d'adoptar mesures de mitigació de caràcter global, ja que si només s'adopten en països o regions específiques no resultaran efectives".\n"A més, un factor que resultarà determinant i que no hem introduït en els nostres models és la nostra capacitat d'adaptació als nous escenaris, que ja està contribuint a reduir la nostra vulnerabilitat enfront de les temperatures", ha conclòs Joan Ballester, investigador de ISGlobal i també autor del treball.\nCanvi climàtic: i ara jo què faig?


Ajuntament d'Alella - Premis Literaris\nPortada|Cultura i Festes|Premis Literaris\nA més de promoure la creació literària i difondre la llengua i la cultura catalana, els Premis Literaris d'Alella són un homenatge i un record a dos personatges que han deixat la seva empremta a Alella i que han contribuït a l'enriquiment de la nostra cultura: Maria Oleart i Guida Alzina.\nPremis Literaris Alella 2018\nAlella a Maria Oleart – Certamen de poesia.\nAquest premi s'atorga al millor recull de poemes, inèdit i original en llengua catalana. No concursen treballs guadornats en altres certàmens. El premi consisteix en la publicació de l'obra, en edició comercial, i una peça d'escultura.\nXXII edició. Novembre 2018\nObra guanyadora: Un bes fet a mida, de Maria Rosa Sabater i Soliva\nMenció especial: Vent que no xiula, de Ramon Ferrerons Ruiz\nAlella a Guida Alzina - Certamen de contes.\nAquest premi s'atorga al millor conte, inèdit, original i en llengua catalana. L'extensió no serà superiors a 8 fulls. No podran concursar treballs guardonats en altres certàmens. El premi consisteix en una peça d'escultura i un xec per valor de 600 euros.\nXVIII edició. Novembre 2017\nObra guanyadora: El dia que va morir Christopher Lee, de Xavier Vidal i Alemany\nObres guanyadores Premis Literaris Alella 2017\nObres guanyadores Premis Literaris Alella 2016


The best Disseny web barcelona sites at TopAlternate\nSearch results by disseny web barcelona\ndisseny web barcelona in tags\nbarcelona disseny web, Barcelona, web design, web development, web hosting, web site hosting, web site, web site optimization, web development company, web\nWebsites by disseny web barcelona\nSee impremtavarela.com alternatives\nImpremta Varela, arts gràfiques barcelona, Santa Coloma de Gramenet, disseny gràfic, disseny web - La Còpia,\nImpremta varela, impremta santa coloma de gramenet, La Còpia, impremta barcelona, offset, arts gràfiques, impressió digital, disseny grafic barcelona, disseny web barcelona, networking\nSee tradingtecno.net alternatives\nTRADING TECNO - Servicios de desarrollo web, programación a medida, aplicaciones web y para dispositivos móviles, iot, alojamiento internet, custom...\nTRADING TECNO - Servicios de desarrollo web, programación a medida, aplicaciones web y para dispositivos móviles, iot, alojamiento internet, custom responsive design\ndisseny web barcelona in domain names\ndisseny web barcelona in titles\nSee entumas.com alternatives view website\n[enTUMÀS] Estudi de disseny, web, animació i jocs a Sitges (Barcelona)\nPagines web barates. Dissenyador web i gràfic, especialitzat en pàgines webs, animació i jocs, situat a Sitges (Barcelona).\nSee txellwebs.com alternatives view website\nTxellWebs.com - Disseny web, programació i altres (Calella - Barcelona)\nServei de creació de pàgines web a Calella. Webs corporatives, comerç electronic, Marketing, disseny gràfic, posicionament SEO, CMS, Gestor de continguts, Roll'ups, catàlegs, flyres,...\ndisseny web barcelona in descriptions\n… : 615 61 52 08 · 08740 Sant Andreu de la Barca· Barcelona Aviso Legal · Diss...\nSee promocioweb.com alternatives view website\nConsultor SEO freelance a Barcelona, SEO outsourcing i projectes de posicionament web per empreses i professionals, outsourcing SEO per agències de disseny i publicitat, dissenyadors web autònoms, consultors SEO Barcelona.\nAllendale mls listing\nIon Channel Database


Fert cat » Els nostres llibres\nQuan un vol ser feliç costi el que costi, sol intentar-ho a costa dels altres i aconseguir-ho a canvi d'aquesta mateixa felicitat que està buscant. És com un esportista que vol guanyar a qualsevol preu i recorre a el parany o als estímuls artificials per procurar-se un avantatge il·lícit. Pot aconseguir la victòria, sí, però ho fa, paradoxalment, a costa d'aquesta mateixa victòria. En realitat, la qual cosa obté és una aparença, la qual cosa acompanya a la victòria —fama, reconeixement professional, diners, etc.—, però en el fons de la seva ànima sap que la seva glòria no és autèntica i, per grosser que sigui, no deixa de percebre la incòmoda punxada del remordiment que provoca la "impostura".\n¿Qui educa el meu fill?\nActualment, són cada vegada més les famílies que deleguen en l'escola aspectes importants de l'educació dels seus fills. No obstant això, no és cert que la figura del professor està cada vegada menys reconeguda i més qüestionada? No és cert també que l'èxit escolar neix a la família?\nÚ-NICO és un conte ple de tendresa en el qual s'explica tot el procés que segueix un nadó dins del si de la mare. Aquesta comptat amb sentit de l'humor i fantasia, però no per això deixa de tenir rigor científic, en estar "basat en fets reals".\nUNA PERSPECTIVA RELACIONAL: PRINCIPIS PER A LA CONCILIACIÓ TREBALL-FAMÍLIA DES DEL PENSAMENT DE KAROL WOJTYLA\nAquesta obra és una contribució al debat sobre la conciliació treball-família realitzada des d’una perspectiva filosòfica. Què és la persona?, Què és la família?, Què és la feina?, Quin tipus de relacions es donen entre aquestes realitats? Contestant aquestes preguntes el llibre va a l’arrel del problema i proposa una sèrie d’arguments que aporten respostes conformes a la naturalesa humana.\nMaria i la seva família, de tornada a Humania després de la seva primera estada a Vábienlor, porten una vida aparentment normal. Només Clara, la germana menor de la família, pot recordar les seves vivències a Vábienlor, on una vegada van ser el nent-més, l'heroi que va alliberar Chares, però ningú la creu ... Eghon ha trobat una via d'entrada en Humania a través de la càpsula eghónica que Clara va portar amb si pensant que es tractava d'una bala, i s'està preparant per a la invasió. Mentrestant, Ignasi ha aconseguit publicar el llibre que Maria va portar amb si d'Irlanda, sota el títol de "Vábienlor, les últimes paraules", i la família ha augmentat amb un nou membre, el petit Nico. Clara comença a percebre estranys successos i descobreix que Eghon ha iniciat el seu atac al gènere humà començant ... per la seva pròpia família!\nEls sentiments aporten a la vida gran part de la seva riquesa. Tots els homes creiem que és possible controlar els nostres sentiments encara que moltes vegades ens comportem com si no poguessin educar. Així, l'educació dels sentiments s'ha convertit en els temps actuals en una de les grans tasques per a l'ésser humà, perquè vulguem o no són els que condueixen la nostra forma d'actuar.\nL'adolescència sempre ha estat, és i serà una època singular i convulsa i alhora plena de possibilitats meravelloses, un autèntic repte tant per a qui la viu, que està sotmès a canvis físics i psíquics, com per als pares, que solem témer. Per si fos poc, les noves tecnologies ens dificulten encara més la comunicació amb els nostres fills, i és que ara els adolescents prefereixen connectar-se amb els «amics» de la Xarxa que comunicar-se amb nosaltres. Fins que arriba un dia en el que tenim a un estrany a casa al qual no sabem què dir.\nSOM AVIS. LA VEU DE L'EXPERIÈNCIA ENS AJUDA A EDUCAR ELS NOSTRES NÉTS\nQuines pautes hem de seguir el matrimoni jove per preservar l'autonomia a la nostra llar sense interferències que la destorbin? I l'amor conjugal el reforcem?\nSom àvies esclaves o àvies conciliadores? De quina manera transmetem pares i avis la memòria biogràfica, els valors i les arrels culturals que estimem?\nQuan Maria es va a Irlanda a estudiar anglès, els seus pares i germans reben les visites d'uns estranys éssers que els traslladen, juntament amb Maria, a un estrany lloc anomenat Vábienlor, on habiten uns enigmàtics personatges que diuen viure en el món interior de les persones. Sense saber com, la família protagonista es veurà embolicada en una lluita sense quarter contra un intel · ligent i pervers enemic, Eghon, cap dels vámalors. Els millors homes i dones de tota l'espècie humana s'han enfrontat a ell i han sortit derrotats.\nEDUCAR SUPERANT LES DIFICULTATS\nHi ha tal cúmul de publicacions sobre l'educació i família, que sembla impossible trobar un llibre original i que a més es llegeixi amb fruïció. Balonga ha escrit aquest llibre "impossible", amb el seu peculiar estil entre poètic i summament pràctic, en el qual es compromet totalment en la tasca educativa, en narrar el seguiment d'un fill, "perseguit" per l'afecte i la dedicació dels seus pares . El clarobscur, la llum i les ombres, les alegries i els problemes del protagonista d'aquest llibre bateguen en el paper i cobren vida al cor del lector: Joan acaba enamorant al lector que s'acosta a aquesta obra amb la curiositat bona de trobar empara i alleugeriment a situacions parelles a la que aquí s'està vivint.\nHamo és un home que ha perdut la memòria i "reneix" descobrint a poc a poc la seva categoria de persona, la seva dignitat i la seva comesa en aquesta "segona oportunitat" que se li presta providencialment.\nOCI I TEMPS LLIURE: UN REPTE PER A LA FAMÍLIA\nEn aquests inicis del segle XXI les famílies tenen plantejats molts reptes: l'ajust dels rols entre uns cònjuges que busquen la complementarietat, la conciliació entre la vida laboral i familiar, la trobada educatiu entre família i escola, la formació continuada dels propis pares per educar els seus fills ...\nUn d'aquests reptes és aconseguir que el temps lliure vagi més enllà de la tele, la consola, Internet, la moda, la nit o les discoteques. La resposta podria ser construir, en família, un oci actiu, emprenedor i creatiu. Després, en aquesta línia educativa, aconseguir que els adolescents i joves siguin autònoms i responsables en el seu propi oci. No és fàcil: exigeix idees, empenta i sobre tot el suport mutu d'altres famílies que es reuneixen, s'associen i apunten a aquests objectius comuns.\nMÚSICA, CINEMA I HISTÒRIA\nAquest llibre analitza les funcions que exerceix la música de cinema, tant en aspectes tècnics com estètics. L'autor defensa que la música d'un film compleix tres funcions diferents encara simultànies: funció ambientadora, funció expressiva i funció narrativa. Després d'uns primers capítols sobre la història, les formes i les qüestions tècniques no només de la música de cinema en si, sinó de tota la banda sonora (que inclou veus i efectes), l'autor analitza la música de set films, utilitzant com a material de treball la filmografia del compositor italià Ennio Morricone, compositor encara en actiu, autor de més de quatre-centes bandes sonores.\nDESPRÉS D'ESTIMAR T'ESTIMARÉ\nEntre la bibliografia sobre la família, al vessant concreta del matrimoni, potser no s'havia escrit tan clar, àgil, amè, diferent, alegre, optimista, sense deixar de ser profund. Llegint-lo, un pensa que aquesta forma-informal, gratament informal-d'escriure és la fórmula per portar a l'ànima, a la intel · ligència i al cor una cosa tan seriosa i inajornable com són les relacions matrimonials en les seves múltiples facetes. Cada breu capítol és una grata sorpresa i un toc d'alerta contra l'avorriment, la traïció, la rutina, els convencionalismes i les mandroses modes d'evitar el lliurament i suplir amb passos que desemboquen en res.\nEL MITE DE LA SUPERDONA\nEl mite de la superdona aborda el tema del paper de la dona en societat d'avui des d'una òptica certament original. Fugint de tòpics i radicalismes, fa una anàlisi de les diverses problemàtiques més candents que ha plantejat la global evolució de costums i actituds considerades secularment femenines, prenent com a referent metafòric les més immortals i llegendàries heroïnes cinematogràfiques..


I si fuma porros, què? | TOT VA PERFECTAMENT\nI si fuma porros, què?\nAula de la Salut. Granollers.\n16 de novembre de 2011.\nDeixo la presentació feta de la xerrada de Can Gili: I si fuma porros, què? Propostes i reflexions sobre el consum adolescent de cànnabis».


6 representants de la Policia Local i Protecció Civil d'Abrera participen a la celebració del Dia del Voluntariat a La Garriga:: Ajuntament d'Abrera\nDISSABTE, 31/10/2020 | 03:09 h\n6 representants de la Policia Local i Protecció Civil d'Abrera participen a la celebració del Dia del Voluntariat a La Garriga\nEl Teatre El Patronat de La Garriga va acollir dissabte 17 de març un acte institucional per celebrar la sisena edición del Dia del Voluntariat de Protecció Civil a Catalunya. En total van ser 6 els representants de la Policia Local i Protecció Civil d’Abrera que van assistir a l’esdeveniment, on hi van participar més de 250 persones de fins a 40 municipis catalans.\nL’acte va ser presidit pel director general de Protecció Civil de la Generalitat, Joan Delort, i pel 2n tinent d’alcaldia i regidor de l’Àrea de Serveis a les Persones, Serveis Urbans i Via Pública i Esports de la Garriga, Joan Esteban, i també hi han assistit membres d’altres corporacions locals i comandaments dels cossos de seguretat i emergències.\nLa delegació del nostre municipi va incloure també la Policia Local com a reconeixement a la tasca que realitza i per treballar de forma conjunta amb Protecció Civil.\nTot seguit es van atorgar 5 mencions honorífiques a les associacions que fa 10 anys que estan registrades al registre especial de Protecció Civil del Departament d’Interior. També s’han lliurat 8 felicitacions a diferents associacions de Voluntaris de Protecció Civil per mèrits i trajectòria professional i s’han entregat les corresponents certificacions d’inscripció a les 13 Associacions de Voluntaris de Protecció Civil que al llarg de l’any passat es van inscriure al Registre del Departament d’Interior.\nDesde l'Ajuntament d'Abrera volem agraïr a la Policia Local i als voluntaris de Protecció Civil d'Abrera per la seva tasca realitzada al nostre municipi!


Síndrome nefròtica | enciclopèdia.cat\nEl que cal saber de la síndrome nefròtica\n‹ Ronyó d’esponja El que cal saber de la síndrome nefròtica ›\nÉs anomenat síndrome nefròtica un trastorn de la funció renal que pot ésser causat per diverses afeccions del ronyó i que es caracteritza per l’aparició d’un conjunt d’alteracions, entre les quals destaquen els edemes, o la formació d’acumulacions de líquid per sota de la pell, la proteïnúria massiva, o l’eliminació massiva de proteïnes amb l’orina, i la hipoproteïnèmia, o la davallada del nivell de proteïnes en la sang.\nL’origen íntim de la síndrome nefròtica consisteix en la producció d’una alteració de la permeabilitat del glomèrul renal, la qual cosa permet el pas massiu de proteïnes als túbuls, i origina per tant l’eliminació massiva de proteïnes amb l’orina. Aquesta alteració bàsica és deguda a una lesió de la membrana basal dels capil·lars glomerulars, que pot ésser causada per diverses malalties. Segons la malaltia causant, hom diferencia fonamentalment dos tipus de síndrome nefròtica: la síndrome nefròtica primària i la síndrome nefròtica secundària.


1001 classical works (The best) III- 1751-1799 - Página 2\nJM el Jue Nov 18, 2010 3:44 pm\n143. Wolfgang Amadeus Mozart -\nJM el Jue Nov 18, 2010 3:47 pm\n144. Wolfgang Amadeus Mozart -\nJM el Lun Nov 22, 2010 2:29 pm\n145. Wolfgang Amadeus Mozart -\nPiano Concerto no. 22 (1785)\nJM el Lun Nov 22, 2010 2:31 pm\n146. Wolfgang Amadeus Mozart -\nHorn Concerto no. 4 (1786)\nJM el Lun Nov 22, 2010 2:41 pm\n147. Wolfgang Amadeus Mozart -\nHorowitz plays Mozart piano concerto 23 first movement with orchestra 1986:\nJM el Lun Nov 22, 2010 2:45 pm\n148. Wolfgang Amadeus Mozart -\nCecilia Bartoli and Renee Fleming in a duet from Mozart's, "The Marriage of Figaro".\nMetropolitan Opera, 1998. Conductor: James Levine\nJM el Lun Nov 22, 2010 2:49 pm\n149. Wolfgang Amadeus Mozart -\nPiano Concerto no. 24 (1786)\nJM el Lun Nov 22, 2010 2:53 pm\n150. Wolfgang Amadeus Mozart -\nPiano Quartet in E flat major (1786)\nJM el Lun Nov 22, 2010 3:11 pm\n151. Wolfgang Amadeus Mozart -\nPiano Concerto no. 25 (1786)\nJM el Lun Nov 22, 2010 3:14 pm\n152. Wolfgang Amadeus Mozart -\nSymphony no.38 "Prague" (1786)\nJM el Lun Nov 22, 2010 3:16 pm\n153. Joseph Haydn -\nSeven Last Words (1787)\nJM el Lun Nov 22, 2010 3:20 pm\n154. Wolfgang Amadeus Mozart -\nJM el Lun Nov 22, 2010 3:28 pm\n155. Wolfgang Amadeus Mozart -\nFerruccio Furlanetto as Leporello. 1990:\nJM el Lun Nov 22, 2010 3:30 pm\n156. Wolfgang Amadeus Mozart -\nPiano Concerto No. 26, "Coronation" (1788)\nJM el Lun Nov 22, 2010 3:34 pm\n157. Wolfgang Amadeus Mozart -\nSymphony No.39 (1788)\nJM el Lun Nov 22, 2010 3:39 pm\n158. Wolfgang Amadeus Mozart -\nKarl Bohm conducts the Wiener Philarmoniker Orchestra:\nJM el Lun Nov 22, 2010 3:47 pm\n159. Wolfgang Amadeus Mozart -\nSymphony No.41 (1788)\nJM el Mar Nov 23, 2010 3:32 pm\n160. Wolfgang Amadeus Mozart -\n"Prussian" String Quartets (1789-90)\nMozart String Quartet No. 23 in F major, K590 'Prussian No. 3' IV. Allegro by ELYX Quartet:\nJM el Mar Nov 23, 2010 3:37 pm\n161. Wolfgang Amadeus Mozart -\nClarinet Quintet (1789)\nSabine Meyer plays the Minuetto:\nJM el Mar Nov 23, 2010 3:42 pm\n162. Joseph Haydn -\nString Quartets Op. 64 (1790)\nThe Lark, quartet number 5:\nJM el Miér Nov 24, 2010 1:52 pm\n163. Wolfgang Amadeus Mozart -\nJM el Miér Nov 24, 2010 3:11 pm\n164. Wolfgang Amadeus Mozart -\nJM el Miér Nov 24, 2010 3:15 pm\n165. Wolfgang Amadeus Mozart-\nDie Zauberflote (The Magic Flute) (1791)\nJM el Miér Nov 24, 2010 3:19 pm\n166. Joseph Haydn -\nSymphony No.94, "Surprise" (1791)\nHaydn - Symphony No.94 in G ('Surprise'), Hob.I:94, 2.Andante\nPerformance: Berlin Philharmonic Orchestra, Mariss Jansons (cond):\nJM el Miér Nov 24, 2010 3:34 pm\n167. Wolfgang Amadeus Mozart -


BARTLEBY, EL ESCRIBIENTE. MELVILLE, HERMAN. Libro en papel. 9788473396585 Librería Profitécnicas


Asseguren que són "la continuació de la histèria".\nEl portaveu del Kremlin, Dmitri Peskov, ha assegurat que no hi ha cap prova de la suposada ingerència russa a Catalunya i que les acusacions de Govern i mitjans espanyols són "la continuació de la histèria" que ja han manifestat altres països com els Estats Units.\nPeskov ha afirmat que ni les autoritats, ni l'OTAN, ni els mitjans de comunicació han presentat proves "que mereixin atenció" en relació a les acusacions sobre una intervenció russa en territori català.\nL'ambaixador de Rússia a Espanya, Yuri Korchagin, ja va descriure com una "aberració" les acusacions sobre la suposada ingerència en favor de independentistmo català i ha advertit que aquest tipus d'informacions no són només "errònies", sinó també "perilloses".\nALERTA PER AL 21D\nEl ministre d'Afers Exteriors i de Cooperació, Alfonso Dastis, va admetre dilluns que no descarta que es produeixin intents d'ingerència russa en forma de difusió d'informacions falses de cara a les eleccions del proper 21 de desembre.


Museu Municipal de Molins de Rei - Exposicions\nAvelino Pi, Fotografia de l'Esport(Gener 2010-febrer-2010)\nEl passat 3 de desembre es va inaugurar a la Sala d’Exposicions de Ca n’Ametller, l’exposició Avelino Pi, Fotografia de l'Esport, produïda per la Fundació La Caixa i que recull un ampli i representatiu recull de les fotografies del Sr. Avelino Pi, un dels grans professionals de la fotografia del país i un autèntic free-lance en matèria de fotografia esportiva, amb una llarga trajectòria ja que es va donar a conèixer pels seus treballs als Jocs Olímpics de Munic el 1972. Llegir més »\nLa guerra del Francès a Molins de Rei (Gener 2009-febrer-2009)\nProduïda pel Centre d’Estudis Comarcals del Baix Llobregat, amb la col·laboració, entre altres, de l’Ajuntament de Molins de Rei, i comissariada per la historiadora molinenca Conxita Solans i Roda, l’estada d’aquesta exposició itinerant a Molins de Rei s’emmarca dins del cicle d’activitats per a la commemoració dels dos-cents anys de la Guerra del Francès a Molins de Rei (1808-1814). Llegir més »\nAra fa 3,5 milions d'anys. El camp dels ninots (abril 2009-maig 2009)\nEl camp dels ninots és un jaciment arqueopaleòntologic situat al municipi de Caldes de Malavella (La Selva -Girona). Es tracta d'un jaciment singular i únic a l'estat espanyol, el qual es va començar a investigar l'any 2003 i que en aquests anys de recerca ha posat al descobert gran quantitat de dades per a la investigació paleontòlogica, geològica i paleobotànica internacional. Llegir més »\nDDT Ficcions Originals (setembre 2008-Novembre 2008)\nEn el marc de la Festa Major de S. Miquel vam inaugurar l’exposició DDT, Ficcions Originals, dins del que vam anomenar una Festa Major de “cine”. Dos mesos després, en el moment de la seva clausura, aquesta exposició ha estat un èxit absolut, sense precedents en la història de la sala de Ca n’Ametller. Llegir més »


moncat fotografia: realitat i ficció\nDate 31 d’ag. 2015\nAna Manotas Cascos 31 d’agost de 2015 a les 17:11\nQue buena, que contraste entre la figura del primer plano y la del anuncio.\njosep 31 d’agost de 2015 a les 17:35\nCom de costum, una imatge magistral.\nMiguel 31 d’agost de 2015 a les 17:59\nUn estupendo blanco y negro y un buen contraste entre ambos personajes.\nJose Antonio (http://mirados.wordpress.com/) 31 d’agost de 2015 a les 21:44\nJe, je, tu foto de hoy no se si definirla como satírica, como humorística. Desde luego, no venden una cosa y el común de los mortales tenemos que conformarnos con la vida real y el peso de nuestros días. Desde luego una imagen difícil de ver y perfectamente ejecutada. Me pesa la fatiga de la mujer. Enhorabuena.\nLuis Serrano 31 d’agost de 2015 a les 22:45\nContraste magistralmente buscado entre realidad y ensoñación.\nEl encuadre es genial. Un abrazo Ramón\nmichèle dassy 1 de setembre de 2015 a les 7:22\nc'est bien, bien mais ... cruel.\nRamon Pruneda Segura 2 de setembre de 2015 a les 15:47\nEnrique Chapín 15 de setembre de 2015 a les 11:02\nLo que somos y lo que pretenden que seamos.\nUna foto soberbia, Ramón.


Les fronteres europees es blinden per evitar l'entrada de la grip aviari | Consumer\nLes fronteres europees es blinden per evitar l’entrada de la grip aviari\nEl que més preocupa és que el virus de la malaltia muti i acabi per transmetre's entre humans\nEuropa ha començat a blindar les seves fronteres per impedir l’entrada de la grip aviari. Alemanya, Bèlgica i Holanda han adoptat mesures suplementàries de precaució amb la finalitat d’estar preparats en el cas que la infecció surt-te d’Àsia al vell continent. El que més preocupa a les autoritats sanitàries de la UE és que el virus causant de la malaltia muti i acabi per transmetre’s entre humans.\nL’alerta es va activar a primers de mes, quan Rússia i Kazajstan van detectar els seus primers brots de la malaltia. L’amenaça ara es troba en les aus migratòries que travessen el continent de nord a sud i que són a punt de començar el seu pelegrinatge anual.\nLa Comissió Europea creu, no obstant això, que el risc que la grip del pollastre entri en el continent és “feble”. Malgrat tot, els responsables veterinaris de la Unió pretenen analitzar les mesures preventives adoptades per Holanda, que des de dilluns passat obliga al fet que les aus del país estiguin baix sostre i protegides de tota malaltia per evitar un possible contagi de les aus migratòries.\nLa Sanitat holandesa també ha aconsellat als seus ciutadans que no portin llet, ous o formatges d’altres països i que evitin tot contacte amb animals.\nAlemanya i Bèlgica també han decidit aixoplugar-se davant una eventual crisi sanitària. No en va, tots dos països van ser escenari en 2003 del sacrifici de milions d’aus, com a conseqüència de l’aparició d’un brot de la infecció.\nEl país germà es proposa prohibir abans del 15 de setembre la cria avícola a l’aire lliure, mentre que a Bèlgica es realitzaran en les properes setmanes anàlisis de totes les granges i en ocells migratoris per fer una avaluació ajustada dels riscos.\nDavant el perill que poden suposar les aus migratòries, Brussel·les ha posat l’accent que a Austràlia i Nova Zelanda no hi ha hagut brots en els últims anys, a pesar que allà arriben ocells procedents de les zones més afectades del sud-est asiàtic.\nLa majoria dels països europeus tenen plans per intervenir davant una possible mutació del virus H5N1, que de moment pot transmetre’s del pollastre a les persones, però no de persona a persona. Alguns Estats ja han començat a fer aprovisionament de medicaments, entre ells Espanya.\nEl virus és “molt flexible” i “si té l’oportunitat” es convertirà en un organisme capaç de transmetre’s entre humans. Així ho va indicar l’investigador del Centre Nacional de Biotecnologia (CNB) Juan Ortín, qui va assegurar que la transformació del virus de la grip aviari en un altre que pogués ser transmès entre humans és possible, ja que, “és molt flexible genèticament i si té l’oportunitat d’adaptar-se, ho va a fer”.\nPer això, l’investigador va recomanar extremar les mesures de prevenció i evitar el contacte dels éssers humans amb les aus infectades d’aquesta grip. Ortín, que es dedica en l’actualitat a l’estudi del mecanisme d’acció i l’estructura de les proteïnes que intervenen en el procés de replicació del virus, va afirmar que de moment desconeixen la gravetat de la patogeneicidad d’un possible organisme humà, perquè aquesta depèn de la quantitat de mutacions que tinguin lloc.\nLa transmissió de la grip aviari a humans es produeix actualment per contacte amb un au infectada, encara que, asseguren els investigadors, no es descarta que en un termini indeterminat de temps pogués transmetre’s fins i tot per via aèria.\nL’Organització Mundial de la Salut (OMS) va anunciar ahir la donació per la farmacèutica Roche de tres milions de tractaments que permetrien afrontar la primera fase d’una eventual pandèmia de grip humana per mutació del virus de la grip aviari.\nLots de fàrmacs de l’antiviral oseltamivir (Tamiflu), que la seva posología és de 2 càpsules diàries durant cinc dies, seran despatxats als llocs on es requereixi amb major urgència en cas que es detecti un brot de grip.\nDes de l’aparició dels casos humans de grip del pollastre en 2003, 112 persones han resultat infectades per aquest cep, de les quals 57 van morir en quatre països (Vietnam, Tailàndia, Cambodja i Indonèsia).\naviari fronteras-ca gripe-ca


Art. Nr. 10015180\nBLECHSCHILD *ROUTE 66* - BXH: 30 X 40 CM Art. Nr.: 10015180 Lieferbarkeit:


Il Paradiso Di Ninfa Magliano Vetere Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 3 allotjaments a Magliano Vetere.\n-, Magliano Vetere, Magliano Vetere, Itàlia, 84050 - Veure al mapa\nMés informació sobre Il Paradiso Di Ninfa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Il Paradiso Di Ninfa està situat idealment a Magliano Vetere; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nIl Paradiso Di Ninfa ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb balcó/terrassa, videojocs a l'habitació, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, nevera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Il Paradiso Di Ninfa.


MY THAILAND, établissement restaurants à Vannes\nMY THAILAND vous propose :\nQu'il vente ou qu'il neige, votre livreur sera là ! Vous pouvez lui laisser un pourboire.\nMar. 27 Ouvert de 11:30 à 14:00 Ouvert de 18:30 à 21:00\nMer. 28 Ouvert de 11:30 à 14:00 Ouvert de 18:30 à 21:00\nJeu. 29 Ouvert de 11:30 à 14:00 Ouvert de 18:30 à 21:00\nVen. 30 Ouvert de 11:30 à 14:00 Ouvert de 18:30 à 21:00\nSam. 31 Ouvert de 11:30 à 14:00 Ouvert de 18:30 à 21:00\nDim. 01 Ouvert de 11:30 à 14:00 Ouvert de 18:30 à 21:00\nLun. 02 Ouvert de 11:30 à 14:00 Ouvert de 18:30 à 21:00\nNom : MY THAILAND\nAdresse : 28 rue du capitaine Jude 56000 Vannes


Tramesa Shanghai International Film Festival 2020\nDates: 13 de Juny - 22 de Juny de 2020\nData límit: 28 de Gener de 2020\nCatalan Fims & TV organitza una recollida de llargmetratges i curtmetratges per als visionats que l’ICAA farà els propers 24 i 25 de febrer a càrrec dels programadors Ms Wang Ye i Ms Wang Xiao.\nLes produccions han de complir els següents requisits:\nSecció Golden Globet Award\nLlargmetratges produïts després de juny 2019\nWorld i international premiere.\nMínim 70' (Animació 60')\nEls mateixos criteris que a l'anterior secció, però per a llargmetratges produïts després de gener 2019.\nSecció Short Film Competition for Golden Goblet Award\nCurtmetratges finalitzats després de juny de 2019 (màxim 40')\nPodeu consultar les bases de participació seguint el següent enllaç\nEscriviu un mail a p.bonet@gencat.cat amb la fitxa adjunta complimentada i una breu biografia i filmografia del director en el cas dels llargmetratges i un enllaç protegit en versió original amb subtítols en anglès abans del 28 de gener.\nUs recordem que, si feu l'enviament directament vosaltres, podeu enviar el film en format DCP/Enllaç/Bluray, heu d’enviar el material amb la fitxa complimentada abans del 31 de gener a l’atenció de Marisa Capa, (Ministerio de Educación, Cultura y Deporte. Plaza del Rey, 1, 28004 Madrid). Us preguem ens feu saber qui presenteu candidatura directa per tal de fer un correcte seguiment.


El mapa del recorregut de Sant Medir - ceeuropa.cat\n03 Març 2020\tRedacció\nEl mapa matinal CE Europa\nA la imatge superior teniu el mapa del recorregut matinal que la colla realitzarà en la seva sortida a partir de les 10 del matí. Els carrers, en detall, són: Camèlies - Sardenya - Providència - Alegre de Dalt - Pi i Margall - Escorial - Travessera de Gràcia - Passatge Nogués - Taxdirt - Pau Alsina - Encarnació - Joan Blanques - Rabassa - Providència - Biada - Torrent de l’Olla - Diluvi - Plaça de la Vila - Goya - Gran de Gràcia - Montseny - Perla - Sant Lluís - Escorial - Camèlies.\nPer la tarda, Els Ben Plantats tancaran la desfilada de totes les colles juntes (inici a les 20 hores) pujant pel carrer Escorial per a després encarar Sant Salvador, arribar a Gran de Gràcia i baixar-lo gairebé sencer fins als Jardinets.


Guanyem acusa Guijarro "d'immobilisme" i descarta abstenir-se en el pressupost - Línia Nord ed. Barcelonès Nord\nGuanyem acusa Guijarro “d’immobilisme” i descarta abstenir-se en el pressupost\nRedacció|2022-02-22T19:38:52+01:0022 febrer 2022|Badalona|Línia Nord ed. Barcelonès Nord\nEl grup municipal de Guanyem Badalona En Comú no s’abstindrà en la votació del pressupost per al 2022 que tindrà lloc avui al Ple del mes de febrer. La reunió celebrada aquest matí entre els anticapitalistes i l’alcalde Rubén Guijarro per aconseguir un acord in extremis que permetés aprovar els comptes ha resultat infructuosa i, si no hi ha sorpreses d’última hora, la proposta del govern local no obtindrà els suports necessaris.\n“No s’entén que el govern no defensi la seva pròpia proposta de pressupost cercant els acords necessaris per aprovar-lo, quan ho tenia tan fàcil. No ha sabut, o no ha volgut negociar”, assegura en un comunicat la formació, que acusa l’executiu liderat per Guiajrro “d’immobilisme”. Des de Guanyem es demanava al consistori que retirés de l’ordre del dia els comptes municipals per poder reprendre les negociacions i acordar una proposta conjunta que pogués tirar endavant.\nLa negativa del govern local a retirar el pressupost sembla abocar la situació a una possible qüestió de confiança, on l’executiu només necessitaria una majoria simple per poder aprovar els comptes. Sobre aquest escenari, els anticapitalistes adverteixen que “aquestes coses, a Badalona, les carrega el diable” i emplacen el consistori a tornar a portar una proposta de pressupost al Ple, però aquest cop negociada.


El vaixell d'Odisseu: Electra al TNC\nSegur que demà gaudirem molt! :D\nEl fundador dels atrides fou Pèlops, que tingué Tiestes i Atreu de la seva muller Hipodamia. L'enemistat dels dos germans portà Atreu a donar a Tiestes, en un dinar, els seus fills trossejats. D'Atreu nasqueren Agamèmnon i Menelau, herois de la guerra de Troia: el primer morí a les mans de la seva muller Clitemnestra, adúltera amb Egist, fill de Tiestes i cosí d'Agamèmnon. Menelau fou traït per la seva muller, Helena, que fugí amb Paris, príncep troià, fet que donà origen a la guerra de Troia. A la tercera generació hom troba Orestes i Electra, fills d'Agamèmnon. El primer, amb l'ajut de la seva germana, matà la seva mare i el seu amant, i fou perseguit per les fúries.\nUna cosa: en comptes de les fúries no serien les Erínies?\n7 d’abril de 2010 a les 21:51\nSón les mateixes, Anna. Però el nom de Fúries correspon a la mitologia romana.\n7 d’abril de 2010 a les 23:05\nAunque no sé si es en esta entrada donde debo opniar sobre Electra, dejaré mi comentario.\nLa obra en general me ha gustado y a pesar de que no conocía a los actores, me ha agradado el personaje de Orestes por la interpretación y la tonalidad dramática de sus frases.\nLa puesta en escena y el desarrollo de la trama ha sido muy acertada gracias al esclavo, creo, que ambientaba los diálogos más tensos al son de su guitarra, siendo así bastante original (sin pasar por alto la cervecilla que traía consigo al principio, fomentando el consumo a los menores -broma-)\nPara mi, hay dos momentos de la representación donde la catarsis se hace presente. El primero, al anunciarse en el palacio de Egisto la muerte de Oreste mientras Electra, hundida, tan sólo resiste gracias a los recuerdos de su hermano (de hecho, el personaje está a su lado, rodeándole la frente con la mano, como diciendo de algún modo que el calor de su cuerpo, su espíritu, únicamnete se halla en la mente de Electra). El sengundo, tras asesinar Orestes a Clitemnestra, éste cae en el suelo con un profundo llanto como si se hubiesen encontrado dentro suyo el deseo y el arrepentimiento de haber matado a su madre.\nP.D: Me hizo gracia el modo con el cual la nodriza narraba la carrera de caballos donde murió Orestes, pues se parecia a un locutor actual de fútbol o a uno de nosotros comentando una jugada de algún partido.\n8 d’abril de 2010 a les 22:05\nNomé diré dues paraules : Mare meva!!\nEn general molt bona actuació de tots i totes les actrius, però he de confesar el sentiment que em despertava Electra....!\nEra tan real aquell dolor, aquella engoixa! El patiment que patia me la fet sentit super aprop, com si es tractés d'una germana o d'una bona companya..I quin plor quan Orestes li diu que ell no és mort i que es tot una mentida!\nEra tan real l'amor que sentien i les llàgrimes d'alegria.\nResumin: M'ha encantat!\nUs deixo amb algunes de les frases més maques que han dit:\nQuè té límits el dolor?\nPer viure en llibertat he d'beir a aquells que manen\nsi sents injuries no són res més que l'eco de les teves paraules\nm'has donat permis per parlar però no em saps escoltar.\nNo vull viure segons aquests principis.\nAra que em puc expresar amb llibertat no em facis callar.\nEns hi estariem molts dies i les mateixes nits.\n8 d’abril de 2010 a les 23:24\nEi ahir em va agradar molt l'obra, la veritat els personatges actuaven genial, i a més l'escenari al centre i els espectadors al voltant li donava un ambient encara millor.\nPersonalment penso que el llenguatge no era molt adequat, tenint en compte el públic que hi havia... però tot i així em va encantar!\n9 d’abril de 2010 a les 16:36\nEm va agradar molt l'obra, especialment en el moment que Orestes li diu a Electra que ell no és mort, que éll es troba al seu costat, realment trobo que és una obra molt bona, encara que en algun moment em perdia amb els persobatjes ja que s'anaven canviant uns i altres.\nI a més cal afegur-hi que el fet de tenir el escenari al davant, amb el públic als voltants i que no fos escenari aixecat donava un to molt més proper a l'obra que te la feia sentir molt més en primera persona. També que els actors ho feien genial, sobretot Electra. I el fet que estiguessin tocant la guitarra allà (no sé qui era, qui la tocava) treia tensió als diàlegs i feia l'obra més amena.\nEn definitiva, m'ha agradat molt!\n9 d’abril de 2010 a les 20:16\nRespecte a l'obra que vem veure ahir, Electra, he de comentar que em va agradar molt, els actors actuaven genial i savien ficar-se molt bé en els seus papers, tan bé que fins i tot ens feien creure que estavem dins de la mateixa història.\nPersonalment em va agradar molt com actuava l'actriu que feia d'electra, cada cop que parlava amb aquella intensitat a la veu i els gestos que l'acompanyaven.. ho feia tan bé!! Però en general tots eren boníssims!\nLa idea de fer així l'escenari m'ha semblat del tot acertat perquè implica que t'introdueixis més en l'obra, sembla que tu hi participis i fins i tot et sentis com un dels personatges allà presents.\nTot i així hi havia moments a la obra que s'em van fer una mica pessats, i també opino que hi havia massa música, perquè en un moment de tensió que hauria d'estar tot en silenci per haver més emoció no quedava molt bé aquella musiqueta de fons...\nLa obra està molt bé però tot té les seves coses positives i negatives.\nM'ho vaig pasar molt bé ahir! Petons!\n9 d’abril de 2010 a les 20:28\nL'obra va ser genial!!! Tant els actors com les actrius van saber interpretar molt bé el seu paper, sobretot Electra, que tot i ser un paper molt difícil, la Clara Segura el va saber defensar molt bé i amb molta intensitat. Penso que la música de fons era un element molt encertat, perquè acompanyava molt bé a l'obra i a més a més el fet que l'escenari estigués tant proper et feia endinsar-te molt més en l'escena. Fins i tot i ha hagut moments que s'em posaven el pels de gallina!! Per últim comentar que jo em pensava que començarien des del moment en què Clitemnestra mata a Agamèmnon i Electra o presencia, però clar suposo que llavors hagués sigut massa llarga. En definitiva és una obra molt interessant i que et fa passar una molt bona estona (tot i ser una tragèdia).\n10 d’abril de 2010 a les 13:59\nEm va semblar una obra molt interessant, mai havia estat a la sala petita i em va semblar molt propera. L'obra estava molt ben representada, a part que si els actors són coneguts es fa més amè. La història va ser tal i com ens la vas explicar a classe, a part va ser molt entretinguda i la història és molt emocionant.\nLa meva primera impressió ja va ser molt bona al entrar a la sala. Mai hi havia estat i em va encantar: tan recollida, tan íntima i tan a prop que t’introduïes fàcilment en l’historia. L'obra em va agradar bastant, sobretot pel bon treball dels actors i en especial pel paperàs que va interpretar la Clara Segura. L'escenificació i la manera d'intercanviar els personatges l'ha vaig trobar molt original i, tot i que en alguns moments de l'obra vaig pensar que faltava una mica de ritme, en general, em va agradar molt.\nPD: Com l'Esther, jo tampoc em pensava que l'obra començaria en un moment de l'historia tan avançat però, tal i com diu ella, s'hauria fet massa llarga.\nEm va agradar molt l'obra, trobo que va estar molt ben interpretada pels actors que ho van fer de maravella, alguns, havien treballat fins i tot en televisió o cinema. Trobo que la història d'Electra és perfecta per a fer una obra de teatre però crec que a l'obra pot ser era poc dinàmica i li faltava una mica de moviment per fer-la encara millor.\nEl que també em va agaradar molt, i concideixo amb l'Esther en aquest aspecte, és la música de fons. La melodia de la guitarra donava una mica més de tendresa a l'obra i la feia més trista i trobo que és una idea molt encertada per l'obra.\n11 d’abril de 2010 a les 16:00\nEm va semblar molt interessant com van fer l'obra. Està molt ben pensat representar l'obra a la sala petita, perquè així ho podiem veure i sentir-ho més aprop.\nEls actors van interpretar molt bé els personatges, ja que no són fàcils d'interpretar.\nPensava que la obra començaria amb el relat molt més atrasat, des de que Agamnèmnon arribava de nou a casa, però va estar bé des d'on va començar l'obra.\nVa haver-hi alguns moments que em van impressionar molt, sobretot quan Orestes li diu a Electra que ell no està mort.\nPotser a aquesta obra li faltava una mica més de protagonisme a Orestes, però ja estava bé.\n11 d’abril de 2010 a les 17:36\nLa veritat és que l'obra em va agradar més del que m'esperava. Tenia molta curiositat per veure com representarien el cor, tot i que ho haviem parlat a classe no m'imaginava que es trobaria enmig de l'escenari, "barrejat" amb els actors, em va ajudar a fer-me més a la idea de com devia ser una tragèdia grega de fa més de vint segles.\nDesprés d'haver llegit l'obra de Sòfocles hi va haver coses que em van sorprendre i coses que no. Per exemple, el personatge d'Orestes: la interpretació de l'actor li va donar més emoció; en el text, en no tenir acotacions i ser Electra el personatge principal, em va semblar que no feia gran cosa a part de matar Clitemnestra i Egist.\nEl que no em va sorprendre va ser que alguns diàlegs fóssin repetitius i que el personatge d'Electra acabés per fer-se cansat, perquè ja m'havia semblat molt obsessiva, insistent i egoista.\nAnar al TNC sempre és un plaer! :)\nCoincideixo amb la Júlia en el fet que també em va agradar més del que m'esperava. El saber abans d'anar quin era la tràgica història d'Electra crec que em va ajudar molt a no perdre el fil de l'obra.\nCal remarcar la gran interpretació de la Clara Segura. Em va agradar moltíssim l'emoció que li posava, es notava que ho estava vivint i això crec que és essencial perquè el públic pugui gaudir com crec que va gaudir.\nLa interpretació d'orestes també em va agradar bastant. Per altra banda com vam dir a classe, algunes estones em sobrava la música de fons, però pel reste em va semblar molt interessant.\nEspero repetir aviat al TNC!\nLa veritat és que estic d'acord amb tots els vostres comentaris, doncs a mi també em va agradar molt l'obra. Jo no coneixia aquesta història i quan el Jordi ens la va explicar a classe em va fascinar però veure-la en directe va ser meravellós!!! A més crec que els actors van fer una molt bona actuació, sobretot la Clara Segura, la qual es va posar dins el paper completament i va aconseguir transmetre tots els sentiments d'Electra (precisament no gaire fàcils d'interpretar) al públic. Resumint que va aconseguir que se'm posés la pell de gallina! Per cert em va agradar l'acompanyament de la guitarra de tant en tant. Només hi ha una cosa que no em va acabar d'agradar, i és que em va costar una mica d'entendre qui eren les dones que acompanyaven a Electra, al principi vaig pensar que eren les Erínies o simplement el seu subconscient, fins que vaig veure que eren unes donzelles que l'acompanyaven.\nApart d'això va ser una experiència fabulosa.\n11 d’abril de 2010 a les 22:07\nA mi m'agradat moltìssim la obra del TNC esperu que tornem a veure una obra tan bona com aquesta i també la bona actuació de Clara Segura en el paper d'Electra\nL'obra no va esta gens malament.Els personatges estaven molt ben representats tot i que va a haver trosos que em perdia perque no s'havia qui era qui.\nCrec que Electra va interpta gen seu paper.És una bona història amb moltes morts.\nDons res di quem va agrada.\n11 d’abril de 2010 a les 22:30\nAmb tot el que he llegit ja tinc ganes d'anar-la a veure!\nEm va saber molt greu no haver pogut anar i gaudir amb tots vosaltres, però espero disfrutar molt quan hi vagi. Tinc ganes de veure com els actors interpretan els personatges de la magnífica tragèdia i espero anar-hi ben aviat.\n11 d’abril de 2010 a les 22:49\nOh, Electra!Quina meravella d' obra! M' ha encantat, s' ha de dir que la Clara Segura és molt bona actriu i els altres actors també, només faltaria. Fins ara jo no veia a Electra manipuladora, és més, l' entenc molt bé. Però, amb l' interpretació de la Clara m' ha pogut fer veure el que no havia vist llegint l' obra i es que una mica manipuladora si que és i també un xic víctima, tot s' ha de dir. Pel que fa alguns comentaris que he llegit, estic d' acord en que la música queda molt bé però crec que en alguns moments no hauria de sonar perquè havia moments en que sentia més la guitarra que el que deien els actors o actrius. A més, a més, és cert que com estem acostumats a veure que els personatges masculins siguin representats per homes i els femenins per dones hi hagués gent que per alguns moments puntuals es perdessin, incluida jo, i això que me llegit l' obra. També, esmentar que jo no estic d' acord en que el fet que l' escenari estigui a tocar de l' espectador puguis empatitzar més amb els personatges perquè trobo que no té res a veure amb la situació de l' escena.\n12 d’abril de 2010 a les 19:08\nTot i que l'obra no va resultar per res com me l'esperava, em va agradar força. La veritat és que potser no m'hagués agradat tant si no hagués estat pels actors, que li donaven molt realisme i emoció, especialment la Clara Segura. Era una mica difícil d'entendre en certs moments, però hi havia moments, com quan Electra descobreix que Orestes és viu de la seva pròpia boca, que se't posava la pell de gallina. A més a més, tot i que no estavem a primera fila, el fet de tenir-los tant a prop ho feia encara més real i agradava més.\n13 d’abril de 2010 a les 22:04\nL'obra m'ha agradat moltíssim de debò, en cap moment m'ha semblat cansada.\nEls personatges han interpretat molt bé el seu paper, però el que més em va agradar va ser el personatge d'Electra, perquè ha sigut capaç de transmetre'm el seu dolor davant de l'assassinat del seu pare, ha actuat molt bé ja que semblava que aquest dolor el sentís de veritat.\nLa música que hi havia de fons també em va agradar molt, però hi havia moments que hagués preferit més que no hi hagués tanta música, perquè el que deien els personatges era important.\nEspero que tornem a fer una altra sortida com aquestes que ja queda poc per acabar el curs.\n15 d’abril de 2010 a les 16:37\nA mi el teatre em va agradar, però era una mica monòton i lent. Però com sempre ha estat be trobar-nos amb tots els humanistes.\nPD: Excel·lents monitors de grup!\n16 d’abril de 2010 a les 10:15\nL'obra estava molt bé, però a mi em va semblar que es feia una mica lenta, perquè no estic acostumat a veure obres en que només es parla. L'escenari crec que estava molt bé perquè permetia apropar-se molt als actors, i d'alguna manera els seus sentiments ens arribaven més endins.\n16 d’abril de 2010 a les 10:20\nDoncs ami l'obra hem va agradar mooolt :)\nL'únic que havies d'estar molt atent al fil de la trama, en qualsevol moment et podies perdre.\nEls personatges eren molt propers al públic (si estaves assegut al costat de l'escenari) i per la seva actuació,expressió... han transmès l'essència pura! Era molt real!\nEl detall de la música, creava més misticisme però en certs moments crec que era inoportu.\n16 d’abril de 2010 a les 10:23\nReconec que els personatges ho van fer molt i molt bé,el que em va sobtar va ser el tipus de llenguatje que van utilitzar,nosé si m'explico.\nL'obra va estar força bé,pero no la vaig entendre massa.\nAveure si anem més sovint al teatre!L'experiència de viure coses noves està molt bé :)\nL'obra va estar molt bè i penso una el mateix que l'Aitor i el Ferran que va ser una mica lent, però el que més em va agradar va ser la forma en que canvien de personatges(nomès amb dues capes) a l'hora de entregar a clitemnestre morta al seu amant i desprès el portan a ell cap la mort i no es resisteix a ella perque es el seu destì\n16 d’abril de 2010 a les 10:38\nHola, l'obra és molt bona penso que han donat un toc de modernitat que ha fet apropar molt més al públic a un gran clàssic. Per mi l'ambient que van crear i la interpretació van ser el millor. Un plaer haver-la vist.\n18 d’abril de 2010 a les 13:54\nnmastobia ha dit...\nHeu estat mai al teatre Grec a Montjuïc? Si no hi heu estat mai, quan entreu al TNC senzillament us sorprendrà l’escenografia, probablement la trobareu adequada per una tragèdia grega i valorareu l’esforç de muntatge. Si hi heu estat serà impossible que no us vingui una imatge vívida d’alguna de les nits que hagueu gaudit en un escenari tan imponent com aquell. El terra, el xiprer, fins i tot els grills que se senten sempre a les caloroses nits d’estiu ... tot us transportarà a l’escenari mare (o germà, perquè l’escenari mare és el teatre d’Epidaure, que vaig tenir la sort de trepitjar i sentir ja fa gairebé quatre anys).\nAquesta entrada és només el preludi del cúmul de sensacions i emocions que us envairan al llarg de l’hora i mitja que dura aquesta fantàstica Electra. Viureu moments tendres, moments colpidors, i moments on us adonareu que esteu tan posats en la història, heu empatitzat tant amb els personatges, que no podreu evitar que una petita llàgrima rodoli per les vostres galtes. No espereu grans efectes especials, no espereu un munt d’actors, no espereu canvis d’escena ... senzillament el text i la interpretació dels actors omplen l’escenari sobrerament.\nL’amor incondicional d’uns fills cap al seu pare que porta a la venjança, tot i que aquesta hagi de ser perpetrada contra la seva pròpia mare. La llei del Tal•lió, de l’ull per ull. El joc de complicitats entre els germans...\nSi encara no heu anat a veure-la, aprofiteu aquesta setmana, perquè diumenge és l’última representació. Estic convençuda que no us en penedireu.\n21 d’abril de 2010 a les 13:24\nGràcies per aquest comentari, Natàlia. Transmet passió pel teatre i reivindica, a més, el més important, la força de la paraula dita, la nuesa de les paraules que arriben al cor i l´inflamen. Sentiment en estat pur. Una abraçada.\n21 d’abril de 2010 a les 17:39\nEl mite d' electra quan el va explicar el Jordi a classe hem va semblar molt interesant, però quan vem anar a veure la obra de teatre encara que els actors ho fessin amb molt d'art, no ha sigut una de les obres de teatre que més m' hagin agradat. Possiblement perquè estic acostumanda a pel·lícules d' acció i amb menys diàleg. La veritat es que m' esperava més acció i això hem va defraudar una mica.\nPerò una de les cosas que no hem va agradar gens va ser la contínua música de fons ja que això hem va fer perdre més durant tota la obra. Però la que menys hem va agradar va ser el fet de que es possessin a cantar al mitg de l' obra quan no venia a cuento.\n8 de maig de 2010 a les 13:25


I de rates va la peli - Gènius - Gènius\nI de rates va la peli - Gènius\nI de rates va la peli\nEt recordes de Rémy, la rata protagonista de la pel·lícula Ratatouille?\nRémy és una rata poc comú, que ha de lluitar contra la idea què les rates només entren a la cuina a menjar-se les sobres que deixen els humans i que veure una rata a la cuina (o a qualsevol altre lloc) és fastigós. Una rata cuinera és imaginar molt i molt...\nDoncs Rémy ho és (o pretén ser-ho) i aspira convertir-se en una gran xef. Té grans habilitats i un sentit de l’olfacte excel·lent. Està a Paris, bressol de la grande cuisine, i acaba de conèixer a Linguini, el rentaplats d’un prestigiós restaurant de parisenc.\nSi amb Rémy teníem una rata bona i ben educada, a la Història d'una gavina i del gat que li va ensenyar a volar veiem el costat de les rates més brut i dolent, aquelles que viuen a les clavegueres, que es reprodueixen ràpidament i que tenen el pla de conquerir tota la ciutat després de sortir de la foscor en la que viuen.\n“Som les rates...vivim a les clavegueres.\nEns movem de nit i ens agrada la foscor.\nEl moment que esperàvem arribarà.\nAviat serà nostra tota la ciutat.\nDirigies per la Gran Rata i vigilant de prop els seus enemics els gats, han trobat que el moment de fer-se amb la ciutat ha arribat després de veure com Zorbas i els seus amics cuiden del pollet d’una gavina i el tracten com si fos un d’ells. Els gats, definitivament, han perdut el seny i ja no representen un perill per a elles.\nTot i tenir un costat fosc, aquesta pel·lícula ens explica la història de com un gat, Zorbas, decideix complir la promesa que li fa a una gavina moribunda de tenir cura del seu pollet a punt de néixer.\nEl film està basat en el llibre de Luis Sepúlveda del mateix nom. Una història entendridora i bella\nHistoria de una gaviota (castellano)\nHistòria d'una gavina (català)\nI ara la història de la relació entre els homes i les rates, explicada per Rémy i el seu germà Emille, titulada Friend the Rat.\nAquest curtmetratge va acompanyar el llançament en DVD de Ratatouille al 2006.


1 1 v. tr. [LC] Mesurar el pes (d'un cos). Pesar un pa, una carta, un paquet. Pesar amb una balança, amb una bàscula.\n1 2 [LC] pesar figues Fer becaines.\n2 tr. [LC] Examinar el pro i el contra (d'una cosa) per apreuar-ne el valor. Peseu bé l'efecte que produiran les vostres paraules, les conseqüències de la vostra acció.\n3 1 intr. [LC] Tenir pes. Tots els cossos pesen.\n3 2 tr. [LC] Tenir (tal o tal pes). Aquest pa pesa un quilo.\n3 3 [LC] no pesar una palla tr. Ésser lleugeríssim.\n3 4 intr. [LC] per ext. Aquestes raons pesen molt.\n4 1 intr. [LC] Fer sentir el seu pes. Aquesta capsa em pesa molt.\n4 2 intr. [LC] per ext. Res no pesa tant com un secret.\n4 3 [LC] no pesar-li a algú la carn Ésser magre.\n4 4 [LC] pesar-li a algú el greix Estar molt gras.\n5 intr. [LC] Saber greu. Li pesa d'haver fet el que ha fet. Creieu que em pesa d'haver-vos ofès.


Sprenger Trense doppeltgebr. Edelst.\t39,90 € BREMSENBREMSE classic\tab\n7,95 € Lehmann Stalltafel Dressur\t12,95 € Animo Schabracke WINNER\tab\n149,00 € 119,20 € Waldhausen DAVIS Splint Boots\tab\n64,95 € 49,95 € Veredus TR PRO Front\t68,00 € Waldhausen Hufsalbe\tab\n21,95 € Waldhausen Island Trense Keflavik\t27,95 € Waldhausen Fliegenohren Elastik\t19,95 € Leovet Power Schaum Kamille\t11,50 € Burlington Kniestrumpf Whitby\t14,00 € Waldhausen Leckerli, besonders schmackhaft\t5,45 € EQUIVA


> Tots els productes>Llibres i revistes>Contes i llibres per adults>50 RUTES SENDERISTES PER CATALUNYA\nAquest recull de 50 rutes senderistes per Catalunya és una selecció de caminades, aptes per a totes les edats, preparades per donar a conèixer totes i cadascuna de les comarques del país i dels seus espais naturals més significatius.\nLa selecció ha estat feta a partir dels criteris de bellesa dels paisatges, singularitat i la voluntat de mostrar tot el territori, des del Cap de Cres fins al Montsià i des de Barcelona fins als Pirineus. Un recull de rutes selecionades amb les quals, a cada passa que fareu pels camins esmentats, descobrireu la bellesa dels racons més meravellosos i sublims de Catalunya. Una guia que us ensenyarà el camí a seguir.\nEMOCIONARI DIGUES EL QUE SENTS (Edició en català)\nSER PADRES DESDE EL CORAZÓN (en castellà)\nCompartir els regals de la compassió, la connexió i l'elecció.\nLA FESTETA (EDICIÓ EN CASTELLÀ)\nEL LIBRO DE LA CIUDAD SILVESTRE (Ed. Castellà)\nVius a la ciutat? Llavors El llibre de la Ciutat Silvestre és el teu llibre!\nEMOCIONARI DIGUES EL QUE SENTS (Edició en castellà)\nPRESSA PER NÈXIER


Els nous perfils professionals que arriben a través de les pantalles\nMolts adolescents veuen factible l'opció de viure de la tecnologia o de la presència en l'àmbit digital. Getty\n“Creure que això és una moda és viure a l’any 2005”. Darrere aquesta afirmació categòrica hi ha Pol Mallafré, més conegut com a Mockudramas, autor del canal de YouTube del mateix nom. La seva arrencada surt de “la passió per l’edició de vídeos, que ve de lluny”: “La idea de tallar i muntar em flipa des del primer moment que vaig agafar una càmera”, assegura. De fet, alguns dels seus vídeos més populars ironitzen sobre la faceta d’un realitzador (vegeu Realizando a la família real i Realizando a la Guardia Civil), però també en té de temes relacionats amb la criança, a Mockufamily (vegeu Lactancia i El colecho). Mallafré va ser l’autor, també, d’un curtmetratge-documental dins d’una sèrie de reportatges de la BBC Reel sobre els efectes del coronavirus arreu del món. The reality of confinement with a four-year-old (La realitat del confinament amb una nena de quatre anys) ensenyava la convivència de la seva família, que comparteix amb l’actriu i mestra Àngela Monge i la seva filla, Vera.\nLa paternitat explicada de manera humorística és una constant en la seva producció. I és un dels motors de la seva irrupció com a youtuber: “Contra tota vergonya, seguint l’equació següent: voluntat d’exposició, més tot el temps mort de la paternitat, més una càmera xula que m'havia comprat i que agafava pols sense que en fes cap ús. Sempre a l’espera del Gran Projecte. Cosa que no venia mai”. Així que es va decidir a gravar qualsevol cosa i publicar-ho, i deixar –literalment, afirma– “d'esperar la gran obra que et definirà com a artista davant del món”.\nProfessió de present\nEl cert és que ser tiktoker, gamer o youtuber ja són avui professions per a tots els que n’han fet una manera de viure. En només deu anys la digitalització ho ha canviat tot, sobretot la manera de consumir audiovisual i de relacionar-nos, i el món laboral no n’ha quedat precisament al marge. Avui a la pregunta adreçada als infants de què t’agradaria ser quan siguis gran ja hi ha incorporades en l'imaginari professions plenament contemporànies, com influencer i gamer. Segons la XV Encuesta Adecco ¿Qué quieres ser de mayor?, publicada el maig d’aquest any, sobre una mostra de 1.800 nens i nenes de tot l’Estat entre 4 i 16 anys, la professió preferida és la de futbolista (25% dels nens), seguida de la de policia (15,6%), la de mestre (7,7%) i la de youtuber (6%). Les nenes s’inclinen per ser professores (20%), metges (16,7%), veterinàries (10,5%) i futbolistes (7%), però les relacionades amb les plataformes digitals no apareixen en el top 10.\nSi a això hi afegim l’alt increment d’ús de les xarxes socials, no és estrany que per a infants i joves els nous referents es trobin a les plataformes com TikTok, Twitch, Instagram i YouTube. Segons l’informe Aplicaciones y menores: un año atrapados detrás de las pantalles, editat per Qustodio –una plataforma de seguretat i benestar per a les famílies–, el temps dedicat a les xarxes ha crescut el 2020 un 76% respecte a l’any anterior.\nRoc Massaguer –creador dels canals @outconsumer– és periodista i retransmet continguts relacionats amb videojocs i reflexions relacionades amb les xarxes en els clips que denomina outreflexiones. A més a més, Massaguer havia treballat a l’ACB (patronal dels clubs de bàsquet) i és un comentarista professional de l'esport de la cistella, una especialització que també es veu reflectida a YouTube, per exemple. És un veterà –va començar l’any 2010– i un pioner: “Comentava els videojocs perquè m’agradava jugar-hi i no tenia amics ni família amb qui compartir les partides”. Era un fenomen que ja es donava als Estats Units. “Ho vaig intentar, i va sortir bé”, diu.\nA la pregunta de què t’agradaria ser quan siguis gran ja hi ha incorporades professions plenament contemporànies com ser 'influencer' o 'gamer'. Getty\nPerò Roc Massaguer diu que “és complicat guanyar-se la vida d’aquesta manera”. La viabilitat d’aquesta professió “és una possibilitat”, però tan possible “com ser futbolista i que això sigui la teva forma de vida: molt pocs ho aconsegueixen”. Per a ell cal distingir entre “els atletes d’esports electrònics, que són els millors en la seva competició i guanyen diners per premis i estan a sou d’uns clubs”, i els influencers, que “reben ingressos a través de la seva presència a les xarxes”. Però, com tot en el mercat, “a mesura que hi ha més gent que s’hi dedica el pastís s’ha de repartir més, tot i que, alhora, es desenvolupa un negoci que va creixent, i també l’audiència, i això dona més possibilitats a nous creadors”.\n“Tendeixo a pensar que no es pot viure d’això, sobretot si et dediques a l’humor, perquè a les marques els fa més por apropar-s’hi”, diu Mallafré. Això és perquè els diners no provenen de les mateixes plataformes, sinó de les marques, que paguen als influencers per aparèixer a les seves publicacions.\nExposició i perfil propi\nTant Mallafré com Massaguer provenen de la formació audiovisual i tenen fills petits. Com es porta aquesta exposició? “Amb cautela –diu Mallafré–, i sabent que les plataformes són l’economia de l’atenció, capaces de crear monstres que tenim constantment a les butxaques”. Un cop feta la pedagogia dels perills a les xarxes, ironitza: “Hem vingut a jugar”. I segueix: "La meva idea és ensenyar tots els perills que jo pugui reconèixer (addiccions, pèrdua de privacitat, pèrdua de la capacitat de concentració i vulnerabilitats diverses) i recordar que cal tenir una personalitat al món real. Alguna cosa per sumar. No hi ha res més trist a la xarxa que la falta d’idees”.\nMassaguer té un fill i una filla, de 8 i 5 anys, i els explica que la seva feina consisteix “en fer vídeos i directes i, a vegades, sortir a la tele; és el que fan els periodistes, explicar coses a la gent que s’interessa per saber-les”. Però als joves que voldrien dedicar-se professionalment a ser creadors per a les plataformes els suggeriria que no corrin en excés: “Si tens 14 anys no t’hi fiquis, encara”, perquè no recomana l’exposició “fins que no siguis capaç de gestionar-la”. “Si als adults ja ens costa, s’ha d’anar amb compte”. Però el secret també passa –com apunta Mallafré– “per crear alguna cosa que sigui única, que tu puguis fer, amb personalitat”. És l’única via de fer “un camí sostenible”. I sobretot cal que els que s'hi llancin "siguin constants i no ho facin amb la idea de fer-hi diners, perquè el més normal és que no ho aconsegueixin, i menys a curt termini”.\nProfessió de futur\nSegons les dades aportades per l’informe Influencer Marketing Hub, el negoci de la publicitat a les xarxes socials va créixer el 2020 en prop de 8.200 milions d’euros, i es calcula que al conjunt d'Espanya hi ha 7.500 professionals dedicats exclusivament a la creació de continguts per a xarxes. “La idea de tenir una feina que et duri 50 anys ja ha desaparegut”, diu Mallafré. “Potser per al món això és un problema, però per mi és un alliberament. Sempre m’ha semblat terrible la idea d’estar tota la vida al mateix lloc de treball”. I recomana: “Cal acceptar aquestes noves maneres de viure. Si et dona diners, doncs ja és una manera de viure”.\n“Per a mi –diu Massaguer– la motivació sempre és la mateixa: ganes de compartir coses que em passen, m’agraden o se m’acudeixen. És la meva feina, però també és un moment de felicitat poder compartir idees amb d’altra gent, crear una comunitat, aprendre i conèixer gent nova”. Sembla clar, doncs, i manllevant una reflexió de Mallafré, que “mentre hi hagi internet al món, això serà una professió”. No és el futur. És el present, constant i en rigorós streaming.\ntecnologia educar influencers


Protesta de les brigades per l'estat dels seus vehicles - Empordà\nProtesta de les brigades per l'estat dels seus vehicles\nHi ha cotxes que tenen trenta anys d'antiguitat i els treballadors temen per la seva seguretat\nProtesta de les brigades per l'estat dels seus vehicles L'Empordá\nUn grup de treballadors de les brigades municipals de Girona han protestat aquest matí per l'estat dels seus vehicles. Han portat elscotxes des del polígon de Mas Xirgu fins a la plaça del Vi i han aparcat davant de l'Ajuntament. Fa unes setmanes, Diari de Girona va publicar les queixes dels treballadors municipals després que despleguessin una pancarta a Mas Xirgu on s'hi podia llegir: «Per la nostra seguretat, vehicles nous, ja». Una pancarta, que en versió reduïda, van deixar sobre el capó d'un dels vehicles aparcats.\nAlgun dels cotxes té 30 anys i els empleats temen per la seva seguretat ja que es mouen cada dia amb aquest cotxes. Alerten que alguns tenen defecte o s'han hagut de fer reparacions per mantenir, per exemple part del vehicle, com ara el pany. Alguns tenen la matrícula GI-AH, fet que indica que es van donar d'alta l'any 1989.\nLa flota té, segons els representants sindicals, una trentena de vehicles i almenys cinc són molt vells. Són els que utilitzen els treballadors de fusteria, serralleria, pintura i d'obres. En menor mesura, els de lampisteria i jardineria.\nUn dels treballadors explicava avui que «la gent està molt preocupada» i que s'estan organitzant per fer més visible la protesta.\nDes de l'equip de govern, fa uns dies, es va recordar que tots els vehicles passen la ITV, alguns cada sis mesos, i que compleixen la normativa. Van admetre que algun dels vehicles s'haura de substituir i que confiaven poder fer-ho amb inversions procedents del possible superàvit pressupostari. «Anem amb cotxes que fan llàstima», lamentaven els treballadors fa uns dies. Tampoc comprenien que a altres treballadors del consistori se'ls renovi el vehicle automàticament quan el cotxe que utilitzen arriba a un determinat número de quilòmetres i que ells no els passi el mateix i que, màxim, han de reaprofitar algun d'aquests vehicles que deizen d'utilitzar altres empleats.\nEl tinent d'alcaldia de Via Pública, Mobilitat i Urbanisme, Joan Alcalà, Eva explicar que l'any passat van adquirir un vehicle molt car, un camió grua per canviar els llums dels fanals, perquè l'antic sí que tenia molts problemes de seguretat i s'havia de fer el canvi sí o sí. El camió, pel tipus de vehicle, era molt car i això va retardar l'adquisició d'altres vehicles. Es tracta del polèmic camió grua que va circular sense assegurança durant uns mesos i que va tenir un accident.


Coradella amb allioli\nFregiu el pulmó i el cor tallats a daus en una cassola amb oli i reserveu-ho. En el mateix oli fregiu el fetge i la sang, tallats igualment a daus, i reserveu-ho. En el mateix oli feu un sofregit amb l’all, la ceba, el tomàquet, el llorer i la farigola. Tireu-hi el vi i deixeu-lo reduir. Afegiu-hi la farina i deixeu-la coure un parell de minuts, remenant. Mulleu-ho amb aigua, afegiu-hi els pulmons i el cor, i deixeu que vagi coent lentament. Quan estigui tou, afegiu-hi el fetge i la sang i ho deixeu coure tot junt un moment més. Poseu-ho a punt de sal i pebre. Serviu-ho acompanyat ...\nGaltes de porc amb naps\nEn una cassola amb oli i llard rostiu les galtes de porc, partides i salades. Peleu els naps i partiu-los per la meitat, enfarineu-los i fregiu-los en una paella amb oli. Reserveu-los. En el mateix oli de fregir els naps feu el sofregit amb les cebes, els alls i els tomàquets. Quan les galtes tinguin color daurat, afegiu-hi el sofregit, els naps i una mica d’aigua o brou de carn i deixeu-ho coure tot junt fins que les galtes siguin toves. ...\nEscaldeu les potes de pollastre, peleu-les i talleu-ne les ungles. Netegeu i saleu la resta de menuts. En una cassola amb oli i llard rossegeu els colls, les ales, les potes i els pedrers, i reserveu-los. Fregiu el fetge i reserveu-lo. Feu un sofregit amb les cebes i els tomàquets en el mateix greix, i quan estigui ben concentrat afegiu-hi colls, ales, potes i pedrers. Mulleu-ho amb aigua, deixeu-ho coure lentament i 15 minuts abans que estigui cuit afegiu-hi el fetge, els bolets i la picada. ...\nEnfarineu i salpebreu els trossos de conill, i enrossiu-los en una cassola amb oli i llard. Reserveu-los i en el mateix oli feu un sofregit amb la ceba, els alls i els tomàquets. Afegiu-hi el conill, els cargols nets i enganyats (vegeu cargols a la cassola), sal, el manat d’herbes i aigua que cobreixi, i ho deixeu coure fins que el conill sigui tou. Quan faltin 10 minuts per acabar, afegiu-hi la picada deixatada amb una mica de caldo de la cocció. ...\nTrinxeu el peix sense espines ni pell. Barregeu-lo amb el pa remullat ben espremut, el gra d’all i el julivert trinxats, l’ou batut, sal i pebre. Amb aquesta massa feu les mandonguilles. Enfarineu-les, fregiu-les amb oli calent i reserveu-les. Feu un sofregit amb la ceba i el tomàquet en una cassola amb oli. Afegiu-hi una cullerada de farina, remeneu-ho uns minuts tireu-hi el vi blanc i deixeu-lo reduir. Mulleu-ho amb brou de peix i deixeu-ho bullir uns 20 minuts. Coleu la salsa i poseu-la a la cassola juntament amb les mandonguilles. Afegiu-hi la picada deixatada amb el suc de la ...\nFeu un sofregit amb la ceba, l’all, la farigola i el tomàquet en una cassola amb llard. Quan estigui ben cuit, afegiu-hi els crancs i el vi i deixeu-ho a foc fort durant 5 minuts. Afegiu-hi aigua si cal. ...\nBarregeu amb força els ous, la llet, l’oli, l’anís, 100 g de sucre i l’esperit de llima. Afegiu-hi la farina, el llevat i la gasosa, i treballeu-ho fins a formar una pasta compacta. Talleu trossets de pasta, feu-ne petits xurros i ajunteu-ne els extrems tot formant petits discs foradats pel mig. Deixeu-les reposar una estona, i poseu-les al forn precalentat previament fins que siguin cuites. Ensucreu-les amb la resta de sucre quan els tregueu del forn. ...\nFregiu una mica els escamerlans en una cassola i reserveu-los. En el mateix oli feu un sofregit concentrat amb la ceba i els tomàquets. Afegiu-hi la farina, deixeu-la coure una mica remenant i poseu-hi el moscatell i aigua. Quan arrenqui el bull hi afegiu els peus de porc i ho deixeu coure uns 10 minuts. Afegiu-hi els escamerlans i la picada deixatada amb suc de la cocció i deixeu-ho una estona més. Poseu-ho a punt de sal. ...\nPoseu a bullir amb aigua i sal la cuixa de porc sencera. Al cap d’unes 2 hores retireu-la i deixeu-la refredar. Talleu-la a llesques no gaire gruixudes i fregiu-les amb oli. A mesura que les retireu del foc poseu-hi pebre vermell per sobre. ...\nSalteu les botifarres en una paella amb oli i retireu-les. En el mateix oli ofegueu els bolets nets, trossejats i salats. Reincorporeu-hi les botifarres, afegiu-hi una picada d’all i julivert i ho deixeu una estona més que cogui tot junt. ...


trens mitja distància | Ràdio Móra d'Ebre\nTag Archives: trens mitja distància\nFoment suprimirà 48 línes de RENFE\nNou cop als serveis de transports. Foment anuncia que suprimirà 48 línies de RENFE. Una mesura amb la que l’estat Espanyol pretén estalviar 86.5 milions d’euros i que afectaria un dels trajectes de mitja distancia que passa per casa nostra, en concret la línea Saragossa-Móra la Nova.\nSegons un informe fet per una consultora externa a Foment la línea Saragossa-Móra la Nova es troba entre les 48 línies deficitàries de tot l’estat, en concret assegura que té un dèficit de més de 686 mil euros i alega que tant sols és utilitzada per 26 mil passatgers a l’any. Una notícia que tot i no agradar al territori no els ha vingut de nou. Jordi Sasplugas és el president de la Fundació per la preservació del Patrimoni Ferroviari i Industrial de Móra la Nova:\nJORDI SASPLUGAS 16-5 FORA LINIA\nEls dos serveis que es veuran afectats, segons confirma Sasplugas a Ràdio Móra d’Ebre són els que efectuen el trajecte de Móra la Nova a Casp a primera hora del matí i última de la tarda, un tren que ja no arribarà a l’estació de la Ribera d’Ebre. L’altre servei es tracta del recorregut Barcelona – Casp, que arribarà només a partir d’ara fins a Riba-roja d’Ebre. Afectant d’aquesta manera tots els municipis que es troben entre Móra la Nova i Casp.\nPosted in Notícies\t| Tagged linea, renfe, retallades, transport, trens, trens mitja distància


Aposta ferma de Carrefour Cabrera pel producte de proximitat\n13 de abril de 2022 (11:29 CET)\nDel 7 al 25 d'abril, espai habilitat amb àmplia gamma de productes catalans amb ofertes úniques\nEl mes d’abril ja fa anys que Carrefour llença una de les seves quatre promocions de producte català de proximitat al seu centre de Cabrera. És del 7 al 25 d’abril que s’hi poden trobar, promocionats i amb espai i preus propis, una àmplia nòmina de producte català, posant en valor la importància del petit productor i la gran qualitat dels seus productes.\nEl compromís de Carrefour amb el producte local és ferm i s’entén millor amb xifres absolutes. Treballen amb més de mil (1.340) proveïdors que són, en la seva majoria, petites i mitjanes empreses. El 2021 van comprar per valor de 1.400 milions d’euros a aquests proveïdors.\nAquest abril, com fan altres tres vegades a l’any, es pot trobar a Carrefour Cabrera un espai especial que serveix de resum de la varietat i qualitat del producte de proximitat. Allà s’hi troben seleccionats i promocionats tot tipus de productes. De producte fresc com carns o verdures a elements de gran consum, embotits i formatges selectes, vins i caves, conserves, begudes, una selecció de productes BIO… una mica de tot. I amb la particularitat de les ofertes 3x2.\nExplica Josep Rabat, responsable de Carrefour Cabrera que “la promoció de productes regionals i de proximitat és ferma i forma part de l’aposta de Carrefour pel teixit productiu propi del país, que també reconeixem amb iniciatives com el premi a la millor PIME del país que donem cada dos anys”. La Fageda és el darrer proveïdor que ha estat premiat per Carrefour.