Petites gotes fredes tremolant. Roger Casero Gumbau. Girona: Quan el camp (de La Rasa) és un clam!\nEstat actual del Camp de Futbol de La Rasa, a Sarrià de Ter. Foto: Roger Casero\nL'any 2009 a Sarrià de Ter vam aprovar el Mapa d'Instal·lacions Esportives Municipals (MIEM), document que contenia una sèrie d'actuacions i inversions a proposta del govern i que el PSC vam votar favorablement després d'haver presentat fins a 10 al·legacions, una de les quals va ser afegida.\nUna de les accions que el govern va proposar al MIEM era la pavimentació amb gespa artificial de l'actual camp de futbol de La Rasa. Sincerament al PSC aquesta proposta ens va sorprendre, doncs sempre haviem mantingut, i mantenim encara, que la gespa artificial l'ha de tenir el futir camp de futbol. En quelsevol cas vam acceptar de bon grat l'aposta del govern, que aleshores semblava decidit a pavimentar l'actual camp de futbol amb la gespa artificial tan anhelada pel FC Sarrià.\nImatge extreta del document del MIEM elaborat per Llop Gestió de l'Esport per encàrrec de l'Ajuntament de Sarrià de Ter\nVal a dir que malgrat el MIEM el vam aprovar l'any 2009, el govern el va tenir enllestit, per encàrrec a l'empresa Llop Gestió de l'Esport, a finals del 2008, just quan calia decidir el destí dels 733.439 € del "Pla Zapatero 2009"...\nMalgrat haver situat a l'agenda política la pavimentació en gespa artificial de l'actual camp de futbol, a l'any 2009 aquesta no va ser la prioritat del govern municipal. Tampoc ho ha estat aquest any 2010, doncs els 373.600 € d'inversions resultaven insuficients.\nDibuix al MIEM de la pavimentació del camp actual de futbol amb gespa artificial elaborat per Llop Gestió de l'Esport.\nFa més d'un any el govern municipal va posar a l'agenda política el camp de gespa artificial a l'actual camp de futbol, generant així la lògica alegria, entre d'altres i sobretot, del FC Sarrià, generant unes expectatives que, de moment i a data d'avui, malgrat entre el 2009 i 2010 han "plogut" a Sarrià de Ter més d'1 milió d'euros del "Pla Zapatero", encara no s'han complert!\nComprenc la preocupació del FC Sarrià, que no només veu com cada any perd mainada, perd jugadors, sinó que a més ara està veient com a Girona es pavimenten 3 camps amb gespa artificial, pel què suposa encara un major risc de fuga d'esportistes...\nHi ha qui diu que el govern va dir al FC Sarrià que entre la rotonda de la Via Augusta (aquella que ha resolt la seguretat, però que ha complicat encara més la mobilitat i que està inacabada, però pagada!) i el camp de gespa van triar la rotonda... Potser el problema no és la tria, sinó la generació d'una expectativa difícilment assumible...\nO potser encara no?\nPublicat per Roger Casero Gumbau a 14.7.10\nEtiquetes: esports, futbol, miem, política, sarrià de ter\nAnònim 14 de juliol de 2010 a les 12:06\nA banda del tema del camp de futbol, hi ha una altra qüestió relacionada amb el barri de La Rasa a la qual em sembla que cal donar una empenta. Es tracta de tot l'acondicionament del sector de la riera. Des de Sant Julià s'ha fet força feina en els darrers anys: zona de jocs infantils, enjardinament, construcció de la passera (aquesta última acció entre els dos ajuntaments), etc. Penso que és prioritari que Sarrià faci el mateix a la riba dreta de la riera, com així ho reclamen alguns veïns que conec. Per exemple, fer algunes plantacions d'arbres, arranjar la zona dels horts, fer un camí peatonal que ressegueixi la riera, etc.\nEntre tots dos municipis es pot crear una gran zona verda, de passeig, de comunicació, d'esport, que beneficiarà a tothom, tant a la gent de la Rasa i Sarrià, en general, com a la gent del Pla de Baix i de Sant Julià.


Dto.JDM 26.795 de 28.08.1995 | Page 14 | Normativa Departamental\nVol. IIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Libro IIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Parte LVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título ÚnicoVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Cap. VIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Secc. I, Art. 88\nVol. IIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Libro IIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Parte LVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título ÚnicoVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Cap. VIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Secc. I, Art. 90\nVol. IIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Libro IIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Parte LVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título ÚnicoVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Cap. VIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Secc. I, Art. 91\nVol. IIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Libro IIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Parte LVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título ÚnicoVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Cap. VII, Secc. II, Art. 93\nVol. IIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Libro IIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Parte LVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título ÚnicoVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Cap. VII, Secc. II, Art. 94\nVol. IIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Libro IIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Parte LVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título ÚnicoVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Cap. VII, Secc. II, Art. 95\nVol. IIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Libro IIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Parte LVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título ÚnicoVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Cap. VII, Secc. II, Art. 96\nVol. IIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Libro IIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Parte LVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título ÚnicoVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Cap. VII, Secc. II, Art. 97\nVol. IIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Libro IIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Parte LVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título ÚnicoVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Cap. VII, Secc. II, Art. 98\nVol. IIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Libro IIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Parte LVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título Único, Cap. VIII, Art. 99


El principal objectiu de la teràpia familiar és ajudar a superar una situació que genera malestar o problemes de convivència en el si de la família. Per això, els seus objectiu són millorar el funcionament de l'estructura familiar, aconseguir una millor comprensió mútua per part de tots els membres i el millor suport emocional entre les persones que conformen el nucli de la família. També es basa a proporcionar estratègies per afrontar problemes en el si familiar o per resoldre problemes i dilemes relacionats amb situacions quotidianes o excepcionals que poden succeir en l'entorn familiar.


Emerald Bb Battambang Hotel Battambang Cambodja - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSt. 207, Group 5, Rumchek 4, Rattanak, Vora Est del Riu, Battambang, Cambodja - Veure al mapa\nEstàndard doble amb llits individuals i amb balcó (Standard Twin Double with Balcony)\nHabitació VIP amb Balcó (VIP Room with Balcony)\nBarri Vora Est del Riu Centre Centre Centre Centre Vora Est del Riu Vora Est del Riu Vora Est del Riu Centre Vora Est del Riu\nSituat en el cor de Vora Est del Riu, Emerald Bb Battambang Hotel és un lloc ideal des d'on descobrir Battambang. A 0.8 km de l'emoció de la ciutat, aquest hotel de 3-estrelles gaudeix d'una excelent situació i permet accès a les millors atraccions de la ciutat. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Emerald Bb Battambang Hotel asseguren una estada plaentera als seus clients. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, servei de neteja diari, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi.\n55 habitacions que es distribueixen sobre 6 plantes ofereixen una càlida i plaentera escapada i comoditats modernes com ara televisió de pantalla plana, penjador de roba, cafè instantani inclòs, te inclòs, llençols. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Emerald Bb Battambang Hotel és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Battambang.\nTots els tipus de viatgers (155) Viatger de Negocis (16) Parelles (67) Viatgers en solitari (49) Famílies amb infants petits (4) Famílies amb infants grans (5) Grups (14)\nTots els tipus de viatgers (568) Parelles (284) Viatgers en solitari (110) Famílies amb infants petits (51) Famílies amb infants grans (31) Grups (92)\nEstàndard doble amb llits individuals i amb balcó\nHabitació VIP amb Balcó\nSin posibilidad de desayuno”\nLa ducha se inunda fácilmente. No hay desayuno, aunque hay un local pegado al lado del hotel. Personal de recepción atento.


El «CNI català» tenia mòbils encriptats per a fins a 500 alts càrrecs - Diari de Girona\nEl «CNI català» tenia mòbils encriptats per a fins a 500 alts càrrecs\nSegons un informe intervingut per la Policia Nacional, l'actual cap dels Mossos, Ferran López, va saber que el CESICAT tenia aquestes dades el novembre de l'any 2013\nagències / ddg 07.03.2018 | 08:33\nUna actuació de la Guàrdia Civil al Cesicat, el 30 de setembre de 2017. acn\nL'actual cap dels Mossos d'Esquadra, Ferran López, va conèixer al novembre de 2013 que el Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya (CESICAT), conegut com el «CNI català», disposava de mòbils encriptats per a 500 alts càrrecs de la Generalitat, segons un informe intervingut a la policia catalana per la policia Nacional a què va tenir accés Europa Press.\nEs refereix a un projecte, l'anomenat MDM/Cellcrypt, per a la «gestió de dispositius mòbils per a l'entorn de la Gencat». L'informe recuperat s'inclou entre diversa documentació del CESICAT, assenyalant que al principi estava pensat per entre 25 i 75 personalitats que gaudirien d'aquests terminals «encriptats, desactivació de funcions, xifrat de veus, interlocució única de Vips, xifrats de correus o xifrats de PC», entre altres característiques.\nEs ressenya que el projecte té un cost d'entre 305.633 euros i 457.699 euros si beneficia 25 o a 75 alts càrrecs. El preu es dispara a 2.257.608 en el cas de ser 300 persones i a 2.725.796 euros si és per a 500. El Document 7 «consta d'un informe breu d'un foli, datat el 21 de novembre de 2013», segons la documentació que els Mossos volien cremar, «dirigit al comissari Ferran López Navarro». Aquest cap policial va rellevar Josep Lluís Trapero al capdavant de la policia catalana després del cessament d'aquest últim en aplicació de l'article 155 de la Constitució. En aquest correu de 2013, se li comunica a Ferran López «com evoluciona la Comissió TIC del Cos de Mossos d'Esquadra referent a la seguretat de les comunicacions i dels terminals telefònics».\nS'esmenta l'adquisició del «Sistema Cellcrypt per a l'anàlisi forense dels terminals mòbils» i el «Sistema MDM (Mobile Device Management) i xifrat de correus». «En l'escrit», assenyala la policia, «se li comunica que l'CESICAT ja ha posat en marxa dos projectes».\nEl CESICAT, que està sota lupa de la Justícia pel seu ús com a estructura d'Estat per aconseguir la independència, apareix en nombroses referències dins anàlisi que fa la Policia de la documentació «relativa a temes i objectius de tipus polític», on s'acrediten seguiments a personalitats i entitats contràries al «Procés».\nLes mesures de vigilància i els intents de blindar als membres de l'Executiu català van portar als responsables de la seguretat de la Generalitat a provar de copsar «infiltrats en els serveis d'escorta de personalitats». Entre la documentació, en molts casos confusa, s'esmenta el «cas Apòstol», amb data de 13 de maig de 2016 i classificat com a secret.\nEn aquest punt s'esmenta a un capità de la Guàrdia Civil destinat a Tarragona que, segons els papers dels Mossos, s'hauria ofert per «passar-se als Mossos si s'aconseguís la independència».\nAllarga la instrucció\nLa jutgessa de l'Audiència Nacional Carmen Lamela va declarar complexa la causa que investiga per sedició l'excap dels Mossos d'Esquadra Josep Lluís Trapero, l'exdirector de la Policia autonòmica Pere Soler i l'ex-secretari general d'Interior de la Generalitat César Puig, la qual cosa permet ampliar la instrucció fins un màxim de 18 mesos.\nLa titular del Jutjat Central d'Instrucció 3 va prendre aquesta decisió atenent així la petició que havia fet la Fiscalia, que considerava necessari allargar la instrucció atès que inclou «nombrosos fets punibles, amb nombroses implicacions i que requereixen l'examen de documentació».


El Breny - Col·laboracions - 268 - Abril 2001\n1. EL PEGUERA NOCTURN (Evelio Moreno Chumillas)\n2. PERSONES I COSES: EL PA DE CADA DIA (Pere Suades Vila)\nEL PEGUERA NOCTURN\nL'Institut Lluís de Peguera va ser fundat l'any 1927, i és a punt de commemorar el seu aniversari de platí. Són 75 anys que han vist desfilar per les seves aules milers i milers de joves bagencs, empremtats per l'experiència inoblidable d'una adolescència somiadora. Algú va dir que hom no és d'allà on neix, ni tan sols d'allà on viu, sinó del lloc on ha fet el batxillerat. ¿ Com no evocar el record dels passadissos altíssims, de l'examen d'ingrés angoixant, de les faldilles de les noies per Sant Tomàs, del mullim gambirot a la font per sant Jordi, de la veu tronant del professor despòtic als atris ombrívols del Peguera?\nDes de l'any 1957, el Peguera imparteix també els estudis de Batxillerat en règim nocturn. Primer va ser el batxillerat elemental, només per a joves treballadors que volien accedir al peritatge industrial; després el batxillerat superior i el PREU; durant els últims vint anys han estat el BUP i el COU, i justament ara, un cop implantada la reforma de la LOGSE, l'Institut imparteix al règim Nocturn els dos cursos del nou Batxillerat, en les quatre modalitats bàsiques: tecnològico-científic, ciències de la naturalesa i la salut, ciències socials i humanístic.\nAvui, l'idiosincràsia de l'alumnat nocturn respon a uns perfils ben determinats. Es tracta d'un jovent treballador major d'edat, d'una franja majoritària compresa entre els 18-22 anys, tot i que alguns nois tenen 16 o 17, i altres volten la trentena. Les noies, a l'igual que en el conjunt de la Universitat, són una majoria aclaparadora, en una relació que gairebé arriba als dos terços. Molts alumnes de nocturn viuen amb els pares, si bé hi ha un nombre considerable que tenen molta autonomia personal, i uns pocs que ja han començat l'experiència de la vida en parella. La gran majoria treballa, en jornada completa o parcial, amb contractes directes o d'ETTs. I allò que és més important, tots es matriculen lliurement i responsable, sense cap tipus d'obligació ni d'inèrcia, senzillament perquè el món laboral els ha fet veure la necessitat d'assolir la millor i la màxima formació possible. Aquest és sens dubte el tret específic del Nocturn: la voluntat d'estudiar.\nEl Batxillerat Nocturn del Peguera té uns senyals distintius que li atorguen caràcter, coherència i sentit. Aquests símbols són respectivament un lema i un emblema. El lema és la frase inicial de la "Metafísica" d'Aristòtil, "Tothom desitja, per naturalesa, saber", que és l'expressió perfecta de l'anhel universal de saber com a tret essencial de la naturalesa humana, i legitima el dret de tothom a l'educació: tots els joves tenen dret, fins i tot aquells que es veuen obligats a treballar, a assolir les més altes fites de formació humanística i científica, i la nostra societat democràtica té el deure d'atendre sense restriccions aquesta noble demanda. Per això l'Institut, únic de la comarca del Bages que imparteix Batxillerat Nocturn, té sempre les portes obertes al jovent treballador que vol prosseguir la seva formació. I l'emblema del Nocturn és La lune verte de Joan Miró: el satèl·lit de la nit palesa l'esforç de voluntat propi de l'alumne nocturn, que estudia i treballa; mentre que el color verd representa l'esperança certa d'assolir les fites més altes en el procés de formació intel·lectual.\nL'estreta i vella relació de Sant Vicenç amb el Peguera s'acredita avui en el Claustre de professors i en l'alumnat nocturn. Quinze joves de Sant Vicenç estudien enguany Batxillerat nocturn al Peguera; quinze joves, nois i noies volenters que es desplacen diàriament a Manresa, un cop acabada la seva jornada laboral, esmerçant un temps molt valuós de la seva joventut en el millor dels objectius: enriquir llur formació intel·lectual per accedir als Cicles formatius de grau superior i als estudis universitaris. Aquests quinze joves santvicentins continuen la tradició de molts altres vilatans (qui sap si els seus propis pares i avis) que temps enrere, quan el poble encara no tenia Institut, van cursar l'antic batxillerat i el COU a l'Insti vell de Manresa. Alguns prominents redactors d'El Breny són exemples paradigmàtics de les meves paraules. Naturalment, avui Sant Vicenç compta amb l'IES Castellet i ja no és necessari el desplaçament de desenes d'adolescents a Manresa. Tanmateix, el Peguera Nocturn continua posant el batxillerat a l'abast de tothom, realitzant una tasca d'inestimable dimensió social. El Peguera aspira que cap jove treballador del Bages que desitgi estudiar no perdi aquesta possibilitat per manca d'informació ni per cap altre motiu; i procura una atenció a la diversitat i un seguiment individualitzat de tots i cadascun dels seus alumnes, que tenen la possibilitat de triar, organitzar i modular el ritme del seu propi currículum. El Nocturn permet fer el Batxillerat en només dos anys, o bé disposar d'un màxim de sis anys, cursant només un nombre determinat de matèries, elegides pel propi alumne en funció de la seva disponibilitat i circumstància personal.\nHom ha definit la nova societat del segle XXI com la societat del coneixement. Sigui com sigui, el món actual ha dissolt la vella dicotomia entre l'estudi i el treball, entre la teoria i la pràctica, entre les arts lliberals i les arts mecàniques. Tothom estudiarà i treballarà, alhora, en la nova societat del coneixement. Les noves tecnologies han produït aquesta simbiosi, la qual és palesa de forma empírica en els 335 alumnes que cursen enguany Batxillerat Nocturn. Tot aquell jovent que ha deixat el Batxillerat a mig fer, o que s'ha incorporat al món laboral, però que vol perseverar estudiant, pot venir al Nocturn: el Peguera resta obert a noves fornades de joves treballadors de Sant Vicenç i de tot el Bages Sud, que trobaran en aquestes aules el millor ambient d'estudi i les condicions més adients per a la seva formació científico-humanista, pel desenvolupament harmònic de la seva intel·ligència.\nCatedràtic de Filosofia i exalumne de Nocturn\nPERSONES I COSES: EL PA DE CADA DIA\nEstic parat davant el semàfor del Coro, que marca vermell. Els cotxes transiten amunt i avall. De sobte em crida l'atenció un cotxe blanc ostentós on l'únic viatger és el conductor que, precisament, està parlant amb un telèfon mòbil a cau d'orella mentre condueix. No cal dir que està cometent una gravíssima infracció. Però no vull parlar d'això, sinó simplement del que veig: un cotxe, un conductor i un telèfon mòbil. O sigui una persona "viva" i dues "coses".\nEl món sencer està comprés -no és cap secret- de persones i "coses". Moltes més coses que persones. L'home des de que existeix sempre s'ha valgut de "coses" que li eren útils i l'ajudaven a sobreviure. De primer treballava amb la mà agafant com a eina un (petit còdol adaptat) que va ser el precursor de la (destral de sílex), també caçava (arc i fletxa) animals per menjar i conreava a terra amb (l'arada)...\nLes persones i les "coses" han conviscut sempre juntes i gràcies al desenvolu-pament dels estris per treballar o cohabitar, un dia es va inventar la roda hidràulica, la màquina, el gas, l'electricitat, etc. etc. Una dona centenària va dir, no fa gaires dies, que el millor invent que s'ha fet ha estat la rentadora. El resultat de tots aquests avenços, fa que ara podem gaudir de moltes "coses" que estan al nostre servei i que milloren el nostre benestar i que, inclús, ens allarguen la vida. Però també és veritat que cada cop més i a mesura que es va ampliant l'extens mercat de "coses", el nostre espai humà minva. Les "coses" ja invadeixen l'autodomini íntim de cadascú i ens han creat una dependència absoluta. Veiem alguns exemples:\nL'automòbil: abans quan parlàvem d'Artés o Solsona, vèiem aquestes poblacions llunyanes, com si per anar-hi tinguéssim que passar-hi dies. Ara hi anem en cotxe en menys de mitja hora. Què n'és de pràctic el cotxe i com ha transformat a nostra vida! Gràcies al cotxe podem atendre urgències, transportar mercaderies, anar a treballar, portar els nens al col·legi, gaudir d'excursió... El cotxe s'ha convertit en una "cosa" útil i necessària, tant que ja forma part de la societat. Tanmateix, quan a l'autopista correm veloçment, perillosament, aquesta "cosa-vehicle" no intenta ja dominar-nos? No ens aboca a un possible suïcidi? O al revés, quan per Setmana Santa per fer 100 kms. es va tardar quatre hores, en aquells moments qui manava? El cotxe o nosaltres? És ben segur que l'espai humà va quedar condicionat.\nLa televisió: És tan fascinant que des de casa podem ser informats del què passa al món o podem contemplar es imatges més meravelloses i els espectacles més sumptuosos! Quin miracle! La televisió s'ha convertit en un article de primera necessitat. Si poguessin veure-ho els nostres avantpassats! Però aquesta "cosa" tan llaminera, sense adonar-nos, ha envaït totalment les nostres llars, de tal manera que també ha minvat l'espai que teníem com a família. Les sobretaules han desaparegut, ja no es conserva. Les estones entranyables les compartim amb una "cosa" aliena. L'espai humà ha perdut la seva independència.\nEl Telèfon Mòbil: El telèfon mòbil salva vides, presta un servei sanitari, alerta perills, resol problemes... Qui ho dubte! Però quan un noi de quinze anys el porta a la butxaca per presumir davant els seus companys, i tot plegat per dir a un amic que es veuran, està ocupant, en aquell moment, l'espai humà que li és propi. No es pot negar que li fa un bon servei, però no sigui que, a la llarga, li creï una dependència absoluta.\nLa Pilota de Futbol: No és veritat que aquesta "cosa" tan insignificant com és una pilota, és el motiu pel qual entusiasma a milions d'éssers humans? Té un poder extraordinari! Encara que el jugador sigui el protagonista, què faria sense aquesta "cosa rodoneta" que agrada tant? Podria cobrar milionades si no hi fos? Té tanta seducció! Però ja fa temps que ha envaït el nostre espai humà i se n'ha fet senyora. I el pitjor és que sembla que ens domina i ens desborda.\n"Coses" i persones, persones i "coses", el pa de cada dia. Continuaran sorgint milers i milers de "coses", necessàries o no: Internet, clonar futur interplanetari... en són proves. Aquesta permanent innovació portarà a un nou estil de vida de millores socials i humanes, dins unes altres dimensions. Les "coses" triomfaran per convertir-se en "animades". Un nou déu robotitzat sorgirà per traçar el nostre destí...


ACN/ Gemma Sánchez Sant Sadurní d'Anoia 02-04-2019 09:23\nLes convocatòries de vaga segueixen en peu a l’espera que la plantilla ratifiqui la proposta\nEl comitè d’empresa i la direcció de Codorníu han arribat a un principi d’acord per rebaixar l’afectació de l’Expedient de Regulació d’Ocupació (ERO), passant dels 79 acomiadaments inicials a una xifra final de 70. Les dues parts van mantenir ahir dilluns una llarga reunió des de mig matí fins ben entrat el vespre, durant la qual també van acordar que els acomiadats rebran una indemnització de 38 dies i 28 mensualitats, amb un màxim de 75.000 euros, mentre es va fixar un pla de rendes per als treballadors més grans de 56 anys. Aquestes mesures les hauran de ratificar ara les assemblees de treballadors. Mentre la plantilla no hi doni el vistiplau, el comitè d’empresa manté la convocatòria de vaga per a demà i l’aturada indefinida a partir del dia 8.\nFonts sindicals han detallat a l’ACN que el centre de producció amb més acomiadats serà el de Sant Sadurní, on es rescindiran 38 contractes, si bé inicialment es preveia fer fora 43 persones. Pel que fa a la resta d’acomiadaments, el preacord preveu mantenir les 10 persones rescindides inicialment dels centres de Poblet i Lleida, i rebaixa de 26 a 23 els acomiadaments de les oficines d’Esplugues de Llobregat. Com ja es preveia amb l’anunci de l’ERO, les oficines d’Esplugues tancaran properament i es traslladarà els 94 treballadors restants al celler de Sant Sadurní.\nEn relació al pla de rendes preacordat entre el comitè d’empresa i la direcció de Codorníu, aquest fixa que els treballadors de 56 anys i els que en compleixin 57 aquest any rebran el 77% del salari net anual fins que en facin 62. Pels empleats que en facin 58, es garanteix el 82% del salari net fins que en compleixin 62, mentre que a aquells que en facin 59, els correspon el 87% del salari anual fins els 63. Finalment, els treballadors que aquest any compleixin 60 o 61 anys, el pla de rendes fixa que rebran el 92% del sou fins els 63.\nSi aquest dimarts l’assemblea de treballadors dona el vistiplau al preacord, s’obrirà un període de 48 hores durant les quals es podran postular aquells treballadors que es vulguin acollir a aquestes condicions. Comitè i empresa van acordar, però, que aquestes mesures no afectarien a parelles de treballadors que siguin matrimoni ni als empleats de família monoparental, així com tampoc a aquells que tinguin fills amb un 33% de discapacitat.\nPer últim, el preacord signat ahir dilluns estableix que l’empresa presentarà un pla de viabilitat, mentre també es va fixar una clàusula de garantia d’ocupació. Aquesta garanteix que, davant un eventual nou ERO durant els pròxims tres anys, els treballadors rebrien una indemnització de 40 dies per any treballat amb un màxim de 30 mensualitats i un topall de 80.000 euros.\nEl sindicat Comissions Obreres ha valorat “positivament” el preacord perquè recull “bona part” de les reivindicacions del comitè d’empresa i “millora considerablement” les condicions inicials que plantejava la direcció.\nQuan va anunciar l’ERO, Codorníu recordava que la fusió amb Gleva Cellars ha dut l’empresa a aglutinar 17 cellers centenaris, fet que suposa “un nou punt de partida d’un projecte orientat a concentrar esforços”.


h3o és un estudi d’arquitectura de Barcelona. Fundat per Joan Gener, Adrià Orriols i Miquel Ruiz, l’estudi promou l’excel·lència en els camps de l’arquitectura i el disseny urbà. Les seves creacions afronten els reptes actuals mitjançant una àmplia comprensió de la complexa i globalitzada societat d’avui en dia. El canvi climàtic, la responsabilitat social i la hibridació de les noves realitats humanes i no humanes rauen a la base de cada projecte.\nArquitecte per l’Escola Tècnica Superior d’Arquitectura de Barcelona (ETSAB) UPC, amb qualificació d’excel·lent en el Projecte Final de carrera. Estudiant d’intercanvi a la EPFL, on va seguir cursos de projectes a Lausanne i Basilea amb Harry Gugger de Herzog & de Meuron.\nCol·labora becat durant dos anys amb el departament d’urbanisme de la ETSAB.\nHa treballat a Ginebra i a Barcelona amb Enric Ruiz-Geli en el projecte del NOU BULLI a Roses.\nDel 2014 a 2017 va treballar amb el prestigiós cuiner Albert Adrià en el desenvolupament de nous projectes en totes les seves etapes: conceptualització, pressupost, gestió i execució.\nEntre les seves obres es troben el showroom de la Cala, la Botiga 1900 i el Taller Creatiu de elBarri, sent el seu treball principal la coordinació d’obra del restaurant ENIGMA, d’RCR.\nArquitecte per l’Escola Tècnica Superior d’Arquitectura de Barcelona, ETSAB, UPC, amb Matrícula d’Honor.\nDes de l’any 2012 treballa al despatx de José Antonio Martínez Lapeña i Elias Torres.\nDes de l’any 2014 és responsable dels projectes del despatx, entre els que destaquen:\n– Restauració i rehabilitació en museu de la CASA VICENS, d’Antoni Gaudí, patrimoni de la Humanitat – 2014/2017\n– Restauració del Baluard del Príncep de les MURALLES DE PALMA, Fases EDF.\n– Restauració de les TORRES DEL TEMPLE, Palma de Mallorca\n– Projecte de cobertura de la Ronda de Dalt.\n– Disseny exposició Lluis Clotet. Premio Nacional de Arquitectura\n– Concurs Plaça de les Glòries, 2014, finalista\n– REHABILITACIÓ DE L’ANTIC BORSÍ, 2018, 1r premi\n– Concurs Passeig Marítim de Palma Mallorca, 1r premi\nHa col·laborat en diverses publicacions de l’ETSAB: Bases per al projecte I-II i Arquitectura del Paisatge 1977-1995. Ha participat en diversos concursos, entre els que destaquen: 1r premi a Passatges Metropolitants.\nArquitecte per l’Escola Tècnica Superior d’Arquitectura de Barcelona, ETSAB, UPC, amb Matrícula d’Honor. Guanyar el premi al Millor Projecte Final de l’ETSAB del curs 2015-2016 li permet participar a Archiprix i al concurs UNESCO-UIA & MIDO student design prize for responsible architecture. Va cursar 5è d’arquitectura a la TUB, Technische Universität Berlin i també té estudis de postgrau en Direcció d’Empresa, UPF.\nEn l’àmbit de la pràctica, ha col·laborat a l’estudi Garcés de Seta Bonet en concursos com el del “Salón de Reinos”, Museo del Prado, entre d’altres. Anteriorment, va treballar al despatx Jaime Prous Atchitects. Ha ajudat al Departament d’Urbanisme i Ordenació del Territori, ETSAB, UPC, en tasques com a extern.\nEn l’àmbit de la teoria, va col·laborar becat al departament de Teoria de l’ETSAB al costat de Toni Ramon, amb qui posteriorment també va col·laborar en l’Observatori de Teatres en Risc”. L’obtubre de 2016 va ser convidat a la Bauhaus Dessau per Roger Bundchuch per parlar d’Arquitectura i nit.\nEn el marc del Màster en Teoria i Història de l’Arquitectura de la ETSAB, UPC, la recerca de Miquel Ruiz, Entre dos Mons: fonts i imaginaris de l’espai com a Membrana, va rebre un Cum laude i aprofundeix en les inquietuds de la pràctica d’H3O.\nEntre dos Mundos: fuentes e imaginarios del espacio como Membrana\n2021 – (M.R.P) Màster en Teoria i Història de la Arquitectura, ETSAB, UPC. Cum Laude.\n2019 – (J.G.G) Professor convidat al curs de Teoria II a l’ETSAB – Professor Tiziano Schürch, Barcelona\n2019 – (M.R.P) Supervisor a la OC Summer School 10th Edition, Politecnico di Milano, polo di Piacenza\n2019 – (h3o) Professor convidat a Proyectos Zero, Taller 6M – Universidad de Alicante\n2018 – (M.R.P) Teacher Assistant de la professora Rita Pinto, Bachelor Thesis in Architecture and Urban Design, German University in Cairo – UPC\n2018 – (M.R.P) Teacher Assistant del professor Quim Rosell, Final Workshop POLIMI – Special Topics in Architecture Design, Politecnico di Milano\nConferències & Expos\n2019-10 – (M.R.P) Conferència sobre els projectes de la OC Summer School 2019 al Coastal Design Lab, Dipartimento Architettura e Design, Génova – Direzione Prof. Carmen Andriani & Manuel Gausa\n2019-10 – (J.G.G) Conferència al curs de Teoria II a l’ETSAB – Professor Tiziano Schürch, Barcelona\n2019-05 – (h3o + S.V) Presentació projecte “Heads in the clouds” a la jornada “Alcoi, ciutat productiva”, Alcoi\n2019-05 – (h3o) Conferència al curs de Projectes I i II a l’Universitat d’Alacant – Profs. Juan Antonio Sánchez Morales i Enrique Nieto\n2018-03 – (M.R.P) Conferència a la Bauhaus Dessau sobre Clubbing Architecture – Professor Roger Bundchuch\n2018-05 – LAUT techno club exposat a BECOMING, proposta espanyola a la Bienal d’Arquitectura de Venècia\n2019 – Primer premi nova biblioteca ARENYS DE MAR – Les Clarisses\n2019 – Primer premi HYBRID PARLIAMENT – Rotterdam Dakpark – EUROPAN – 15\n2019 – Quart premi ALTERSSIEDLUNG ESPENHOF NORD – Zurich, Suïssa\n2019 – Finalista 5a posició, Concurs per la rehabilitació de l’antiga cooperativa segle XX a la Barceloneta, BIMSA – proposta XX:21\n2018 – Finalista 5a posició, Concurs per repensar el centre històric de Mataró, proposta Teixim Centres\n2018 – 3r premi Concurs Corral de Comedias a Madrid, proposta ¿Yo soy guapa?\n2017 – 3r premi Europan 14 Alcoi, proposta Heads in the Clouds\n2016 – (A.O.C + J.M) 1r premi concurs Passatges Cerdanyola, Àrea Metropolitana de Barcelona\nBIMSA – Barcelona Infrastructures Municipals\nRamon Illan, actualment en tots els projectes de l’estudi\nMarcel Heras, actualment en tots els projectes de l’estudi\nJordi Mengual Estarca, Concurs Biblioteca Olesa de Montserrat


“Una societat que es basa en la comunicació i on la gent se sent més sola que mai, una societat amb totes les possibilitats de consum i amb infinits casos d’anorèxia, una societat d’esquena a la mort, al dolor, a fer-se gran...”. A la Judit Seubas, de 35 anys, no li agrada massa el món que ens ha tocat viure. “La nostra societat no vol sentir parlar de límits. Parla de progrés, de desenvolupament, de consum... la gent creu que quan més consum més nivell de vida. I això és una fal·làcia, perquè això no vol dir més felicitat. No podem continuar consumint d’aquesta manera. Hem de renunciar-hi”.\nRenúncia. Límit. Dues paraules que no estan de moda. El panorama, però, no la desanima. Per això, per exemple, mentre estudiava biologia, ja es va apuntar a Ecologistes en Acció: “La meva vivència de la fe va lligada amb aquesta concepció de sostenibilitat. La natura és un signe de la presència de Déu en el món”, afirma. Es queixa del mercadeig que paraules com la sostenibilitat pateixen: “Tothom parla de sostenibilitat, però és que el sistema et roba les paraules. És com el Nadal, que ens el va robar el Corte Inglés fa dècades... Els cristians hem de denunciar aquestes contradiccions”, conclou.\nLa Judit pertany també a una comunitat de vida cristiana a Barcelona, concretament la de Sagrada Família. Aquest és un moviment no massa arrelat a Catalunya que pretén que els laics visquin junts la fe. Duen a terme trobades, celebren l’eucaristia, fan serveis a les parròquies: “És més que un grup de revisió de vida”, aclareix. Des de fa dos anys, a més, és sòcia de Dones en l’Església i arran d’això es va decidir a estudiar Teologia: “Als laics ens falten fonaments teològics”, assegura.\nPer treballar en un projecte d’Ecologistes en Acció ara fa dos anys va deixar la feina que feia: ”Volia fer alguna cosa amb més sentit de fons i que servís d’alguna cosa”, recorda. En aquests tipus d’organitzacions, la Judit explica que la majoria de gent és atea: “Quan saben que ets creient es sorprenen, perquè per a ells són móns molt separats, el d’aquests moviments i el del cristianisme, però per a mi no ho són gens. Fem el mateix però per motius diferents”.\n* Publicat a Foc Nou el juny de 2004.\nOn hi ha formació hi ha més vida cristiana. Vaig estar en una missa a Igualada i a diferència d'altres llocs, hi vaig veure més joves, també algunes parelles joves.\nExplicaven al final de la missa que aviat començaven els cursets de Bíblia, les catequesis.\nA tot arreu on es fa formació, on es practica la reflexió en grup, les conferències... a més de la missa, realment dóna bons fruits.\nMolt bé que hagis recuperat aquest escrit!


El Benissa no s’entrega\nEl Benissa està disposat a no entregar-se i a lluitar fins l’últim sospir per la salvació. L’actitud és eixa. L’equip s’ha buidat dins del camp i ho ha donat tot, com també ho va fer la setmana passada a Ondara, però hui s’ho ha cobrat amb la recompensa dels tres punts. A més, perquè ha estat millor dins del camp que un Gorgos que no ha agradat gens i ha fet ben poc per puntuar. De nou els de Jaume Serra han mostrat la cara B, la més desconeguda.\nPer la seua part, els locals han fet una gran primera part pressionant en camp contrari l’eixida de baló dels gaters que s’han vist asfixiats. No s’han creat massa ocasions, però en una d’elles Joan Carrió ha xutat fort per l’esquerra d’Ángel i ha avançat els benissers. El Gorgos ha aplegat molt poc a l’àrea rival, encara que ha tingut una ocasió per marcar però David Buigues no ha aplegat per poc a una centrada d’Iván Carrete.\nEn la segona meitat, José Carrete ha aprofitat un descuit de la defensa benissera per plantar-se davant de Juanvi i creuar-li el baló per baix i empatar. El Benissa ha despertat i ha creat perill amb ocasions per a Adrián i Toni Vila que no han aprofitat. En una de les poques expedicions del Gorgos a l’àrea contraria, el porter Juanvi de nou ha hagut d’intervenir per salvar en una falta directa que ha llançat fort i per baix Lucas León. El Benissa ha trobat el premi en l’últim tram del partit, amb un remat de córner d’Álex Campo a la xarxa, i desprès un contraatac que ha acabat amb penalti sobre Adrián que ell mateix ha llençat per posar el 3-1 definitiu, ja en el descompte.\nfutbol primera regional benissa gorgos


Protecció de Clients\nEn compliment de la normativa i dels estàndards de qualitat d’Alkimia Capital s’estableix un marc d’actuació amb els clients que es desglossa en tres fases:\nLa fase Pre contractual\nConsisteix en facilitar al potencial client informació sobre l’entitat i les seves polítiques de protecció envers aquest:\nInformació sobre Alkimia Capital i els serveis que presta\nEls instruments financers, les estratègies d’inversió i el seu risc\nLa política d’execució d’ordres\nLa política d’identificació i gestió de conflicte d’interessos\nLa fase contractual\nConsisteix en obtenir la informació sobre la situació financera i els objectius d’inversió, així com avaluar els coneixements financers del client per a la seva classificació i protecció així com en formalitzar les condicions de prestació del servei:\nS’avaluen els coneixements i experiència financera dels clients per la seva classificació d’acord amb la normativa\nEs realitza un perfil de risc, a fi de poder adequar la inversió del client al seu perfil de risc, situació financera i objectius d’inversió.\nEs duu a terme el registre documental i la formalització d’un contracte que plasma els drets i obligacions del client i d’Alkimia Capital\nLa fase de servei\nA la fase de servei s’estableixen mecanismes d’informació sobre la cartera, així com una revisió periòdica del Perfil de Risc:\nRevisió periòdica del Perfil de Risc\n1. Política de classificació de clients\nLa normativa andorrana relacionada amb MiFID i la protecció de l’inversor (Capítol tercer Article 31, de la Llei 8/2013 del 9 de maig), requereix que es classifiquin els clients a qui es presta serveis d’inversió en 3 categories en funció del seu grau d’informació, formació i experiència inversora, d’acord amb la nomenclatura següent:\nClient Professional: nivell de protecció limitat, pel seu coneixement dels actius i mercats financers i els seus riscos associats\nContrapart Elegible: entitats del sistema financer\nEl client minorista té dret a sol·licitar per escrit el canvi de classificació a client professional, prèvia avaluació del compliment d’almenys dos dels tres requisits exigits per la Llei 8/2013, del 9 de maig, en el seu article 32:\nHaver realitzat en els últims quatre trimestres operacions de volums significatius en un mercat de valors amb una freqüència mitjana de 10 operacions per trimestre\nQue el valor de la cartera d’instruments financers del client, formada per dipòsits d’efectiu o instruments financers, sigui superior a 500.000 euros\nOcupar o haver ocupat en el passat, durant almenys un any, un càrrec professional en el sector financer que requereix coneixements sobre els serveis o les operacions previstos\nAlkimia Capital ha d’advertir els clients professionals clarament i per escrit sobre les proteccions i els drets d’indemnització, dels quals poden quedar privats i els clients han de declarar per escrit, en un document separat del contracte, que són conscients de les conseqüències de la seva renúncia a aquestes proteccions.\n2. Política de classificació de productes i serveis\nAlkimia Capital basa la seva activitat en dos tipus de serveis:\nGestió discrecional i individualitzada de carteres\nPrevi a la prestació d’aquests serveis es realitza un Perfil de Risc.\nEn el cas que Alkimia Capital vulgui invertir en productes financers complexos que no estiguin contemplats pel Perfil de Risc del client, es signarà l’ordre d’execució de l’entitat bancària. D’acord amb MiFID, els productes que es consideren complexes i que requereixen aquesta signatura són els següents:\nFons d’inversió no tradicionals (Hedge Funds, Private Equity, Fons de Commodities, etc.)\nProductes derivats (opcions, warrants, etc..)\n3. Política d’instruments financers i riscos associats\n– La rendibilitat és el rendiment de la inversió.\nNaturalment, la rendibilitat es un element positiu per l’inversor. D’aquesta manera, quan més gran sigui la rendibilitat d’una inversió, millor serà per l’inversor racional.\n– El risc està representat per la variabilitat de la rendibilitat. És un element negatiu per l’inversor racional, que intentarà minimitzar.\nMitjançant l’anàlisi simple d’aquestes dues variables s’observa la dualitat bàsica que serà rellevant per l’inversor: rendibilitat-risc. La qüestió en aquest sentit és elegir l’alternativa que millor relacioni ambdues variables.\nQualsevol inversió es caracteritza per un risc i un rendiment esperats. La norma general per totes elles és que quan més gran és el risc, major rendiment es pot esperar i viceversa.\nÉs primordial conèixer el perfil d’inversió del client per determinar el tipus d’inversió que millor s’adapta a la seva sensibilitat al risc i als seus objectius de rendiment.\nPer això, prèviament a la prestació dels serveis, l’entitat realitza un Perfil de Risc als seus clients per tal de classificar-los.\nAquest perfil es defineix en base als aspectes següents:\nSituació financera de l’inversor: conèixer les expectatives de rendiments a curt o llarg termini, o les necessitats de tresoreria que en cada moment necessitarà per fer front a les seves obligacions personals.\nHoritzó d’inversió: conèixer si el termini en que s’esperen obtenir els rendiments d’inversió és més o menys llarg.\nObjectius de l’inversor: determinar els rendiments que l’inversor espera obtenir i el moment en que els vol obtenir. Tenir present quin nivell de pèrdues està disposat a assumir tenint en compte els factors de risc.\nPerfil de risc: identificar el grau d’aversió al risc.\nConeixements i expectatives: avaluar l’experiència i coneixements generals que l’inversor té en quant a productes i serveis financers.\nTot i que és impossible eliminar totalment el risc quan es gestiona una cartera de productes financers, es pot disminuir el risc específic mitjançant la diversificació en els actius següents:\nmercats sectorials i geogràfics\nemissor i entitats financeres en les quals es dipositen els recursos monetaris\nEl preu d’un actiu financer depèn de les expectatives de rendibilitat i dels riscos associats a aquest actiu. Les variacions de preu d’un actiu financer es produeixen com a conseqüència dels canvis en les expectatives de rendibilitat o risc, entre els que destaquem els següents:\nEl risc de crèdit o insolvència és el risc que l’emissor o contrapart no pugui o no vulgui retornar en el termini previst els interessos o el capital que inicialment s’havia compromès a tornar.\nCorrespon a la possibilitat que té un inversor de vendre’s la seva inversió el més ràpidament possible sense que tingui que acceptar una rebaixa del preu de la mateixa. En general, una emissió serà més líquida quant més gran sigui, ja que això possibilitarà que es reparteixi entre més inversors, amb un major volum de les transaccions. Els actius financers que cotitzen en mercats organitzats solen ser més líquids que els que no cotitzen en mercats organitzats.\nLa compra d’un actiu financer denominat en una divisa diferent a la de la seva economia domèstica exposa l’inversor al risc de canvi, és a dir, al risc que aquesta moneda es depreciï amb relació a la seva divisa nacional.\nEl risc de tipus, a la vegada, es divideix en altres dos: el risc de mercat i el risc de reinversió. El primer és el que origina pèrdues de capital per un augment dels tipus d’interès. La major o menor sensibilitat del preu en front les variacions que es poden produir en els tipus d’interès de mercat dependran de les característiques pròpies de l’actiu. El risc de reinversió es materialitza quan la reinversió del propi actiu o dels fluxes de caixa s’han de realitzar a tipus inferiors als previstos i, com en el cas anterior, la major o menor incidència d’aquest efecte dependrà de las característiques específiques de l’actiu.\nÉs el risc de pèrdua en el valor dels actius financers degut a canvis en els seus factors de risc que han comportat moviments adversos, que influeixen en el seu preu.\nEl risc de mercat és el principal risc de mercats líquids i organitzats com el de renda variable, de divises o matèries primeres.\nEs aquell que per problemes polítics i de l’àmbit de l’Estat, no li permeten complir amb els seus compromisos de pagament. Les causes poden ser polítiques, socials, econòmiques, conjunturals, etc...\nEls warrants i les opcions reaccionen amb un efecte incremental sobre les variacions de cotització de l’actiu subjacent. En cas de compra d’un d’aquests actius, l’instrument perd tot valor si, al venciment de la l’opció de compra (call), el preu del subjacent és inferior al preu de l’exercici previst pel contracte, o si, al venciment de l’opció de venda (put), és superior. En cas de venda de productes derivats o transaccions en futurs, no coberts per actius subjacents, els riscs de pèrdues són a priori il·limitats.\nEn cas de venda de productes derivats o transaccions en futurs, no coberts per actius subjacents, els riscs de pèrdues son a priori il·limitats.\nSegons MiFID, es poden distingir dos tipus de productes en funció de la seva complexitat i dels seus riscos:\nFons d’inversió no tradicionals (Hedge Funds, Private Equity, Fons Immobiliaris, Fons de Commodities, etc..)\nProductes derivats (futurs, opcions, warrants, assegurances de canvi, etc..)\nSón valors emesos per una societat que no confereixen participació en el seu capital ni dret de vot. Tenen caràcter perpetu (no tenen venciment) i la seva rendibilitat no està garantida. Es tracta d’un instrument complex i de risc elevat, que pot comportar la pèrdua del capital invertit.\nAquests instruments acostumen a tenir liquiditat a través d’un mercat secundari amb moltes limitacions, sent normalment els propis emissors els qui la proporcionen.\na) Obligacions convertibles; son obligacions que s’emeten amb l’opció de que el subscriptor pugui bescanviar-les per accions o un altre tipus d’obligacions de l’emissor, el que facilita la seva col·locació en el mercat.\nb) Obligacions perpètues: son obligacions que no tenen venciment. Les obligacions perpètues paguen cupons perpètuament i no es pot reemborsar.\nc) Deute subordinat: són valors de renta fixa amb rendiment explícit emesos normalment per entitats de crèdit, que ofereixen una rendibilitat major que altres actius de deute. No obstant, aquesta major rendibilitat s’aconsegueix a canvi de perdre capacitat de cobrament en cas d’extinció i posterior liquidació de la societat, ja que està subordinat al pagament en ordre de prelació en relació amb els creditors ordinaris.\na) Opcions: la compra d’una opció dona dret però no l’obligació de comprar (call) o de vendre (put) un actiu subjacent, a un preu determinat per endavant, anomenat preu d’exercici i en una data futura. En qualsevol cas, el venedor del contracte de l’opció ha d’acceptar la decisió del comprador.\nLa combinació d’opcions pot donar lloc a estratègies molt complexes i en conseqüència a elevats riscos, sobretot en el cas de venda d’opcions. L’opció pot ser utilitzada per cobrir una cartera, limitant el risc de pèrdua únicament al preu pagat per la compra de l’opció.\nb) Warrants: son una forma d’opció que cotitza en borsa, que dona al comprador el dret però no l’obligació, de comprar / vendre un actiu subjacent (acció, futur, etc.) a un preu determinat, en una data futura també determinada. En terminis de funcionament, els warrants s’inclouen com una forma d’opció.\nEls warrants són productes financers amb apalancament, és a dir, generen una exposició a les variacions de preu de l’actiu subjacent que és un múltiple de la inversió inicial. S’utilitzen principalment per posicionar-se a l’alça o a la baixa sobre el preu de l’actiu subjacent, però l’inversor pot fer front, al venciment, a una pèrdua total de la inversió inicial. També serveixen per cobrir una cartera contra un moviment desfavorable. El put warrant (opció de venda) s’utilitza habitualment com a instrument de cobertura per protegir una cartera contra les variacions de mercat.\nSón fons d’inversió col·lectiva organitzats de forma privada i gestionats per societats professionals, amb una amplia vocació anant de la pura especulació a la protecció del capital en qualsevol entorn. Poden utilitzar productes derivats. Ofereixen una diversificació suplementària a les carteres tradicionals, ja que teòricament no estan correlacionats als resultats dels mercats d’accions i obligacions.\nLa normativa andorrana relacionada amb la MiFID i la protecció de l’inversor requereix mesures, recollides en l’article 12 de la Llei 8/2013, del 9 de maig, per protegir els actius, evitar-ne l’ús indegut, i permetre identificar en qualsevol moment les posicions i operacions en curs de cada client.\nAlkimia Capital és una entitat financera d’inversió independent. La seva pròpia naturalesa no l’autoritza a realitzar operacions amb valors per compte propi ni a actuar com a dipositari, per la qual cosa garanteix la independència i la no utilització indeguda dels actius financers per compte propi.\nAlkimia Capital disposa de polítiques, procediments, registres i sistemes de seguretat per salvaguardar la integritat, disponibilitat i confidencialitat de la informació dels clients, entre elles les següents:\nL’entitat dipositaria és seleccionada pel propi client, entre les entitats bancàries del Principat i entitats internacionals de reconegut prestigi, experiència i solvència internacional.\nBanc de Sabadell d’Andorra\nAlhora aquestes entitats disposen dels seus mecanismes de protecció i avaluació dels sub-custodis dels mercats internacionals.\n4.2 Utilització instruments financers dels clients\nAlkimia Capital no actua per compte propi i per tant garanteix la no utilització dels actius de clients per a operacions de finançament de la seva activitat.\n5. Resum de la política general de conflicte d’interès\nL’objectiu és evitar l’existència de situacions generadores de potencials conflictes d’interessos entre l’entitat i els seus clients, o entre els mateixos clients.\nAmb la finalitat de protegir al client, l’Entitat ha establert polítiques, procediments i mesures organitzatives adequades per la prevenció i eliminació dels eventuals conflictes d’interessos que puguin sorgir en el moment de la prestació de qualsevol servei d’inversió, o en el cas que no es puguin evitar o eliminar, la seva comunicació al client.\nAddicionalment a la política de conflictes d’interès, l’entitat disposa d’un Codi ètic basat en el Comunicat nº163/05 emès per l’Autoritat Financera Andorrana (AFA), sobre les normes ètiques i de conducta pròpies al conjunt de les entitats autoritzades a operar al sistema financer andorrà.\nAquesta política i les eventuals modificacions estan disponibles a la pàgina web d’Alkimia Capital.\nConstitueixen conflictes d’interès aquelles situacions que poden sorgir al prestar serveis d’inversió o auxiliars, o d’una combinació dels mateixos, l’existència dels quals pugui conduir al menyscabament dels interessos d’un client, o entre diversos clients entre si.\na) L’entitat operativa del sistema financer o la persona identificada pot obtenir un benefici financer, o evitar una pèrdua financera, en detriment del client.\nb) Alkimia Capital SAU o la persona identificada té un interès en el resultat d’un servei prestat al client o d’una operació efectuada per compte del client que sigui diferent de l’interès del client en aquest resultat.\nc) Alkimia Capital SAU o la persona identificada té incentius financers o d’un altre tipus per afavorir els interessos d’un altre client o grup de clients enfront dels interessos del client.\nd) Alkimia Capital SAU o la persona identificada desenvolupa la mateixa activitat que el client.\ne) Alkimia Capital SAU o la persona identificada rep o ha de rebre d’una persona diferent del client un incentiu en relació amb un servei prestat al client, en forma de diners, béns o serveis, a part de la comissió o la retribució habitual per aquest servei.”\nNo constitueix conflicte d’interessos la percepció per part de l’Entitat de les comissions i honoraris satisfets directament pel client com a conseqüència de la prestació dels serveis d’inversió, d’acord amb el marc tarifari i/o el contracte de gestió o assessorament financer.\nLes persones subjectes a la Política de conflictes d’interès són :\nSón incentius els honoraris, les comissions o els beneficis no monetaris pagats o rebuts de tercers, relacionats amb la prestació als seus clients d’un servei d’inversió respecte als instruments financers de l’àmbit d’aplicació de la MiFID.\nAlkimia Capital ha pres diverses mesures organitzatives i administratives, que seran revisades periòdicament i ampliades en la mesura que es consideri oportú:\nSegregació de funcions entre persones\nTots els socis, administradors i empleats de l’Entitat han rebut i signat la política de conflictes d’interès (inclosa en el manual de compliment normatiu de l’entitat)\nEls col·laboradors no poden acceptar cap tipus de contraprestació, ja sigui dinerària o en espècie, del propi client. En el cas que el client insisteixi, el col·laborador ho haurà de posar en coneixement de la direcció general.\n5.3.2 Mesures d’identificació\nAlkimia Capital realitza una formació per la identificació, prevenció i gestió de conflictes d’interès als nous col·laboradors.\nCom a regla general, sempre que hi hagi un conflicte d’interessos entre l’entitat o persones subjectes i el client, es salvaguardarà l’interès d’aquest últim.\nEn el cas de conflicte d’interessos entre clients, es prendran les mesures pertinents per resoldre el conflicte. En el cas que sigui possible la seva eliminació, es prendran les actuacions que minimitzin el menyscabament d’un client respecte l’altre.\nLa gestió de la resolució del conflicte d’interessos serà resolta per la direcció general.\n5.3.4 Mesures per la comunicació\nEn el cas que les mesures adoptades siguin insuficients, es comunicarà als afectats la natura i origen del conflicte, podent desenvolupar-se els serveis o operacions en què es manifesti el conflicte únicament si el client hi consenteix.\nLa direcció general disposa d’un registre actualitzat dels possibles conflictes d’interès.\nAlkimia Capital, per mitjà de la revisió periòdica de les potencials situacions de conflicte d’interessos i la pròpia experiència dels registres de gestió i resolució, aplicarà millores continues en la seva política de conflictes d’interessos, per garantir la protecció de l’inversor i l’actuació amb honestedat, imparcialitat i professionalitat de les persones subjectes, en el millor interès dels clients.\nLa normativa andorrana relacionada amb MiFID i la protecció de l’inversor requereix adoptar totes les mesures raonables per obtenir el millor resultat possible per als seus clients en l’execució d’ordres.\nAlkimia Capital és una entitat financera d’inversió independent. La seva pròpia naturalesa no l’autoritza a realitzar directament execució d’ordres amb valors, ni té accés directe als mercats. En conseqüència, el servei que presta és limita al assessorament financer o a la gestió discrecional, en la modalitat indirecta, sent el client els que escull la seva entitat financera. Per aquest motiu Alkimia Capital no pot executar ordres per clients.


El Maestrat | 3x4.info | Página 623\nHome > El Maestrat (página 623)\nElena Espinosa visita esta tarde las zonas afectadas por las últimas lluvias en el Maestrat\n21 octubre, 2008\tDeja un comentario 371 Visitas\nLa Ministra de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino, Elena Espinosa, visitará, este martes, día 21, las zonas afectadas por las últimas lluvias en la provincia de Castellón. La Ministra, acompañada por el Delegado del Gobierno en la Comunidad ...\n21 octubre, 2008\tDeja un comentario 416 Visitas\nNota de premsa La portaveu d’Iniciativa i Síndica de Compromís, Mònica Oltra, ha exigit avui, per mitjà d’un seguit d’iniciatives parlamentàries, que la Conselleria de Governació modifique i amplie el llistat tancat de 101 pobles que es podien acollir-se als ...\nEl Ministerio mantuvo el nivel verde y Gobernación desactivó la preemergencia por lluvias en pleno caos\n20 octubre, 2008\tDeja un comentario 415 Visitas\nEl alcalde de Benicarló, Marcelino Domingo, reprochó ayer que “ningún organismo avisara el sábado de la situación de emergencia” cuando calles como Jacinto Benavente o Alcalà concentraron el grueso de los problemas de las primeras lluvias hacia las 18.30 horas. ...\nCSI-CSIF denuncia problemas de seguridad y operatividad por la llegada de presos a Albocàsser con las instalaciones inacabadas\n20 octubre, 2008\tDeja un comentario 459 Visitas\nNota de premsa de CSI-CSIF El nuevo centro penitenciario de Albocasser (Castellón II) ha recibido ya alrededor de 250 internos y está previsto que en los próximos dos meses se alcance el millar, una situación que desde la Central Sindical ...\nFOTOGALERIA: Les pluges d'octubre de 2008 al litoral del Maestrat (2)\n20 octubre, 2008\tDeja un comentario 396 Visitas\nSeguint l’enllaç podeu veure algunes de les imatges que han generat les pluges del cap de setmana al litoral del Maestrat. Podeu veure carreteres tallades, els efectes de les pluges i l’actuació dels cóssos d’emergència a Vinaròs, Benicarló, Peníscola i ...\nCultivos de Benihort afectados por las lluvias\n20 octubre, 2008\tDeja un comentario 469 Visitas\nNota de premsa de Benihort Las lluvias del pasado fin de semana 18 y 19 de octubre han afectado los cultivos y propiedades de diversos socios de la Cooperativa Agraria Benihort, sobre todo en las Partidas Sant Gregori y La ...\nIniciativa critica que Medi Ambient justifique la ubicació de l’abocador de Cervera i no prenga en consideració la valoració de Càlig\n20 octubre, 2008\tDeja un comentario 485 Visitas\nNota de premsa La Conselleria de Medi Ambient ha respost a les preguntes formulades per la diputada d’Iniciativa, a les Corts Valencianes, Mireia Mollà, on es demanava que es tingueren en compte les afirmacions feteaper l’alcalde de Càlig, sobre els ...\nLA UNIÓ destaca que las inundaciones provocan daños en las hortalizas del Baix Maestrat\n20 octubre, 2008\tDeja un comentario 420 Visitas\nLA UNIÓ informa que las inundaciones ocasionadas por las fuertes lluvias del pasado sábado han provocado daños en las hortalizas del Baix Maestrat (fundamentalmente en Benicarló), la rotura de infraestructuras agrarias y la dificultad de acceso a los campos tras ...\nLos bomberos rescataron a quince rumanos que fueron arrastrados en su furgoneta\n19 octubre, 2008\tDeja un comentario 408 Visitas\nEfectivos del parque de bomberos de Benicarló rescataron ayer a 15 rumanos, 10 hombres y cinco mujeres una de ellas embarazada, cuando se disponían a ir a trabajar al campo. La fuerza del agua en la partida Sant Gregori arrastró ...\nLos más de 200 litros caídos en el Maestrat causaron la muerte de un bebé y dejaron cientos de personas atrapadas entre Benicarló y Peñíscola\n19 octubre, 2008\tDeja un comentario 559 Visitas\nUna mujer extranjera residente en Càlig se vio arrollada en la madrugada del sábado al domingo al cruzar con su vehículo y sus tres hijos un barranco que pasa por la carretera de Peñíscola a Càlig. Fruto de esta decisión, ...\nPágina 623 di 661« Primero...600610620«621622623624625\t»\t630640650...Último »


En hi han que són com el gos del Hortolà, ni mengen ni deixen menjar. | aqualata\n← Proud of himself!\nDedicat al Sr. Joan Herrera i altres “pijoprogres”, Joaquim Nadal inclòs. →\nEn hi han que són com el gos del Hortolà, ni mengen ni deixen menjar.\nPublicat el 09/02/2011 per josepmtorras\nAhir remenant pel meu blog vaig torvar un post del 2008 sobre els 80 Km . I entre els enllaços, en hi ha un del RACC que ja proposava el 2007 una regulació variable (no fixa) de la velocitat a les entrades i sortides de Barcelona basada en la congestió i la contaminació.\nA que ve doncs tanta tonteria, dels polítics de l’oposició? S’han tornat experts de cop o tenen poca feina i es dediquen només a tocar els bemolls?\nUs el adjunt-ho – RACC i els 80 -, pels que tinguin a be llegir-ho i deixo al vostre criteri les conclusions de tot aquest enrenou que s’ha creat al entorn tema, perquè com diu la saviesa popular: “Doctors te l’església” o el “Sabater a les teves sabates” a bon entenedor, poques paraules.\nFins un altre i que vuitantegeu be.


Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic - Propostes de Resolució de la Direcció general de Política Energètica i Mines per les quals s'aproven els costos de generació de liquidació i el extracost de l'activitat de producció en els territoris no peninsulars per a 2016\nLa Llei 24/2013, de 26 de desembre, de l'Sector Elèctric, disposa en el seu article 10 que les activitats per al subministrament d'energia elèctrica que es desenvolupin en els sistemes elèctrics dels territoris no peninsulars podran ser objecte d'una reglamentació singular a causa de les especificitats que presenten respecte a el sistema peninsular.\nD'aquesta manera, l'esmentada llei 24/2013, de 26 de desembre, estableix que es pot determinar un concepte retributiu addicional per cobrir la diferència entre els costos d'inversió i explotació de l'activitat de producció d'energia elèctrica desenvolupada en aquests territoris i els ingressos d'aquesta activitat de producció.\nEl Reial Decret 738/2015, de 31 de juliol, pel qual es regula l'activitat de producció d'energia elèctrica i el procediment de despatx en els sistemes elèctrics dels territoris no peninsulars, desenvolupa aquest concepte retributiu addicional, així com el procediment de liquidació de el cost de generació aplicable a totes les instal·lacions de producció en aquests territoris.\nMés Informació sobre les propostes


L’Ajuntament de Tavernes ha firmat l’obra de construcció del Centre Educatiu i Escola Infantil – Compromís\nPublicat el 13 de setembre de 2012 en Governs amb Compromís\nLa regidora de Contractació, Llum Sansaloni ha firmat el contracte d’adjudicació de les obres de l’escoleta municipal Víctor Calatayud amb l’empresa adjudicatària, Proyme Alginet SL. Este mes de setembre comencen les obres que estaran concloses en 8 mesos. L’Ajuntament es troba molt satisfet ja que entén que una obra així, en estos moments, és d’allò més positiva.\nLa firma de l’adjudicació de les obres s’ha celebrat a les dependències municipals. L’obra està inclosa dins del Pla PIP, el Pla especial de recolzament a la inversió productiva en municipis de la Comunitat Valenciana, i és va aprovar en sessió plenària el dia 11 de juliol del passat any 2011. L’adjudicació ha estat per procediment obert, i la oferta més adequada, de les 20 proposstes acceptades, ha segut la presentada per Proyme Alginet, per un import IVA exclòs de 621.071 euros, d’un pressupost base de licitació de 690.000 euros.\nAixí, el passat 30 de juliol és va adjudicar el contracte, i ara, una vegada firmat oficialment el contracte, l’Ajuntament de Tavernes fa públic que en el termini d’un any, aproximadament, estaran concloses les obres del Centre Educatiu i Escola Infantil contemplats en el Pla PIP. El preu serà abonat per la Generalitat Valenciana mitjançant certificacions d’obra executada.\nLa regidora d’Obres, Contractació i Serveis Públics, Llum Sansaloni ha indicat que “l’Ajuntament de Tavernes ha signat el contracte per a la construcció del nou edifici on serà reubicada la guarderia municipal. El passat 30 de juliol va ser adjudicada esta obra del Pla PIP a l’empresa Proyme Alginet SL, i ha estat a primers de setembre quan s’ha formalitzat el constracte. Éste és l’últim projecte pendent d’executar del Pla PIP. Es tracta d’una obra complexa. Inicialment es farà la primera fase, la guarderia, i es deixarà l’edifici preparat per a futures ampliacions”.\nLes obres començaran el dia 24 d’este mes de setembre, i està previst que tinguen una durada de 8 mesos. L’obra es construirà en uns terrenys de 1121 metres quadrats, i tindrà una superfície d’ocupació de parcel·la de 843 metres. El solar es troba ubicat al carrer Verge dels Desemparats. La direcció de l’obra correspondrà a l’arquitecte municipal Juan Tormo i la coordinació en matèria de seguretat i salut anirà de la mà de l’arquitecte tècnic municipal Andrés Moscardó.


Mascherano critica la manca d'unitat dels independentistes catalans - VilaWeb\nMascherano critica la manca d'unitat dels independentistes catalans\nEl jugador argentí del Barça parla de política i considera que cal més unitat per a aconseguir la independència\nEl defensa argentí del FC Barcelona, Javier Mascherano, va dir ahir que creia que calia més unitat per a aconseguir la independència de Catalunya. En una llarga entrevista a 8TV, en què, a banda de parlar de futbol, també es va referir a la situació política argentina i catalana, va declarar que els catalans l'han fet sentir-se 'un més d'aqui'. Vegeu l'entrevista íntegra ací:\nEntrevistat per Josep Cuní, Mascherano va dir que mai no s'havia sentit com algú que venia de fora perquè 'els catalans m'han acollit molt bé fent-me sentir un més d'ací'.\nSobre Catalunya, va dir que havia volgut familiaritzar-se amb la situació del país, perquè considerava que quan vas a un país a jugar a futbol has d'interessar-te a fons per la història i la manera de ser del club que t'acull.\nI concretament quant a la situació política, Mascherano fou contundent: 'Crec que no acaben d'unir-se. Sovint, amb tot això de la independència, passa que quan decideixen de fer alguna cosa important de debò per a veure si hi ha la possibilitat de poder-se independitzar aleshores comencen a dispersar-se, no van tots a una. I si un país vol fer una cosa important crec que ha d'anar unit.'\nMoment en què Mascherano parla sobre la independència.


Cowocat, l'associació d'espais de coworking, celebra el primer Catalunya Coworking Day per difondre els beneficis d'una forma de treballar que promou la cooperació i l'intercanvi\nper Pau Garcia Fuster 07 de maig de 2015 16:00\nSón molts els professionals de diversos sectors, la gran majoria autònoms, que treballen des de casa. Des de fa un temps, però, tenen una alternativa que creix amb força: els espais de coworking. Es tracta d'un concepte cada cop més habitual, però potser no prou conegut encara. "Intentem que es vagin consolidant conceptes que ara estan dispersos. Volem que s'unifiquin els criteris i s'impulsi d'una forma conjunta que ens beneficiï a tots". En parla Jordi Silvente, cofundador d'Alpha Espai i president de Cowocat, l'Associació d'Espais de Coworking de Catalunya. Aquest dijous han organitzat conjuntament amb Coworking Tona, en aquesta localitat osonenca, el primer Catalunya Coworking Day, que ha comptat amb la representació de diversos espais de coworking del territori.\nA banda del gironí CoEspai, també hi ha participat La Magrana, centre ubicat a Valls, i exemple d'aquest tipus d'espais en municipis mitjans o petits. "És un local familiar i va néixer fa un any per la necessitat de donar-li utilitat", explica a VIAempresa Laia Benaiges, fundadora i gestora de l'espai. A les seves instal·lacions, que compten amb un espai de treball amb taules compartides i sales per llogar on fer-hi tallers, xerrades o cursos; hi treballen des d'una advocada, un enginyer, una dissenyadora o dues psicòlogues. Tots comparteixen un espai diàfan, i el contacte diari facilita les sinergies entre ells.\nEspai compartit, idees que es troben\n"El més important és que són espais econòmics. No necessites llogar un espai i pagar totes les despeses. Només has de pagar una quota mensual a un preu assequible per gent que comença", destaca Benaiges sobre els avantatges del coworking. "Des de casa no fas contactes, i ara més que mai fa falta anar a buscar els clients. Aquests espais permeten relacionar-te amb altres professionals, que et donin idees i que t'ajudin. És una manera de créixer més ràpid i tenir acompanyament", assegura.\nL'exemple d'aquesta cooperació entre els diferents professionals que hi habiten és que la Maica, advocada, "ha creat un servei d'assessorament legal en espais de coworking i s'ha ajuntat amb la psicòloga per oferir acompanyament psicològic per gent en tràmits judicials", explica Benaiges.\nJordi Silvente insisteix en aquesta idea de la bondat de compartir espais de treball. "Els formats de treball estan canviant, i els espais de coworking aporten un salt qualitatiu respecte a treballar a casa", afirma amb rotunditat. "Ets en un entorn col·laboratiu on des del principi estàs intercanviant els teus coneixements amb altra gent i creixes en networking, visibilitat i oportunitats", incideix. Ara bé, adverteix que "l'espai no deixa de ser una excusa, i l'important és que hi hagi algú que el dinamitzi i faci que la gent es conegui i interactuï".\nLa dinamització, element imprescindible\nAquesta dinamització, assegura, és la principal diferència amb els centres de negocis. "Normalment t'ofereixen un servei de despatx i de compartir la recepció. Al coworking això es dilueix. La majoria tenen una sala gran diàfana, i els despatxos no són el principal focus", diu Silvente. De fet, l'espai es comparteix i "normalment no hi ha recepcionista, atén el propi gestor o fins i tot algun coworker", assegura.\nPreguntat sobre què més ha de tenir un espai de coworking per ser funcional, Silvente destaca "l'amplitud, la comoditat i sales complementàries". A més, apunta que "perquè sigui rendible hauria de tenir una dimensió d'almenys 200 o 300 metres quadrats".\nJustament la dinamització és un dels punts on més incideixen a La Magrana. Benaiges, que es dedica al màrqueting i la comunicació a més a més de gestionar l'espai, té clar com d'importants són les tasques de promoció. "El perfil dels professionals el posem en un directori web de l'espai i de la Xarxa d'Espais de Coworking del Camp de Tarragona. A més, tenim un butlletí i les xarxes socials; i creem activitats perquè els professionals que treballen aquí es donin a conèixer", relata.\nCoworking, una realitat més enllà de Barcelona\nA la zona del Camp de Tarragona aquests espais no són tan habituals com a Barcelona, i per això han decidit també cooperar entre els diferents centres amb la xarxa d'espais de proximitat del Camp de Tarragona. "Fem coworking entre els espais de coworking. Ho vam fer perquè aquí costa més que surtin iniciatives com aquestes i ens sentíem una mica sols", confessa Benaiges.\nD'aquesta manera, van crear una xarxa d'espais amb la idea que "si algú forma part de La Magrana també formi part de VaporLab de Reus o del Taller de La Selva del Camp". La xarxa la formen cinc espais, sumant-s'hi dos a Tarragona als tres anteriors. "Intentem afavorir la mobilitat entre els professionals, que poden anar un dia al mes a treballar en un dels altres espais", diu Benaiges. A més, promouen trobades conjuntes i una comunitat on qualsevol professional, encara que no llogui un espai físic, s'hi pot sumar per una petita quantitat mensual i gaudir així dels avantatges de ser al directori, participar a les trobades, o de la pròpia promoció de la xarxa.\nLa gestora de La Magrana constata que "aquí tot costa més. A Barcelona hi ha molts espais i hi ha més rotació, gent que ve d'altres països i necessita un espai de relació. En comunitats petites la gent no necessita tant aquest espai de relació i costa més donar a conèixer què és un coworking i que la gent s'hi apropi".\nPer tot plegat, Benaiges celebra que el primer Catalunya Coworking Day tingui lloc a un espai com el de Tona. "Està bé que es faci en un lloc que no sigui Barcelona. Serveix per donar valor a aquest tipus d'espais i que vingui gent de tot arreu". Tot i que segurament no servirà per acollir més gent al seu espai de Valls, Benaiges té clar que "com més notícies surtin d'espais com aquest servirà perquè la gent ho conegui més".\nSilvente concorda en el fet que "tenim el mal costum de centralitzar-ho tot a Barcelona i era un bon moment per treure el concepte fora de la ciutat". A més, ho justifica perquè "des que vam crear l'associació, l'interès de centres i espais de fora de Barcelona ha estat bastant ampli i incondicional".\nA més a més, Cowocat preveu seguir movent-se pel territori, amb una trobada a Tarragona amb espais del País Basc i França; i amb la presència al juliol al BizBarcelona. "Ser allà ja és prou important, i ens convenia començar a fer concepte fora d'aquest entorn", conclou.


Més per Menorca critica l’ús excessiu que fa del decret llei el govern de les Illes\nMés per Menorca ha criticat la Generalitat per abusar de la figura del “decret llei” per tirar endavant els projectes polítics. En un comunicat, la formació menorquina ha exigit a l’executiu de Francina Armengol que tramiti com a projecte de llei el “decret llei” en matèria d’habitatge aprovat avui.\nSegons la formació menorquinista, només estaria justificada la via extraordinària del decret llei per a alguns dels aspectes que es volen regular.\n“Estem entrant en una espiral de legislació ‘en calent’; si bé tramitar quinze decrets lleis durant el 2020 es podia entendre per les necessitats que imposava la pandèmia, aquest 2021 hauria de canviar de tendència”, ha declarat el portaveu d’aquest partit al Parlament, Josep Castell. No obstant això, el govern ja ha aprovat enguany 4 quatre decrets llei.


T'ha tocat la Loteria? Adéu hipoteca! - Api.cat\nHome Api\tT’ha tocat la Loteria? Adéu hipoteca!\nSi ets d’aquests afortunats que els ha tocat la Loteria del Nen … Felicitats! Ja saps què fer amb els diners? Depenent de la quantitat que t’hagi tocat i de la teva situació particular, potser estàs pensant en cancel·lar la hipoteca o, en el cas que estiguessis vivint de lloguer, potser hagis decidit adquirir el pis on resideixes. Això sí, sense passar pel banc. Quina meravella! No? Des Api.cat volem mostrar alguns aspectes en què hauries de fixar-te a l’hora de comprar un pis al comptat.\nAvantatges de comprar al comptat\nSi tens l’oportunitat de comprar al comptat un pis, per exemple, a Gavà, t’agradarà saber que són molts les despeses en què no hauràs de incórrer i que, per tant, rebaixaran el desemborsament final. Adéu a la comissió d’obertura de la hipoteca, als interessos de les quotes, les despeses de taxació, la contractació obligatòria de les targetes i de les assegurances associats a la hipoteca …\nA més, no només et lliuraràs de fer front a aquestes despeses, també has de considerar que quan estàs negociant el preu final de l’habitatge, estàs en una posició molt més privilegiada per aconseguir millors descomptes. I és que, molts dels que venen, volen fer-ho ràpidament, i la majoria estan disposats a una rebaixa del preu si el procés s’agilitza prou.\nProcés de compravenda al comptat\nComprar una casa a la contadoLos passos a seguir quan vas a adquirir un immoble al comptat difereixen poc respecte a les compravendes en què s’ha de sol·licitar un préstec bancari. Tant en un cas com en un altre, la veritat és que és convenient que contractis els serveis d’un professional del sector immobiliari per assegurar-te que tots els tràmits es fan en l’ordre i la forma correcta, ja que un error en aquest tipus d’operacions pot tenir greus conseqüències.\nAlguns dels aspectes que no hem de passar per alt són:\nSol·licitar al venedor una còpia de l’escriptura notarial que l’acrediti com a propietari de l’habitatge.\nCerciorar que l’habitatge no té càrregues.\nSi l’ús de l’habitatge està atribuït a un dels membres d’una parella en procés de divorci, aquesta persona també forma part del procés de la venda.\nComprovar que l’immoble no està llogat\nSol·licitar l’últim rebut de l’IBI (Impost de Béns Immobles)\nComprovar que el propietari està al corrent de pagaments de la Comunitat de Propietaris.\n¿Qui compren al comptat i quin tipus d’immoble adquireixen?\nA més d’aquells casos excepcionals en què un ingrés extra i inesperat ens canvia la vida, el perfil dels compradors d’habitatges al comptat sol ser el de persones de 55 anys que compten amb els diners suficients per no haver de recórrer al sistema financer al qual miren amb certa desconfiança. A més, consideren que els seus estalvis estan més segurs invertits en “totxo” que en productes financers, Borsa, un compte a termini fix, etc.\nAquestes persones, adquireixen en un percentatge força elevat immobles no molt grans i amb certa antiguitat. A més, moltes vegades ho fan amb la intenció de deixar-lo en herència o obtenir una mica de rendibilitat mitjançant el lloguer.\nT’ha tocat la Loteria de Nadal o la del Nen? Creus que una bona forma d’invertir és comprant un pis? Explica’ns la teva opinió, Ah! i … Enhorabona!


Som Univers en ressonància: 01/05/12\nInteligencia Emocional. En el mundo actual gastamos más energía en enfermarnos y morirnos que en sanarnos y vivir.\nSón paraules de l'Abuela Margarita, ahir va estar a Aves, grups de dol.\nAquesta xamana maia ens va alegrar i transmetre la seva saviesa ancestral, amb els seus pensaments i càntics\nEns recorda que sóm un amb el Cosmos, amb el Gran Esperit. I que la mort només és un traspàs per a la unió amb aquest.\nInteligencia emocional. Millora la teva autoestima\nComença per estimar-te més i a tenir-te més en compte.\nQuan comencis a fer-ho veuràs que vols començar a tractar als altres com ho fas amb tu.\nNormalment un dels nostres problemes més habituals són la inseguretat, la falta de confiança en nosaltres mateixos.\nno podré, jo no en sé, jo sóc pitjor que... quina por si... seré prou bo...\nl'autoestima baixeta, baixeta.\nProveu aquest exercici durant una setmana i després valoreu el resultat. I si me'l podeu dir, encantada.\nPenseu en un nadó, petit, d'uns quants dies... penseu que us fa molta il.lusió veure'l, que l'estimeu molt, que l'ompliu de petons, que l'escalfeu contra vosaltres, que li canteu una cançó bonica...\naquest petit sou vosaltres mateixos, és el vostre mirall. Aquell que vareu estar i que sempre sereu.\nCompartiu aquesta intimitat amb aquest petit jo amb ganes, amb molt amor, si no us surt de natural, feu-ho igualment.\nAra teniu l'oportunitat de tractar-lo potser com mai l'han tractat.\nL'objectiu és crear una confiança en aquest petit que el farà més fort del que és ara. Tu i ell heu de ser una suma. Un jo més fort.\nAixò us donarà més confiança en vosaltres mateixos i us tornareu més confiats i confiables.\nÉs possible que si l'aneu fent surtin pors, entrebancs. Seran els vostres reptes a millorar. Deixeu-vos plorar, cridar... Però no gireu el cap, hi són i no és perqué si. Tenen alguna funció. Si entreu en alguna emoció molt forta. Demaneu-li a ell que us sereni. És possible que us sigui necessari perdonar, perdonar-vos. Està bé.\nDel perdò ja en parlarem un altre dia. Malgrat tot l'exercici funcionarà.\nEssent més forts i creient en nosaltres podem construir la nostra millor vida:\nConferencia Tarifa maig 2012\nQue el mundo no tiene que ser como es -- y que las personas pueden cambiarlo, usando el poder de la ciudadanía espiritual.\nMis deseos de apoyar los principios espirituales, ética global y valores universales tales como el respeto, la justicia, la paz, la dignidad, la libertad, la responsabilidad y la cooperación, que constituyen la base de la presente declaración.\nQue los seres humanos se necesitan unos a otros para sobrevivir en este planeta. Reconozco que todos estamos en esto juntos y que la comunidad florece en la medida en que aprendemos unos de otros y nos deleitamos en la maravilla y la belleza de nuestra diversidad. Declaro que estoy haciendo lo que me corresponde para ayudar a hacer surgir una cultura en la que nosotros, los pueblos del mundo, podamos abordar nuestras preocupaciones comunes en forma holística, positiva y transormadora, y vivir juntos en paz.\nQue la Unidad incluye todo aspecto de la vida, y que la totalidad se logra solamente a través del reconocimiento del uno y del "otro", y también de aquellas partes que no nos gustan y que no amamos de nosotros mismos, de los otros y del mundo.\nDeclaro que este es el momento de cambiar, y declaro la importancia de declarar un día dedicado a que toda la humanidad se una como la gran familia humana que es, para conversar, celebrar y experimentar la Unidad.\nEtiquetas: Informació general, Unicitat\nDemostracions de Psych-k® a la Jornada de Portes obertes de la casa d'acollida de Niños sin Barreras\nPsych a Barcelona, format per Núria López i Montse Puig, varem estar presents en aquest acte lúdic de recolzament a l'Ong, Niños sin Barreras, on varem fer demostracions de Psych-k®. Un dia preciós en la natura i en un ambient familiar.\nEn aquests moments tant desconcertants que estem vivim és important trobar una veu que ens doni llum als aconteixements que vivim i als quem estan per venir. Video dividit en cuatre parts, on Emilio Carrillo ens explica la seva visió de la crisi, el per què, d'on ve i a on anem. Val la pena.


Recerca de boies zona "Barra 14" - Club Nàutic Vilanova\nRecerca de boies zona "Barra 14"\n22 de setembre de 2019 Submarinisme\nEs tiraran tres boies amb una plomada a la zona de la Barra 14, l'activitat consisteix en la recerca de les boies.\nHorari: Trobada 9:00 h, a l’Estació de França.\nA l’acabar hi haurà una cargolada, especial d'Arbeca - Vilanova amb acompanyament al Xiringuito. A les postres es donarà un petit obsequi als submarinistes que hagin trobat les boies.


¿Qué es Plural-21? José Luís conversa amb Lluís Botinas MontellVIDEO – plural-21.org\nQUÉ ES PLURAL-21?\nEntrevista realitzada el Dilluns, 21 de setembre:\nEl 6 d’octubre de 1999, l’antiga associació C.O.B.R.A. (que tenia ja 9 anys d’existència)va fer pas a Plural-21, associació per tenir cura de la vida en un planeta viu. En tant que organització, ha estat pionera en fer conèixer a Catalunya temes (alguns, a recuperar) com el Muntatge de la Síndrome Tòxica Espanyola, la Nova Medicina del Dr. Hamer, l’ús nutritiu i terapèutic de l’aigua de mar, el desmuntatge de la SIDA, les microdosi, …, I, actualment, sobre tot en “Desmuntar la genocida ‘Operació Coronavirus’ i instaurar nosaltres la NOSTRA NOVA·ANTIGA FORMA DE VIDA”. És una associació per a la formació, investigació, divulgació, trobades, debats, posada en comú de recursos i d’experiències, etc. de cada vegada més aspectes per a tenir cura de la Vida en un Planeta Viu.\nsu 30º Aniversario →\n1 comment for “¿Qué es Plural-21?\nPingback: SEMANA CALIENTE, AUNQUE HAGA FRÍO – STOP VACUNAS


Compte enrere per decidir si el Lluçanès es converteix en la 43a comarca de Catalunya – elgarrotxi.cat\n24 juliol, 2015 Redacció COMARQUES 0\nACN Repartits per tot el territori hi ha mapes que il·lustres la geografia del Lluçanès\nAls municipis fronterers com Sant Bartomeu del Grau, Santa Maria de Merlès i Sant Feliu Sasserra és on es comptabilitzen més ciutadans indecisos\nACN – Els 13 municipis del Lluçanès decidiran el proper 26 de juliol si volen esdevenir comarca. El ‘sí’ a Prats de Lluçanès és gairebé unànime, però la situació canvia als pobles que llinden amb Osona, el Berguedà i el Bages. Els defensors del ‘sí’ ho tenen clar: esdevenir comarca és l’única manera d’enfortir i multiplicar els serveis que ofereix el Consorci del Lluçanès. El sentiment de pertinença també pesa molt a l’hora de decidir-se: “és una qüestió de dignitat”, etziben alguns. Els partidaris del ‘no’ a Sant Bartomeu del Grau defensen una proximitat amb Vic i Osona que volen seguir mantenint. Entremig, sorprèn encara el gran nombre d’indecisos a tres dies de la votació.\nFa uns mesos el Moianès decidia el seu futur a nivell col·lectiu a través d’un procés participatiu. Aquest diumenge és el torn del Lluçanès. Des d’aquest territori eminentment osonenc (onze dels tretze municipis formen part d’Osona), alguns es miren el Moianès amb certa enveja, sobretot pel desenllaç que ha tingut. Des de la consulta fins a la constitució del nou consell comarcal només han passat quatre mesos, i els cartells que anuncien l’entrada al Moianès ja estan instal·lats a les carreteres des de fa dies.\nDes d’un dels bars més concorreguts del centre de Prats de Lluçanès, en Rossend té clar que votarà pel ‘sí’. En declaracions a l’ACN, explica que “ja que tenim l’oportunitat de votar, crec que cal exercir el nostre dret i constatar que volem ser comarca, una comarca natural ja de per sí mateixa”. Aquest veí de Prats preveu un resultat “ajustadet”, però confia que el ‘sí’ s’acabarà imposant i que la participació superarà, “amb escreix”, el 35% que s’ha fixat des de Governació.\nEls seus companys de barra, en Josep, l’Albert i en Miquel, expliquen que la qüestió de la comarcalitat fa temps que presideix les tertúlies de cafè, i és per això que els tres albiren una victòria del ‘sí’. “Jo veig un 50% entre tot el Lluçanès. A Prats guanyarà el ‘sí’ clarament, i potser en algun poble el ‘no’, però el resultat espero que sigui positiu”, expressa en Josep després d’afirmar que hi votarà a favor. De fet, aquest veí assenyala que els ciutadans del territori ja s’hi consideren “de la comarca” i ara “només falta que li posin el vestit”, explica en referència a tot el procés burocràtic que començarà a partir de diumenge si guanya el ‘sí’.\nPer la seva banda, en Manel és un hostaler que regenta un altre dels bars de Prats de Lluçanès i també es mostra a favor de la creació de la comarca. “La comarca s’ho mereix, estem ben situats i s’ha fet molta feina”, destaca. “A mi m’agradaria que el Lluçanès fos una comarca, tot i que tampoc tinc molt clar si a Osona li agradarà que ens independitzem”, explica sense donar-li molta importància a la pregunta que s’acaba de formular. A la terrassa del bar, en Manel hi té un grup de joves que es confessen poc informats dels detalls, “però votarem sí a la nova comarca”. A la barra, en canvi, un home de més edat no ho veu tant clar i assegura que amb Osona “ja estem bé”.\nA Olost, la Josefina i la seva família ho tenen clar: “Que siguem comarca és una qüestió de justícia”. “Ho hem sigut tota la vida”, destaca, i afegeix que el territori, a més, té la capacitat de ser “autònom i autosuficient”. En aquest sentit, “és una miqueta com Espanya i Catalunya”, afirma. “Ara sempre hem d’anar a parar a Vic per tot, i ja seria hora que siguem una mica grans i responsables de nosaltres mateixos i de tot el que tenim”, etziba amb rotunditat.\nAquells que pensaven que la comarca del Lluçanès era només una qüestió de ‘sí’ o ‘no’ anaven una mica desencaminats. A tres dies del 26-J, alguns dels habitants encara no tenen clar quina papereta introduiran a l’urna. És el cas del Josep, un veí d’Olost que encara no té decidit el sentit del seu vot, “per desinformació i potser perquè no ens hem interessat prou”. Aquest veí confessa sentir-se del Lluçanès, però assenyala que “ara ho tenim tot bastant solucionat”, en referència al sistema de comunicacions, assistència o ensenyament, “i potser per això no veiem la qüestió de la creació de la comarca com un tema cabdal”. Amb tot, assegura, abans de diumenge s’haurà llegit l’argumentari i s’acabarà de decidir pel ‘sí’ o pel ‘no’.\nEl mateix li passa al Ruben, un jove veí d’Olost que tot i sentir-se de la comarca del Lluçanès, “perquè sempre he viscut aquí”, i tenir també simpaties cap a Osona, “perquè sempre baixem a Vic”, encara no té clar què votarà. “Encara falta alguna xerrada i acabaré de decidir, però anar-hi, hi aniré segur”, sentencia.\nEl 2006 Sant Bartomeu del Grau va celebrar una consulta per conèixer l’opinió dels seus ciutadans sobre el paper del municipi en una futura comarca del lluçanès. En aquella ocasió, el ‘no’ es va imposar. Tot i que la millora de la xarxa viària podria fer canviar algunes d’aquestes opinions, encara hi ha veïns de Sant Bartomeu que continuen vivint d’esquena al Lluçanès. És el cas de l’Anna, una mare jove que treballa i fa vida a la Plana de Vic i que votarà ‘no’ aquest 26-J. “No li veig el sentit que Sant Bartomeu del Grau hagi de formar part del Lluçanès, no hi ha part positiva, més aviat tinc la sensació que és una qüestió de fe”, assenyala amb franquesa. Els arguments que responen al fet de si formar part del Lluçanès serà millor que continuar formant part d’Osona no la convencen, encara que Sant Bartomeu geogràficament formi part del Lluçanès, “que això és evident”, rebla l’Anna.\nD’altres són més crítics amb el procés que s’ha seguit fins a arribar a la consulta. L’Òscar pensa que no hi ha ningú que pugui estar en contra del Lluçanès com a realitat territorial, “però jo segurament votaré que ‘no’ per la manera com s’ha portat el procés sense explicar clarament el que serà i com serà”. Segons aquest veí d’Olost, “la identitat del Lluçanès és claríssima, però parlar de crear un Consell Comarcal sense saber si és viable econòmicament o no ja és una altra cosa”.\nUn altre dels arguments per apostar en contra que ha sorgit entre els ciutadans és el fals mite de pèrdua de serveis com el canvi de metge o el canvi d’institut. Tot i que un nou Consell Comarcal no té competències en aquests àmbits i, per tant, la vida quotidiana dels ciutadans continuarà en aquests aspectes com fins ara, són qüestions que planen sobre alguns. La Concepció, de Sant Bartomeu del Grau, se sent del Lluçanès i pretén votar a favor de la creació de la comarca en la votació de diumenge. Amb tot, assenyala que “no em treguin d’anar al metge a Vic, perquè llavors no vull formar part del Lluçanès”, ha dit.\nAquest diumenge cada un dels municipis organitzarà la logística del procés participatiu per fer possible que tothom pugui votar. Més de 6.000 persones estan cridades a les urnes des d’Alpens fins a Sant Feliu Sasserra, passant per Prats de Lluçanès i Olost, en total, tretze municipis.\nAprovada la llei, es crearà un consell d’alcaldes que haurà de substituir l’actual Consorci del Lluçanès i farà les funcions de Consell Comarcal. Tal i com marca la llei, el Consell Comarcal definitiu no es podrà constituir oficialment fins que no s’hagin celebrat les eleccions municipals de 2019. Amb tot, els batlles del Lluçanès, segons ha explicat l’alcaldessa d’Alpens, Montserrat Barniol, sempre han apostat per crear un ens “diferent” als consells comarcals corrents, “molt més adaptat al territori”, i en el línia que proposa la nova Llei de governs locals que actualment està a debat.\nVídeo: Més de 100.000 persones omplen la platja de Blanes en l’inici del 45è Concurs Internacional de Focs d’Artifici\nVídeo: S’ha presentat el nou cartell de les Festes del Tura i algunes de les novetats d’enguany


Blog d'en Groinket: TURQUIA\nJa estem a casa!\nTot i que el nostre viatge a Turquia ha estat de trekking i turisme, entre tanta roca no hem pogut evitar enfilar-nos a alguna paret i fer investigacions sobre el tema. Val a dir que ho hem tingut fàcil ja que el nostre guia durant el trekking era uns dels principals impulsors de l’escalada a Turquia i es sabia cada txapa del país de memòria!. El país té un potencial enorme per l’escalada, però li falta infraestructura i equipadors per esdevenir un destí d’escalada popular,...bé i a l’estiu li sobren 10ºC de temperaura! . Les principals zones d’escalada esportiva es concentren als voltants d’Antalya, a la costa sud del país. També em va sorprendre l’existència d’un parell de zones a les muntanyes de l’Adalaglar, perdudes al vell mig de l’Anatolia. Aquestes muntanyes similars als Picos de Europa però molt més altes (3700m) i seques destaquen però per les seves vies llargues obertes majoritàriament per italians i suïssos. També són un destí perfecte per l’esquí de muntanya.\nA continuació adjunto algunes adreces interessants d’escalada a Turquia:\nJosito Camp: http://www.climbingcamp-antalya.com/\nAntalaya a 8a.nu: http://www.8a.nu/eng/articles/antalya.htm\nI a continuació un resum fotogràfic del viatge:\nMatant el cuquet:\nTrekking a la Cappadocia i muntanyes Aladaglar:\nPublicat per Pietro a 11:34 a. m.\nEtiquetes de comentaris: Turquia, Viatges d'escalada\nEi! veig que us ho heu passat molt bé, benvinguts!\nAcollonants les fotos Pietro!\nMolt bones les fotos! Els paisatges són una passada!\nHola Pere, xules les fotos. A veure si les veiem al complert. Veig que ha anat molt bé el viatge. A veure si ens veiem per la "city". Adéu.\nLes fotos són espectaculars, esperem amb ganes la resta. Ja us confirmarem el dia!\nHola! Estema pensant anar a Turquia per a juny i ens aniria molt bé la vostra informació. En principi haviem pensat en 15 dies de turisme i escalada, però encara hem de vore el preu, quan costa dormir per ahi, transport,....si ens surt massa car igual optem per una setmaneta per Turquia i una setmaneta d'escalades per cas. Res, que si ens pots donar informació de allotjament, escalar, transport per dins de Turquia,...segur que ens va molt bé. Moltissimes gràcies. Anna.\nAnna, em sap greu però no et puc ajudar gaire perquè nosaltres vam anar contractant un paquet de 15 dies amb una petita agència local (demavendtravel.com). Vam pagar 500 € per persona amb tot inclòs (menjar, allotjament, transport amb minibus, campaments, vol Kayseri-Istanbul,...) amb lo qual pots deduir que els preus són bastant barats. També et puc dir que si voleu anar a escalar no deixis de consultar les webs que us he linkat a l'article. Són totes de la zona d'Antalya, la millor per fer esportiva (i pràcticament la única). Una correspon al camping d'escaladors Josito on sé de bona tinta que hi ha molt bon ambient i que els preus són barats. L'únic problema és que a l'estiu hi fa molta calor.\nMoltes gràcies Pietro! Buscaré mes informació i si de cas ja et tornaré a molestar, ;-) Moltes gràcies de nou i a vore si ens veiem per les parets. Records! Anna\nHola Pietro, mi compi y yo vamos a escalar a Antalya y tu info nos viene genial, pero también nos gustaría conocer esa zona de Capadocia donde tú has estado, ¡las fotos son preciosas!. Nos gustaría que nos orientases sb cuánto tiempo hace falta +ó- para visitar esa área y si la agencia de tu empresa, o el guía que dices que escalaba, nos podrían ayudar a organizarlo, para llevar un programa claro y aprovechar el tiempo a tope. Moltes gracies, que no parlo el catala. Sonia\nHola Sonia, no et puc ajudar gaire més del que ja li vaig dir a l'anterior comentari, però ho intentaré. L'agència que vam contractar es deia Demavend (demavendtravel.com)i el guia Maurits (ho pronunciavem Morís). Per la Capadocia, el que acostumen a fer la majoria d'agències és una excursioneta de 2 dies per la Vall del riu Ihlara i després uns tres dies a Goreme fent excursionetes d'un dia des d'allí. Està molt massificat, però per mi igualment val la pena. Després ens vam traslladar a les Muntanyes d'Aladaglar (Montes Taurus), a un parell o tres d'hores de cotxe de Goreme i allí vam fer un trekking de 7 dies. Allí sí que molt més tranquils. Però se'm va fer llarg, perquè el paisatge és molt sec i repetitiu. A més no era ben bé una travessa. Varis dies feiem dos nits seguides al mateix camp i feiem excursions d'anar i tornar al mateix lloc que a mi em van sobrar. A les muntanyes d'Aladaglar també hi ha alguns lloc on escalar però desconec on pots trobar les ressenyes.\nincreasing canberra calibri department vacancies shuklacs fudge theatres hkstuk unskilled stax