dc.contributor.author Els nous drets: drets dels animals?. Valencia 22 de juliol de 2010 es_ES\ndc.identifier.uri http://mmedia.uv.es/buildhtml?user=innodret@post.uv.es&name=201007202122xiii.elsnousdretselsdretsdelsanimalsjavierdelucas.mp4&path=/2010_07_20_21_22_Els_nous_drets_drets_dels_animals/&id=19863 es_ES\ndc.description ''Prohibir les corregudes de bous? El debat en el Parlament i més enllà'', Ponència oferida al si de les IV Jornades ''Els nous drets: drets dels animals?'', a càrrec de Javier De Lucas, Catedràtic de Filosofia del Dret a la Universitat de València. València, 22 de juliol de 2010. Facultat de Dret. Universitat de València.Duración: 1H 15M es_ES\ndc.title Prohibir les corregudes de bous? El debat en el Parlament i més enllà. Javier de Lucas es_ES\ndc.date.updated 2010-12-23 12:07:31.702871+01 es_ES\ndc.identifier.videoflvmp4 &user=innodret@post.uv.es&auth=0&file=rtmp://mmedia.uv.es/media&token2=/2010_07_20_21_22_Els_nous_drets_drets_dels_animals/&id=mp4:files/in/innodret@post.uv.es/2010_07_20_21_22_Els_nous_drets_drets_dels_animals/201007202122xiii.elsnousdretselsdretsdelsanimalsjavierdelucas&height=356&width=448&image=http://mmedia.uv.es/g?user=innodret%26name=201007202122xiii.elsnousdretselsdretsdelsanimalsjavierdelucas.mp4%26resource_id=19863&autostart=true&usefull=true es_ES


THE 10 BEST Castellammare del Golfo Luxury Rentals - Tripadvisor - Book Luxury Vacation Rentals in Castellammare del Golfo\nCastellammare del Golfo MotelsCastellammare del Golfo CampgroundsCastellammare del Golfo HostelsCastellammare del Golfo Family HotelsCastellammare del Golfo Business HotelsRomantic Hotels in Castellammare del GolfoCastellammare del Golfo Beach HotelsCastellammare del Golfo Green HotelsCastellammare del Golfo ResortsCastellammare del Golfo Spa ResortsCastellammare del Golfo Luxury Hotels\nCastellammare del Golfo Clean HotelsCastellammare del Golfo Hotels with BalconiesHotels with Private Beach in Castellammare del GolfoCastellammare del Golfo Cheap Pet Friendly HotelsCastellammare del Golfo Beach Spa HotelsCastellammare del Golfo Beach Suite HotelsCastellammare del Golfo Cheap Beach HotelsCastellammare del Golfo Pet Friendly Campgrounds\nLuxury Rentals and Vacation Rentals in Castellammare del Golfo, Italy\nCastellammare del Golfo Luxury Vacation Rentals\nCastellammare del Golfo Luxury Rentals\n406 rentals in Castellammare del Golfo.\nVilla Agapanthus Castellammare del Golfo - Scopello\nPalazzo TAORMINA casa vacanza Castellammare del Golfo\nPalazzo TAORMINA - appartamento - vista mare C.mare del Golfo\nCase della Baia Scopello Piano Terra\nAppartamento in CENTRO STORICO VISTA MARE con WI-FI GRATIS!\nLe_case_di_Antonella - your holiday in Sicily\nDeluxe apartment La Dimora di Anchise\nCasa Vacanza Giò Totò\nSuite Luxury Castellammare del Golfo nel centro storico a 400 metri dal mare


"Paraula de dones", lema de les jornades d'Alcàsser per la igualtat | Valencia Extra\n"Paraula de dones", lema de les jornades d'Alcàsser per la igualtat\nDuraran des del dia 3 març fins el dia 31 de març\nDijous 12 a les 18.00 hores, a la Llar de Jubilats, serà el torn per a l’Encontre Berenar per la Igualtat. En ell es lliurarà, per una part, el premi del concurs de cartells per la igualtat a Sandra Ramírez, pel seu disseny «Medusa»; i per altra, Reconeixements Institucionals als dos Tallers de Lectura locals. I es tancarà l’acte amb l’espectacle de poesia «Paraula de dona» d’Ina Martí.


Canons de Tamariu | BEGUR DIVE | España\nSituada al sud de la cala d'Aiguablava i lleugerament al nord de la cala d'Aiguaxélida trobem una formació rocosa de 4 barres paral·leles que té una gran diversitat: els canons de Tamariu.\nLa immersió consisteix en 4 barres rocoses molt pròximes entre elles i que formen grans canons coberts de gorgònies vermelles entre ells. No només el paisatge és espectacular, sinó que generalment la claredat de les seves aigües i la gran quantitat de fauna que hi podem trobar el converteixen en un dels millor punts d'immersió.\nSol ser freqüent l'observació de grans bancs de barracudes, dèntols, sargs imperials així com grans núvols de tres cues a partir dels 20 metres. També és fàcil observar exemplars de nero, morena i cap-roig a les zones profundes, així com durant els mesos d'aigües fredes l'observació de raps o algun peix de Sant Pere. Abans que comenci la temporada d'alta navegació, també és freqüent observar el pas de peixos lluna o ja a la tardor, de bonítols i àguiles marines.\nAl tenir una profunditat mínima de 9 metres, et permet aprofitar els 60 minuts de temps màxim d'immersió que deixem fins al final, sense risc d'entrar en descompressió o permetent fer-la al cap observant el fons.


PROSER :: Noticias - ca_ES\ndia: / mes: / any:\nFCC Construcción signa amb CCOO i UGT el seu segon Pla d'igualtat\nMadrid, 9 de març. FCC Construcción ha signat avui 9 de març amb les federacions sindicals Metall, Construcció i Afins d'UGT (MCA-UGT) i Construcció i Serveis de CCOO el segon Pla d'igualtat de l'empresa. Aquest nou pla té com a àmbit d'aplicació tot FCC Construcción, incloses les empreses filials i participades, i s'estén i vincula tots els treballadors de l'empresa.\nEl pla consta d'un conjunt de mesures dirigit a aconseguir la igualtat de tracte i d'oportunitats entre dones i homes i a eliminar qualsevol indici de discriminació per raó de sexe. Per a això, es contemplen una sèrie d'àrees d'actuació centrades en: l'accés a l'ocupació, promoció, formació, retribució, conciliació i coresponsabilitat, la prevenció de l'assetjament per raó de sexe i laboral, la violència de gènere, la salut i el benestar social i la comunicació. En totes aquestes àrees es proposaran mesures i accions positives per assolir els objectius proposats. A més, s'ha dissenyat un pla de seguiment amb revisions anuals per valorar l'abast de les mesures i programar l'estratègia de l'any següent.\nCom a novetats dins d'aquest segon pla, s'ha ampliat el capítol de conciliació per incorporar conceptes com ara la flexibilitat i la coresponsabilitat, a fi de sensibilitzar en la idea que la igualtat és un tema social que afecta tant homes com dones. S'han incorporat dos capítols nous: salut i benestar laboral, englobat dins del concepte de prevenció; i comunicació, en el qual queda reflectida la importància del respecte a un llenguatge i comunicació audiovisual que preservi la igualtat.\nL'acord ha estat rubricat per Vicente Sánchez, secretari general de Construcció i Serveis de CCOO, i Carlos Romero, secretari general de Metall, Construcció i Afins d'UGT, Federació d'Indústria, per part dels sindicats, mentre que per part de FCC ho van fer Ana Villacañas, directora general de l'organització de FCC, i María Sánchez, directora de RH de FCC Construcción.\nAquest nou pla, signat avui amb ocasió del Dia Internacional de la Dona celebrat ahir, dóna continuïtat al pla del 19 de novembre de 2008 i seguirà vigent fins al 31 de desembre 2018.\nAbans de la concepció del pla, s'ha fet un diagnòstic de situació que ha permès conèixer la realitat de la plantilla, detectar-ne les necessitats i definir els objectius de millora.\nLa signatura d'aquest conveni és una aposta més per la igualtat efectiva en l'àrea de construcció del Grup FCC, que des de fa anys té un codi de principis i valors ètics, desenvolupat a través de programes, procediments interns i mesures positives que tendeixen a crear una atmosfera de treball que potenciï el respecte entre empleats, la igualtat d'oportunitats de dones i homes i la integració de la diversitat; uns conceptes que suposen una creixent assumpció de compromisos de sostenibilitat i responsabilitat social corporativa.\nAquest acord forma part de les iniciatives que ambdós sindicats estan desenvolupant a favor de la promoció de mesures dirigides a defensar i fomentar la igualtat de tracte i oportunitats entre dones i homes i l'eliminació de situacions de discriminació per raó de sexe.\nEn definitiva, amb la signatura d'aquest II Pla d'Igualtat, es reforça el compromís de FCC Construcción i del grup FCC amb la igualtat entre homes i dones, s'afegeixen mesures en matèries com la comunicació o la salut i benestar laboral i s'aprofundeix sensiblement en la resta de matèries, amb la convicció que el Pla d'Igualtat que avui signem i presentem ha de contribuir com a instrument eficaç al servei de la igualtat efectiva entre dones i homes.


Demà es talla al trànsit el carrer Domènec i Montaner per unes obres a la xarxa d'aigua Es preveu que els treballs duraran una setmana....\nEl Centre de Normalització Lingüística Montserrat obre la inscripció dels cursos de català per a adults Hi haurà cursos de català des del ni...\nLa línia de bus entre Sant Joan de Vilatorrada i Manresa estrena un nou itinerari a partir de dilluns En tres trajectes diaris s’enllaçar&a...\nL'Ajuntament de Manresa homenatja Dolors Santacreu Pujol, que compleix 100 anys La regidora de Gent Gran, Àuria Caus li ha ...\nL'alcalde assisteix a l'acte d'inauguració de 'MotoJove', un programa de formació per a joves amb ciclomotor\nValentí Junyent ha ressaltat la importància d’aquesta iniciativa que pretén oferir als joves un primer contacte amb els ciclomotors, sota la tutela de professionals d’autoescoles. L’acte ha comptat amb la presència del motorista manresà Toni Elias.\nOrdre del dia de la sessió ordinària pública de la Junta de Govern Local del 18 de novembre de 2014\nEl pàrquing de la plaça de la Reforma canvia de nom i es vincula a la Seu per facilitar l'orientació dels visitants\nLa modificació té com objectiu identificar millor l’aparcament en relació a la seva situació geogràfica al Centre Històric i comercial de la ciutat, i clarificar la senyalització per als visitants que venen a Manresa.\nEl mercat de Puigmercadal acull un tast de cafè de comerç just aquest dissabte\nLa degustació, que es farà a les 11.30 del matí i està organitzada pel Consell Municipal de Solidaritat, possibilitarà els ciutadans assaborir diversos tipus de cafè i conèixer, a la vegada, el procés d’elaboració d’aquest producte i les condicions de vida de les persones que hi treballen.


L'atur es situa a Montmeló en xifres anteriors a la pandèmia\n22:56 | 17/05/2022\nAl mes de setembre s'ha registrat novament un descens en les xifres d'atur, i es manté, així, la tendència a la baixa dels darrers mesos, segons dades elaborades per l'Observatori-Centre d'Estudis del Consell Comarcal.\nA Montmeló les persones sense feina són actualment 459, amb una taxa de l'11,05%, i una reducció interanual de 68 persones, el que representa un 12,90%. Dels darrers deu anys, només el 2018 i el 2019 milloren la xifra d'enguany. Al març de 2020 les persones aturades a Montmeló eren 472.\nPel que fa al Vallès Oriental, hi ha un total de 21.112 persones registrades a les Oficines de Treball, 978 persones menys que el mes d'agost passat, fet que suposa un descens quant a variació relativa d'un 4,43%. Respecte fa un any, l'atur ha disminuït de forma significativa, més de 4.667 persones, un descens del 18,1%, cosa que situa la xifra de persones aturades a nivells propers als mesos anteriors a l'esclat de la pandèmia, el març de 2020.\nA Catalunya, el mes de setembre finalitza amb 378.470 persones aturades registrades a les oficines de Treball de Catalunya. Aquesta xifra suposa una caiguda del 3,2% respecte de l'agost (12.658 persones menys), una caiguda més intensa que la registrada al setembre de 2020, que únicament va disminuir un 0,5%.\nData de modificació: 25/10/2021 15:05:22


Transparència i bon govern als nous ajuntaments\nÚltima modificació: 09/09/2019 | Font: SASC\nEnllaç a la matrícula\nDates: 8 i 9 de juliol de 2019\nLloc: Sala de Juntes de la Facultat de Ciències Jurídiques i Econòmiques de la Universitat Jaume I de Castelló\nCoordinació acadèmica del curs:\nJaime Clemente Martínez, professor associat de Dret Constitucional de l’UJI. Departament de Dret Públic\nMarta Oller Rubert, professora contractada doctora de Dret Administratiu de l'UJI. Departament de Dret Públic\nEquip organitzador: Rosario García Mahamut, catedràtica de Dret Constitucional de l’UJI; José Luis Blasco Díaz, catedràtic de Dret Administratiu de l’UJI; Beatriz Tomás Mallén, professora titular de Dret Constitucional de l’UJI i Cristina Pauner Chulvi, professora titular de Dret Constitucional de l’UJI.\nEl curs és una activitat que pretén implantar la cultura de la transparència i del bon govern que pot desenvolupar-se als ajuntaments. La jornada pretén acostar a la societat no només les obligacions legals en aquesta matèria, sinó sobretot fer una reflexió conjunta de l’oportunitat que suposa implantar nous sistemes de retre comptes a la ciutadania per a recuperar la confiança de la gent en els ajuntaments.\nEs planteja amb un vessant clarament pràctic on s’exposen les noves tendències que s’han desenvolupat a les administracions locals sobre transparència i bon govern i com afecten la ciutadania. L’objectiu del curs és doble: d’una banda, formar les persones que treballen als ajuntaments sobre com implantar-hi la transparència i una millor gestió i, d’una altra, conscienciar la ciutadania sobre la importància de la transparència i del bon govern per a apoderar-la i perquè l’exigisquen als seus dirigents polítics locals.\nFORMACIÓ SOBRE TRANSPARÈNCIA\n9.30 h Inauguració.\n10.00 h «Compliment de la transparència als ajuntaments de la mà de la Diputació.» Borja Colón de Carvajal, cap del Servei d’Administració i Innovació Pública de la Diputació de Castelló.\n11.00 h «La transparència activa als municipis de poca població.» Jaime Clemente Martínez, professor de Dret Constitucional de l'UJI.\n11.45 h Descans.\n12.15 h «Bones pràctiques de transparència en un municipi de gran població.» Eduardo Pozo Bouzas, secretari de categoria superior de l’Ajuntament de Castelló de la Plana.\n13.00 h Taula redona de bones pràctiques en transparència als ajuntaments. Amb regidors i regidores de diverses forces polítiques d’ajuntaments de la província de Castelló.\nModera: Marta Oller Rubert, professora de Dret Administratiu de l’UJI.\nFORMACIÓ SOBRE BON GOVERN\n10.00 h «La innovació com a camí per al bon govern local.» Fermín Cerezo Peco, cap del Servei d’Innovació i Gestió del Coneixement de l’Ajuntament de València..\n11.00 h «Impuls als arxius i la història del municipi des de l'ajuntament.» Elisa Cristòfol Mayor, secretària-interventora de l'Ajuntament d'Algar del Palància.\n12.15 h «Implementació d’apps per a consultes i notificacions a l’ajuntament.» Pilar Moreno Garcia, secretària-interventora de l’Ajuntament de Senyera.\n13.00 h «Taula redona de bones pràctiques en bon govern als ajuntaments.» Amb regidors i regidores de diverses forces polítiques d’ajuntaments de la província de Castelló.\nModera: Jaime Clemente Martínez, professor associat de Dret Constitucional de l’UJI.\n14.00 h Cloenda.\nLes ponències proposades poden modificar-se per necessitats de l’organització o falta de disponibilitat de les persones ponents.\nÀrea acadèmica: Dret Constitucional.\nA qui s’adreça: estudiantat de l’UJI; personal tècnic i càrrecs polítics dels ajuntaments i públic en general.\nNombre màxim de places: 100\nCrèdits reconeguts per l’UJI: Informació pendent\nEstudiantat UJI ......................................................................... 50 €\nAlumni-SAUJI Premiun i estudiantat de la Xarxa Vives ........... 60 €\nAltre estudiantat ....................................................................... 70 €\nPAS, PDI UJI i Xarxa Vives ...................................................... 70 €\nPAS, PDI, d’altres centres universitaris i educatius .................. 80 €\nPúblic interessat en general ...................................................... 90 €\nEnllaç a la informació general\nInstitucions o empreses vinculades:\nCol·legi oficial de Secretaris de la província de Castelló


Quatre noves denúncies a conductors per donar positiu per alcoholèmia el cap de setmana | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nQuatre noves denúncies a conductors per donar positiu per alcoholèmia el cap de setmana\nEls agents, al lloc on hi va haver l’accident a Icomar\nQuatre conductors han estat denunciats novament en un cap de setmana, com va passar en l’anterior, per donar positiu en alcoholèmia. Un d’ells va acabar encastant-se contra un fanal al barri d’Icomar.\nLa Guàrdia Urbana ha denunciat un home de 43 anys per conduir d’un vehicle per conduir sota els efectes de l’alcohol. Els fets van passar a les 3.45 h de la matinada de divendres a dissabte, quan una patrulla que circulava per la Rambla Vella va observar un vehicle circulant de manera agressiva, realitzant acceleracions i frenades i cops de volant de manera brusca i sense justificació. El vehicle va ser finalment aturat al carrer Rovira i Virgili, on el conductor va realitzar la prova d’alcoholèmia, amb resultat positiu (0,68 mg / l).\nA les 3.45 h de la matinada de dissabte a diumenge, agents de la Guàrdia Urbana aturen un turisme que se salta un Stop al carrer Pere Martell de la ciutat. Després d’identificar-ne el conductor se li realitza el control d’alcoholèmia, en què el conductor dona positiu (resultat 0,36 mg / l). Els agents denuncien el conductor i immobilitzen el vehicle, ja que no hi havia cap conductor substitut.\nA les 4.30 h de la matinada d’aquesta matinada una patrulla de la Guàrdia Urbana ha observat com un turisme se saltava un semàfor a la cruïlla entre la Rambla Nova i l’avinguda Ramón y Cajal. Després que s’aturés el vehicle els agents comproven que el conductor es mostra molt nerviós, motiu pel qual acaba realitzant la prova d’alcoholèmia, que ofereix un resultat positiu (0,76 mg / l). És la cinquena vegada que el conductor és denunciat els últims anys per un fet similar.\nLa Guàrdia Urbana ha estat avisada a les 4.39 h d’aquesta matinada perquè s’havia produït un accident a Icomar. Un cop desplaçats al llocs dels fets, els agents han comprovat que es tractava d’una sortida de via amb col·lisió amb un fanal i una jardinera de formigó. El conductor del vehicle ha donant positiu al control d’alcoholèmia (0,79 mg / l) i ha estat citat un judici ràpid d’aquí a dues setmanes.\n04/06/2018 La Policia Nacional desmantella dos pisos on quatre dones eren explotades sexualment a Tarragona\n30/10/2018 Dispositiu de Mobilitat a Tarragona per Tots Sants


Blanquerna-URL celebra els actes de graduació | Blanquerna - Universitat Ramon Llull\nBlanquerna-URL celebra els actes de graduació\nDurant el mes de juny, les tres facultats de Blanquerna-URL celebren els seus actes de graduació.\nLa Facultat de Psicologia, Ciències de l'Educació i de l'Esport Blanquerna-URL celebrarà l'acte de graduació dels graus en Educació Infantil i Educació Primària el proper dissabte 17 de juny a les 11.30h a L'Auditori de Barcelona. El padrí serà el catedràtic Octavi Fullat, Premi Blanquerna Educació 2016. Per la seva banda, els estudiants dels Graus en Psicologia, Logopèdia i Ciències de l'Activitat Física i de l'Esport es graduaran la tarda del 17 de juny a les 18h, i els apadrinarà Adolfo Perinat, catedràtic emèrit en Psicologia Evolutiva de la Universitat Autònoma de Barcelona.\nD'altra banda, l'acte de graduació de segones titulacions d'Educació Primària i Educació Infantil tindrà lloc el dijous 8 de juny a les 18h a l'Auditori Cardenal Jubany de la Facultat. El padrí serà el Dr. Josep Benet Vilàs, antic professor.\nLa Facultat de Ciències de la Salut Blanquerna-URL celebrarà l'acte de graduació el dilluns 19 de juny a les 19h al Palau de la Música Catalana. El Dr. Antoni Trilla, director de la Unitat d'Avaluació, Suport i Prevenció (UASP) de l'Hospital Clínic, investigador de l'Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal) i professor de la Facultat de Medicina de la UB, apadrinarà les promocions dels Graus en Infermeria, Fisioteràpia i Nutrició Humana i Dietètica.\nFinalment, la Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals Blanquerna-URL celebrarà l'acte de graduació el dissabte 17 de juny a les 11.30h. David Trueba, escriptor, periodista, director de cinema i guionista, apadrinarà els graduats en Periodisme i Comunicació Corporativa, Publicitat, Relacions Públiques i Màrqueting, Comunicació Audiovisual i Relacions Internacionals.


Ariel López: «Si juc contra el Barcelona promet fer un gol»\nAriel López es va mostrar il·lusionat amb la próxima visita del FC Barcelona al Lluís Sitjar. Reconeix que no li agradaria molt jugar aquest partit, malgrat que és concient que ho té complicat.\n«No volem tornar a perdre. Sabem que serà un partit on es podrà jugar a futbol i on haurem d'estar molt atents, ja que davant hi haurà un equip gran. A tots els jugadors els agrada jugar contra un equip dels grans i jo no en som una excepció, en aquest aspecte. Esper aprofitar al màxim els minuts que em doni el «mister» en aquest partit», va dir «El chupa».\n«L'entrenador és qui decideix si juc o no. Sempre fa les coses perquè l'equip se'n surti bé i no per perjudicar un determinat jugador, d'això n'estic segur», afegí.\nEl davanter vermelló, però, s'atreveix a prometre un gol en cas que jugui contra el Barça. «Si al final Cúper em dóna confiança, promet marcar un gol al Barça perquè el Mallorca guanyi i continuï amb la seva bona trajectòria», va afirmar l'argentí.


Innova.-Les empreses d'alta tecnologia utilitzen a Balears 15.700 persones, el 3,2 per cent del total\nActualizado 9/4/2008 15:25:20 CET\nLes empreses d'alta tecnologia de diferents sectors van utilitzar a l'arxipèlag el 2006 un total de 15.700 persones, el 3,2 per cent del total d'ocupats aquest any a les illes, el que converteix a Balears en la segona comunitat autònoma a registrar el percentatge més baix d'utilitzats en companyies tecnològiques, segons ha informat avui l'Institut Nacional d'Estadística (INE).\nAixí, Catalunya i Madrid van ser les comunitats que van tenir el major número d'ocupats del conjunt de sectors d'alta tecnologia, amb 386.100 i 291.800, respectivament. Al seu torn, les autonomies que van presentar un major percentatge de treball en aquests sectors respecte el total d'ocupats van ser El País Basc (12,6%), Navarra (12,2%) i Catalunya (11,3%).\nA l'arxipèlag, el nombre d'ocupats en els sectors manufacturers de tecnologia alta va ascendir a 800, mentre que els sectors manufacturers de tecnologia mitjana-alta van utilitzar-ne 7.200. Pel que fa als serveis d'alta tecnologia, van ocupar a 7.700 persones.\nLes empreses d'alta tecnologia del conjunt de l'Estat van invertir un total de 4.437 milions d'euros durant l'any 2006, un 20,1 per cent més que l'any anterior. Aquesta xifra va suposar un 67,7% de la despesa total del sector empresarial en activitats de R+D+I. El nombre d'ocupats en equivalència a jornada completa dedicat a feines de R+D en el sector d'alta tecnologia va ascendir a 52.098, amb un increment anual del 7,4%.\nAixí, el 44,7% de les empreses pertanyents als sectors manufacturers d'alta i mitjana-alta tecnologia van ser innovadores en el període 2004-2006. En particular, van destacar les branques de fabricació d'aparells de ràdio i TV i comunicacions (amb un 74,3%) i la indústria farmacèutica, amb un 66,1 per cent.\nEn el cas dels serveis d'alta tecnologia, l'INE ressalta la branca d'activitats de R+D, amb un 75,5% d'empreses innovadores. D'altra banda, segons l'Enquesta Industrial de Productes, el valor de la producció de béns d'alta tecnologia arribà als 8.874 milions d'euros el 2006.\nPel que fa al comerç exterior d'alta tecnologia, les exportacions van totalitzar 8.379 milions d'euros el 2006, fet que va suposar un descens del 8% respecte el 2005. Les importacions van arribar a més de 25 milions d'euros, amb un augment del 4,3 per cent.


Política de privadesa – SABER\nEl present document té per finalitat regular les normes d’ús del lloc web (en endavant “Lloc”). En compliment de la Llei 34/2002, de l’11 de juliol, de serveis de la societat de la informació i de comerç electrònic, li informem que VIVÈNCIES S.L. (en endavant “Vivències”) és el titular del Lloc, amb NIF B62538228 i domicili al Carrer Constitució núm. 2, 3r 3a de Sant Just Desvern. Pot contactar amb nosaltres, a més d’estar a la seva disposició al nostre domicili, utilitzant els següents medis: per correu electrònic a: info@sintagmia.com\nPer visitar saber-saber.com no s’exigeix la prèvia subscripció o registre com a usuari.\nPer a poder contactar amb nosaltres haurà d’indicar-nos prèviament la seva adreça de correu electrònic, el nom, cognoms i telèfon al formulari de contacte. Li informem que l’adreça de correu electrònic recollida mitjançant aquest formulari serà incorporada a un fitxer del qual és responsable Vivencies S.L., amb l’única finalitat de respondre les seves consultes. Vivències S.L. es compromet a utilitzar les seves dades recollides únicament per a la finalitat anteriorment mencionada. L’interessat declara tenir coneixement del destí i ús de les dades personals recollides mitjançant la lectura de la present clàusula. L’enviament de les dades implica l’acceptació de les clàusules exposades. Si desitja exercir els drets d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició en els termes establerts a la Llei orgànica 15/1999, pot fer-ho a la següent adreça: Vivències S.L., carrer Constitució num. 2, 3r 3a de Sant Just Desvern o per correu electrònic a sintagmia@sintagmia.com.


ajuts màster | Blog UPC School\n2 ajuts del 35% per incentivar el talent femení al màster Executive MBA en Direcció i Gestió d’Empreses\n04/10/2021 17/09/2021 by UPC School\nLa UPC School ofereix 2 ajuts del 35% de l’import de la matrícula dirigits a dones que vulguin cursar el màster Executive MBA en Direcció i Gestió d’Empreses, que iniciarà el pròxim 15 d’octubre en modalitat presencial.\nCategories Management Tags ajuts formació, ajuts màster, ajuts matrícula, ajuts mba Leave a comment\n2 ajuts del 25% per cursar el màster en CARMAT: Carrosseria i Materials d’Automoció\nLa UPC School ofereix dos ajuts del 25% de l’import de la matrícula del màster en CARMAT: Carroceria i Materials d’Automoció, que s’iniciarà el 13 d’octubre en modalitat presencial.\nCategories Enginyeria, Enginyeria Industrial Tags ajuts formació, ajuts màster, ajuts matrícula, automoció, enginyeria automoció Leave a comment\nNou ajut per promoure el talent femení al màster en Big Data\n08/06/2021 08/06/2021 by UPC School\nLa UPC School ofereix un ajut a la matrícula de 3.000 € adreçat a dones que desitgin cursar el màster en Big Data Management, Technologies & Analytics. Aquest ajut pretén contribuir a la promoció del talent femení en l’àmbit de l’analítica de dades.\nCategories Arquitectura, TIC Tags ajuts big data, ajuts dones, ajuts formació, ajuts màster, ajuts talent femení, big data, màster big data Leave a comment


Indumentària de l’Índia – CDMT\nIndumentària de l’Índia\nHome/Documents singulars/Indumentària de l’Índia\nLa novel·la El vendedor de saris, comentada al nostre club de lectura Fil per randa, ens ha transportat a l’Índia contemporània i a conèixer com vesteixen en aquest país, concretament a la regió del Panjab. Hem vist quina és la seva indumentària tradicional i com són els teixits que encara s’utilitzen, els dissenys i decoracions (brodats), els accessoris que llueixen i els costums associats al vestir.\nEn aquesta mostra de documents singulars hem volgut exposar-ne alguns del nostre fons bibliogràfic antic sobre indumentària hindú, posant especial èmfasi en les il·lustracions d’aquests llibres, publicats entre 1838 i 1922, on es poden veure diferents peces d’indumentària tradicional.\nTilke, Max. Oriental costumes : their designs and colors. Berlin : Ernst Wasmuth , . [R7, Sig.: 391(5/6) TIL]\nLàmina 91: Indumentària femenina de Caixmir. Dibuix en color pintat a mà, d’un conjunt de roba de dona de llana caixmir.\nEl Globo : costumbres, usos y trajes de todas las naciones. Barcelona : Imprenta de Luis Tasso, 1846-1848. Volum 2: Asia. [R7, Sig.: 391(5) GLO]\nLàmina: Rajà, príncep de l’Índia. Il·lustració en color, pintada a mà d’un soberà hindú amb indumentària tradicional i accessoris.\nFerrario, Giulio. Il Costume antico e moderno, o storia del governo, della milizia, della religione, delle arti, scienze ed usanze di tutti i popoli antichi e moderni : Asia. Milano : V. Batelli, 1838-1840. Volum III. [R7, Sig.: 391(100) FER]\nLàmina: Ballarines. Il·lustració en color de tres dones amb indumentària tradicional ballant la dansa ram-genve.\nHottenroth, Friedrich. Le Costume. Paris : A. Guérinet, [1885-1899?]. Volum I. [R7, Sig.: 391(091) HOT]\nLàmina: Habitants de l’Índia. Il·lustració en color amb diferents habitants de l’Índia, vestint la indumentària pròpia de cada regió.\nLa mostra podrà veure’s a la biblioteca del Museu Tèxtil de dilluns a divendres de 9.30 a 14.00h., i també les tardes de dijous de 16.00 a 19.00h., fins a finals d’abril. Cal demanar cita prèviament: biblioteca@cdmt.cat o al tel. 93.731.52.02.\nCarles Miralles\t2019-03-14T12:09:18+02:00\tDocuments singulars|Comentaris tancats a Indumentària de l’Índia


ESTIGUES AL DIA | Bloc de notícies d'actualitat creat per set alumnes de tercer curs de Comunicació Cultural de la Universitat de Girona | Pàgina 2\n“El debat independentista és una realitat que no es pot obviar.”\nLluís Maria de Puig és polític i historiador català. Va ser membre de l’Assemblea Parlamentària del Consell d’Europa pel grup Socialista i president de la Comissió de Cultura, Ciència i Educació. Ha publicat les biografies de Carles Rahola i Josep Tarradellas. La seva trajectòria política ha passat per Brussel·les i Estrasburg.\nCreu que Europa té un greu problema d’identitat comparat amb els Estats Units?\nEls Estats Units és molt diferent. A Europa, la identitat dels estats és molt forta, és molt fort ser alemany, francès, espanyol, italià i queda desdibuixat l’element nacional europeu. La Unió Europea ha estat un gran èxit que ha marcat la història per sempre més. Quan es va crear sortíem d’una guerra entre europeus, és la historia d’un gran èxit. El que no hi ha és l’afecció sentimental respecte a l’idea de ser europeu. A tothom li agrada ser europeu, pel que ha estat Europa, però no sentim una afecció al que és l’estat europeu, i és un dèficit.\nQui governa Europa no té poder?\nSí, té el poder que li atorga la Constitució Europea. El president triat té un paper que sembla que no existeixi. Merkel i Sarkozy volen algú que faci el que ells diuen. El president és diferent al d’un estat. Aquí el que diu ell és d’obligat compliment, els estats han d’obeir les seves ordres. Quan parlo que la Europa política no s’ha fet és que els engranatges no han funcionat. Hi ha tres instàncies que legislen i quan va malament només hi ha la senyora Merkel i en Sarkozy que ho arreglen. Per això, fa falta la Europa comunitària. I no sabem si algun dia estimarem l’idea d’Europa. És un fet emocional i patriòtic que ara no hi és.\nSe suposa que som a Europa pels interessos econòmics i no hi ha cap més lloc amb les aliances que hi ha Europa?\nNo hi ha res comparable a la Unió Europea. Es va fer sobretot per necessitat econòmica. Necessitem un estat fort i l’estat fort és Europa que ara està amb hores baixes però necessitem una Europa forta. Fa 50 anys, Europa era una potència. Avui tenim un 6% del PIB. Però si parlem de Catalunya, els catalans no tenim altra cosa que la UE per agafar-nos, per això em sembla intel·ligent que els independentistes mirin cap a Europa a fora fa un fred que pela. L’anima de Catalunya és Europa i Europa tampoc pot deixar de banda Catalunya pel que hem aportat en la història.\nOn és l’ànima d’Europa ara que Grècia està en immensa en una gran crisi?\nPrimer hauríem d’anar a buscar l’ànima del grecs. Els grecs han fet una cosa que si l’haguéssim fet nosaltres a saber què hagués passat. Grècia a més d’anar malament és un país petit subvencionat que han viscut amb funcionaris de l’Iran i enganyant amb els seus propis comptes a Europa. Els grecs en tenen per 20 anys per sortir del forat i encara no hauran pagat tots els deutes.\nL’enfonsament de l’economia va lligat a un negoci com la construcció que ha fet un mal espantós. Espanya tenia superàvit, la reserva més important d’Europa i amb 8 mesos va caure tot. Va aparèixer el deute i es va pagar amb la reserva que tenien. Ara sabem el que costa anar pagant el deute.\nAmb la marxa dels 10.000 catalans a Brussel·les, quina percepció es tenia des d’Europa?\nÉs un cas conegut a Brussel·les perquè hi ha hagut molts moviments de marxes. La marxa de la llibertat també hi va anar. Primer constates que el moviment catalanista és molt fort i que als catalans els interessa això i saben també que hi ha un grup més radical. Com hi ha alguns eurodiputats que són independentistes, i en alguns els hi agrada i a d’altres gens.\nA Europa, també s’hi afegeix el problema del reconeixement del català…\nEl català és també un problema. El govern espanyol va aconseguir que s’introduís el català i el basc i fossin llengües de treball a la Unió Europea i després al parlament gràcies a Vidal Quadras, vicepresident del parlament europeu. Tot i així, al parlament sols hi poden arribar els escrits, només es pot parlar en català en moments excepcionals i demanant permís. No es pot fer el discurs en català.\nQuins arguments fan servir?\nQue els traductors no poden tenir més de 50 llengües. Donen tots els arguments dissuasoris. Hi ha diputats de països que tenen més d’una llengua petita. Hi ha uns 15 països a Europa amb problemes de llengua.\nEn relació a la qüestió d’independència i les possibilitats de prosperar, creus que l’estatut hauria tingut els mateixos problemes a la Unió Europa si no ho hagués fet abans el tribunal constitucional?\nA Europa ningú es va exclamar. Només s’hagués pogut dir alguna cosa al respecte de la separació d’estats. Després del que ha passat s’hauria de reformar la constitució espanyola i amb la sentència del tribunal mai podrem tenir l’estatut que va aprovar el Parlament de Catalunya. S’ha de canviar la constitució. Llavors podríem tenir un grau major de sobirania. Tampoc veig que hi hagi d’haver un canvi constitucional favorable a les tesis de Catalunya. Però dóna una idea d’on podríem arribar que és a un cert grau de sobirania més gran que l’actual que podríem acceptar amb una Europa federal on Catalunya tindria totes les competències. Ara això és incert.\nLlavors amb les enquestes fetes des del sector independentista i que van ser per aquesta banda força optimista, el govern actual s’hi oposaria fortament?\nAra hi ha una negativa bàsica a l’estat espanyol que crearia problemes interns molt forts. Però sempre es pot anar fent camí. En la transició ningú parlava d’independència, ara tothom. L’independentisme antigament era minoritari, fins fa pràcticament 20 o 30 anys no era així. Cada vegada es té més clar i es defensa més, hi hem de pensar. Aquest debat és una realitat que no es pot obviar.


La 73ª edició de la Diada Montserratina se celebrarà el proper 28 de novembre | Federació Catalana de Ciclisme\nUn any més, per tancar la temporada 2021 arriba la Diada Montserratina, una de les darreres cites del calendari cicloturista català, en què es puja la icònica muntanya catalana per donar les gràcies a la Mare de Déu de Montserrat per les fites de la temporada. Enguany, la cita arriba un parell de setmanes més tard del que és habitual després d'un any 2020 en què es va haver de celebrar de forma virtual i individual degut a la pandèmia de la COVID-19,\nLa tradicional festa, organitzada per la Federació Catalana de Ciclisme, arriba a la 73ª edició i es celebrarà el proper diumenge 28 de novembre amb la pujada per a tots els ciclistes a la muntanya de Montserrat per donar gràcies a la Mare de Déu per les fites d'una temporada en què per sort enguany podem dir que cada cop veiem més a prop la “nova normalitat” i ens està permetent adaptar-nos en els esdeveniments.\nCom sempre, no cal inscriure’s prèviament a aquest esdeveniment. Només cal pujar a l’Abadia per qualsevol dels vessants com ara el de Monistrol de Montserrat, el del Coll de Can Maçana, per Sant Cristòfol o pels camins de terra amb BTT. La pujada des de Monistrol per la carretera BP-1121 serà controlada pels Mossos d’Esquadra i Policia Local amb limitació d’accés als vehicles de 8:00 h a 11:00 hores.\nEl repartiment dels tradicionals pins commemoratius per a tots els ciclistes assistents i cintes pels clubs es realitzarà al Mirador dels Apòstols a partir de les 9:00 hores. El Pare Rector farà l’acte de benedicció al Mirador dels Apòstols a les 9:30 hores.\nSí que s’ha previst i es recomana que tothom porti la mascareta i en faci ús en els moments de recollir el pin i en els moments de concentració, i evitar grans aglomeracions de persones en el Mirador dels Apòstols, ja que en aquest cas el repartiment dels pins es traslladaria a la zona inicial de l’aparcament, segons ens recomanen les autoritats de la muntanya de Montserrat. Així doncs, ja agraïm a tots els participants els compliments dels protocols que així ho requereixin.\nCom sempre demanem precaució a tots els ciclistes pel bon desenvolupament de la Diada, especialment en el descens desde Montserrat. Recordeu que la circulació estarà ja restablerta amb normalitat.\nGALERIA DE FOTOS DE L'EDICIÓ ANTERIOR 2019


Dani Llambrich » Biografía\nVaig arribar al món, amb 3.700 generosos grams de pes corporal un divendres 14 de març de 1975 a l’Hospitalet de Llobregat, Barcelona. Encara que ben aviat ens vam traslladar a l’esquerra de l’Eixample, on em van criar i educar fins aquests dies.\nEm caracteritza una condició genètica anomenada albinisme, on hi ha una absència congènita de pigmentació (melanina) en ulls, pell i pèl. En les persones no-albines, els melancits transformen l’aminoàcid tirosina en la substància coneguda com melanina. La melanina es distribueix per tot el cos donant color i protecció a la pell, al cabell i a l’iris dels ulls. Quan el cos és incapaç de produir aquesta substància o de distribuir-la, es produeix la hipopigmentació, coneguda com albinisme. La melanina es sintetitza després d’una série de reaccions enzimàtiques (ruta metabòlica) per les quals es produeix la transformació del mencionat aminoàcid en melanina per acció de l’enzima tirosinasa.\nLes persones albines tenen aquesta ruta metabòlica ja que la seva enzima tirosinasa no presenta activitat alguna o molt poca (tan poca que és insuficient), de manera que no es produeix la transformació i aquestes persones no presenten pigmentació.\nAixò fa que pateixi una discapacitat visual severa (>80%) i problemes greus amb la llum solar, de la qual intento protegir-me, sobretot a l’estiu. Malgrat tot, no va impedir que aquest nen practiqués infinitat d’esports de manera quasi hiperactiva, encara que fos per emular al meu germà gran que em vaig decidir per l’aigua i les piscines.\nVaig aprendre a nedar en els cursos extra-escolars i no va ser fins els 15 anys que vaig saltar als entrenaments de competició i els meus primers campionats nacionals. A l’any següent, el meu primer Campionat internacional (europeu) i…\n…i l’espiral aqüàtica va continuar amb numerosos campionats, èxits, medalles, somriures, fracassos, llàgrimes, suor, frustració, treball, estudis i un llarg etc.\ndestacaria per sobre de tot les meves dues medalles olímpiques a Barcelona 1992 i Atenes 2004 i la participació en 5 jocs, sense oblidar ni menysprear mundials, europeus, opens internacionals, nacionals, etc.\ndesprés dels jocs Paralímpics de Beijing 2008 vaig decidir seguir amb la pràctica esportiva multidisciplinar, sense ànim de competir, fins que vaig descobrir el món del triatló. La natació, el ciclisme i el running s’han convertit en la meva nova pasió.\nI aquí estic, cargat d’il·lusió i molt motivat, amb nous i interessants reptes i amb els Jocs Paralímpics de Rio de Janeiro 2016 a l’horitzó!


“Formar part del Col·legi és el que marca la diferència entre ser un professional solitari o ser un professional recolzat per una xarxa d’iguals” - COAMB\nEn una nova entrevista per donar a conèixer la professió d’ambientòleg/a, parlem amb la Roser Pont, vocal de les Terres de Lleida, Alt Pirineu i Aran. Ens explica la seva trajectòria, en què consisteix la feina en una consultora ambiental i perquè ha volgut donar un pas més en la seva participació al COAMB.\n1. Recentment t’has incorporat a la Junta del COAMB com a vocal de les Terres de Lleida, Alt Pirineu i Aran. Què t’ha animat a participar més activament al Col·legi?\nA mi sempre m’agrada implicar-me dins dels col·lectius on formo part, m’ajuda a entendre molt millor la tasca que fa\nl’entitat quan ets dins i et permet donar-li el valor que li correspon. Viure el dia a dia des de les entranyes et fa ser molt conscient de l’esforç i la dedicació que hi ha darrera i que tot el col·lectiu en traiem profit. Fa molts anys que sóc col·legiada, i ara es donaven unes bones circumstàncies a nivell personal per poder fer un pas més.\n2. Quins objectius tens com a vocal? Què t’agradaria aconseguir durant els propers dos anys de Junta?\nEl meu objectiu és un: aconseguir visibilitat del COAMB més enllà de l’àrea metropolitana. Fer arribar les funcions i beneficis del COAMB a tots els i les ambientòlogues de les terres de Lleida, Alt Pirineu i Aran, que se’l sentin proper i que atenem també les seves realitats.\n3. A nivell professional, ets consultora ambiental a Ambiens. Ens podries explicar en què consisteix la teva feina?\nSí, jo estic a Ambiens des del 2006. És una consultoria amb unes 12 persones, especialitzades en suport tècnic en l’àmbit dels residus municipals a l’administració. També oferim serveis d’enginyeria ambiental i, per últim, també tenim l’especialització de comunicació i educació ambiental.\nAl llarg d’aquests 14 anys, he passat per tots aquests àmbits, però en els últims 4 anys es va fer una aposta per la comunicació ambiental, per donar-li un gir i oferir serveis de qualitat i de valor comunicatiu. Ara doncs, juntament amb l’Eva, som les responsables d’aquesta secció d’Ambiens on estem molt dedicades a les campanyes d’implantació de la recollida porta a porta, i també a campanyes de reforç del reciclatge, de compostatge individual i comunitari i campanyes de foment del civisme.\nLa meva feina consisteix en dissenyar les actuacions de la campanya segons els objectius que ens indiquen les persones tècniques i polítiques dels ajuntaments, donar-hi forma, crear i dissenyar els continguts del material gràfic, coordinar totes les parts (dissenyadors, impremta…) i finalment, quan sortim al carrer, o bé faig d’informadora (que també m’agrada i em dona aire després de tants dies al despatx) o si és una campanya molt llarga o grossa, també faig gestió de personal contractant informadors i informadores ambientals, fent-los formació, seguiment, etc… I he de dir que tenim molt bon planter!\nTambé dissenyem activitats per escoles, últimament hem tret un escape room sobre el canvi climàtic realment didàctic i interessant. Bé, ja veus, tot gira bastant al voltant dels residus, tot i que també tenim encàrrecs de disseny d’itineraris de natura i activitats sobre biodiversitat que fem juntament amb el nostre company Josep Costa i l’empresa germana d’Ambiens, ZooEthics especialitzada en la gestió responsable de fauna urbana, que ens fan canviar de registre, i això també ens agrada i ens dona oxigen.\n4. I anteriorment, quina és la teva experiència en el camp ambiental?\nDoncs evidentment, qui no hem passat per fer monitoratge ambiental mentre estàs estudiant? També vaig tocar breument l’àmbit de la planificació del territori irlandès, ja que vaig viure uns mesos a Dublín, però principalment, la planificació del territori català a l’Estudi Xavier Mayor. El Xavi és un gran mestre de la connectivitat ecològica i la planificació estratègica del territori. Vaig fer amb ell les pràctiques d’empresa a quart de la carrera, i en aquells moments l’Estudi començava a créixer. Quan vaig acabar les pràctiques vaig seguir treballant amb ell ja que just acabava de sortir la normativa dels Estudis d’Impacte Ambiental i d’Avaluació Estratègica (ara diria que tenen un altre nom, veig que em faig gran…). Va ser una època en la que vaig aprendre moltíssim i també vaig veure que tenim molt i molt a fer per mirar i entendre holísticament la planificació territorial, i encara falta…\nFinalment, també he passat de puntetes per la gestió ambiental, col·laborant a implantar la ISO 14.001 des del departament de medi ambient de Sony Corporation, a les seves oficines de Barcelona. Un altre àmbit ben diferent on també vaig aprendre moltíssim.\n5. Quan i en quina universitat vas estudiar Ciències Ambientals? Com vas decidir els estudis que volies cursar?\nVaig començar la carrera de Ciències Ambientals el 2000, a l’UAB. En aquella època només es feia a la UdG i aquí, diria.\nDecidir-me a cursar Ambientals no va ser fàcil, al Batxillerat se’m donava tot bé (excepte tecnologia i dibuix) i em costava decantar-me cap a una especialització. No em volia resignar a fer una carrera de lletres i abandonar la meva part de ciències ni a la inversa. Finalment, vaig veure la llum quan la meva tutora a 2n em va explicar que hi havia una carrera molt recent que abastava diferents disciplines, i era la de Ciències Ambientals. A més a més, confluïa tot en el medi ambient, que per mi des de petita havia estat molt sensibilitzada amb la contaminació ambiental. Era la solució perfecta: una carrera multidisciplinar que em permetria dedicar-me professionalment a la causa ambiental, que em movia però que no sabia com contribuir a la seva solució.\n6. Com t’imaginaves el teu futur laboral quan estaves a la universitat?\nUfff… doncs complex i alhora esperançador. Complex perquè hi havia temes que tocàvem que no veia aplicació real, no em sabia imaginar cap a on em portarien algunes assignatures ni per què em servirien, o d’altres que ens donaven píndoles de realitat on veies clarament que els conflictes ambientals són fruit d’interessos polítics…\nI esperançador, perquè en aquells moments s’estaven coent canvis a nivell legislatiu que semblava que quan sortíssim de la carrera tothom trobaríem el nostre lloc (la normativa catalana de residus, la d’impacte ambiental…), i realment així va ser.\n7. Què diries als companys i companyes de professió perquè s’animessin a participar al Col·legi?\nOstres, veig clarament que el Col·legi és molt important per consolidar la nostra professió, per saber on som, qui som, per donar-nos el valor que tenim i ens correspon i que no ens el deixem prendre. És el nostre punt d’ancoratge, és el que ens vincula i ens manté vius com a professionals. Si no estàs al Col·legi vas deixant-te arrossegar per les inèrcies del dia a dia, per l’intrusisme o “menysteniment” laboral que acabes permetent i no te n’adones.\nFormar part o no del Col·legi és el que marca la diferència entre ser un professional solitari, o ser un professional recolzat per una xarxa d’iguals a qui pots recórrer, ja sigui per rebre però també per aportar.\n8. I als joves que tot just comencen els estudis de Ciències Ambientals, quins consells els hi donaries?\nEls hi diria que tothom ens escolta, i més ara, just amb tots els efectes positius ambientals que s’han visibilitzat durant la pandèmia de la Covid-19. Tenim moltíssim a fer i hi ha pressa, així que tot el que estudiïn ho projectin, ho visualitzin perquè quan surtin de la carrera seran indispensables totes les seves idees i aportacions. I també dir-los sobretot gràcies, gràcies per ser-hi.


Formació Alpha, com anunciar la fe als qui no la tenen? - Arquebisbat de Barcelona\nFormació Alpha, com anunciar la fe als qui no la tenen?\nLa Delegació de Joventut de l’Arquebisbat de Barcelona, va organitzar, del 25 al 27 d’octubre, un curs d’entrenament per els futurs coordinadors dels sopars Alpha. Aquesta iniciativa, d’origen anglosaxó, consisteix en sopars, de caire informal, dirigits a gent no creient però que senten una inquietud. Els formadors, un cop preparats, mantenen converses amb els agnòstics [...]\nLa Delegació de Joventut de l’Arquebisbat de Barcelona, va organitzar, del 25 al 27 d’octubre, un curs d’entrenament per els futurs coordinadors dels sopars Alpha.\nAquesta iniciativa, d’origen anglosaxó, consisteix en sopars, de caire informal, dirigits a gent no creient però que senten una inquietud. Els formadors, un cop preparats, mantenen converses amb els agnòstics sobre la fe cristiana mentre gaudeixen de l’àpat. Està dirigit tant a gent jove com adulta, sent els grups dividits per edats.\nPer aconseguir transmetre aquesta fe cal un mètode, ganes d’evangelitzar, i l’Esperit Sant. Amb aquest objectiu el divendres, de 19:00h a 21:00h, va començar la formació amb conceptes introductors sobre l’Entrenament Alpha i la Nova Evangelització. El dissabte es va aprofundir sobre els elements essencials i la creació de grups. També va haver-hi temps, entrada la tarda, per una sessió amb materials i consells de com organitzar el cap de setmana. La jornada va finalitzar amb una pregària per demanar l’Esperit Sant.\nFinalment, diumenge va iniciar una sessió per aprendre a pregar pels altres, i per conèixer el mètode per fer les xerrades Alpha. Acte seguit, es va celebrar una eucaristia d’enviament i va concloure amb un dinar en comunió.


Dilluns, 27 abril 2015 11:59\nAquest cap de setmana, festes i més festes!!! Moments únics amb #Dinamiks!!! A què esperes per tenir la teva??


General - Altercom 21\nSuplantació de CAIXABANK Ens arriba un nou avís per part de l’INCIBE (Institut Nacional de Ciberseguretat Espanyola) d’una nova campanya de PHISHING! Principalment, està enfocada a […]\n0 Llegir-ne més\nAltercomTV la televisió allà on vulguis! Canals com Terres de l’Ebre, AragoTV, Apunt…. TOTA la TDT, canals autonòmics, canals internacionals… per només 2€ al mes! Servei […]\nEncara no heu fet les compres necessaries? Passa’t per la nostra botiga… pero corre! Us recordem que el proper 24 i 31 de desembre romandrem tancats […]\nDes d’altercom21 us volem agrair la confiança dipositada en els nostres serveis. Volem desitjar-vos unes bones festes i que tingueu una bona entrada d’any! Com sempre, […]\nGran èxit en la primera xerrada de ciberseguretat a les Terres de l’Ebre! Des d’Altercom21, us volem agrair per l’assistència i el feedback que hem rebut. […]\nAvui fem la primera xerrada de ciberseguretat! També en streaming a YouTube! Tens l’oportunitat perfecta per informar-te sobre el món del hacking i com pot afectar en […]\nGoogle ha eliminat més de 150 aplicacions de la Playstore ja que l’empresa d’antivirus Avast ha detectat que feien un ús fraudulent. Formaven part d’una campanya […]\nDesde Altercom21, ens ha arribat l’alerta d’una nova estafa via SMS i ho volem compartir per a que ho pugueu identificar. Es tracta d’un SMS que […]\nCom trobar el meu mòbil: Avui en dia, els mòbils s’han tornat imprescindibles en el nostre dia a dia. Ja no només per comunicar-nos, sinó per […]


ID no. of MS BITECA manid 1534\nCollection: Call number 460\nTitle of volume Eximenes | Vida de Chris.o | de .25. añs fins ala | mort de sos mirac-|les y dels Apostols | antes y despres | .m.s. | T.II. ( al llom)\nLeaf Analysis ff.: 292 (= 1 + 1-290 + 1) (foliació moderna)\nCollation 110 25/8 3-1416 15-168/7 17-1816 1914\n29 línies (f. 164)\nSize pàgina 269 × 208 mm (f. 17)\ncaixa 195 × 146 mm (f. 12)\ncolumna 189 × 65 mm (f. 17)\ncaixa 185 × 141 mm (f. 164)\ncolumna 185 × 63 mm (f. 164)\nrelligadura 274 × 210 mm (Puig i Oliver et al.)\nHand gòtica rodona (1r-286r)\naltres mans més cursives (ff. 286v-290r)\nWatermark carro (al cos del volum,) (semblant a Briquet 3528, doc. entre 1429 i 1461, Barcelona: 1451; pràcticamente idèntica a Madrid, Alba ms. 80)\nPictorial elements Caplletres: caplletres alternen en vermell i blau\nReclams: horitzontals centrats al peu del foli, llevat del primer i del darrer\nCondition els 10 ff. preliminars amb la taula; la foliació original del text, en xifres romanes, ratllada pel relligador, ha estat substituïda per una de moderna que numera tot el volum seguit. Alguns folis restaurats. El f. 290 actual és en realitat un foli que fou rebutjat pel copista (està ratllat) després d’haver copiat una columna del text eiximenià\nBinding moderna, del s. XVIII, en pergamí i desenganxada\nPau Ignasi de Dalmases i Ros, Marquès de Vilallonga  1718 data de mort\nAssociated Texts Conté al f. 4r suplm. texid 2257 Desconegut, Vida d'una santa\nAssociated MSS, editions, and specific copies of editions manid 1455 MS: Barcelona: Catalunya (BNC), 1804. 1434 - 1473. Desconegut, Estament de salvació i estament de damnació, escrit 1400 [?] - 1500 [?].\nReferences (most recent first) Catalogat a: Puig i Oliver et al. (2012), Catàleg dels manuscrits de les obres de Francesc Eiximenis, OFM, conservats en biblioteques públiques. Volum I: descripció dels manuscrits 422-8 , n. 79\nCatalogat a: Massó Torrents (1909-10), “Les obres de Fra Francesc Eiximeniç (1340?-1409?). Essaig d'una bibliografia”, Anuari de l'Institut d'Estudis Catalans 81 , n. 172 (Ms. T)\nNote aquest manuscrit forma part d'un lot del llegat Dalmases donat a la biblioteca. És la segona part del Ms. BdC 459. Al foli de guarda preliminar una nota resumeix el contingut del còdex: “eximenis o ximenis: Vida y mort de Jesuchrist Salvador nostre y portentos per ell obrats y sos Apostols antes y després de la mort des de que ana en lo desert haont fon tentat. Tomo Segon”. Anotacions marginals han afegit a la taula les referències als folis corresponents.\nhttp://cataleg.bnc.cat/searcħS13*cat?/cMs.+460/cms+460/1%2C9%2C9%2CB/frameset&FF=cms+460&1%2C1%2C/indexsort=- catàleg vist 2017-05-18\nSpecific witness ID no. 1 BITECA cnum 738\nLocation in volume ff. 1-10 prel. + 1ra-286rb\nFrancesc Eiximenis. Vida de Jesucrist (VI-X)\nTitle(s) in witness Vida y mort de Jesuchrist Salvador nostre\nIncipits & explicits in MS índex: [ 1 prel.] Capitol xii mostre com lo senyor vençe la primera temptacio … [ 10] … Capitol .iii. e derrer qui acaba lo ljbre e ha sa presentacio ja al començament de aquest libre\nrubr.: [ 11r] Capitol xij quj ensenya com lo senyor vence la primera temptacio\ntext: V6ehent donchs lo demonj la altea e perffeccio del dejunj … [ 286rb] … lo qual ab nos mateys sia tostemps recomenat ala sua gracia e merçe quj viu e regna In secula seculorum. Amen. Deo gracias\nNote completa el text del ms. anterior Dalmases 177.I\nSpecific witness ID no. 2 BITECA cnum 1776\nLocation in volume ff. 286v-287v\nUniform Title IDno, Author and Title texid 2256\nJoan Llobet. Meditacions sobre la Passió i oracions\nDate escrit 1350 - 1410\nIncipits & explicits in MS rubr.: [ 286v] Sequentia fuere ordinata per reuerendum Johanem Lobet in sacra pagina magistrum\ntext: per tant com los nostres actes no poden esser regglats sens lo pricipi e fi quj es sol deu … [ 287v] … sua passio e dela sua gloriosa inmaculada mare amen\nSpecific witness ID no. 3 BITECA cnum 1777\nLocation in volume ff. 288-289v\nUniform Title IDno, Author and Title texid 2259\nJoan Llobet. Meditacions per a cada dia de la setmana\nIncipits & explicits in MS rubr.: [ 288] per meditar cascun die dela setmana lexant lo peccat ab consentiment de sant proposit per lo dit mestre lobet ordenat\ntext: Lo diluns legiras en lo libre dela tua memoria lo gran misteri dela incarnacio … [ 289v] … lo teu peccat veges con li es obligat\nNote acaba amb la meditació del dimecres\nSpecific witness ID no. 4 BITECA cnum 3328\nLocation in volume f. 290ra-rb\nDesconegut. Sermó o reflexions sobre la mort de la Verge\nIncipits & explicits in MS text: [ 290ra] […]filus si es que lo fill beneyt lj trames langell quj la saluda sobre delitablement e lj presenta apres la salutacio vn Ram de palma luent dient lj que lo seu precios fill la lj trametia … lo terç punt si es que langel ço diu lj assigna tres jorns per apparallarse ala mort dient lj de part del seu fill reuerent que ella sabes per cert que apres tres jorns ella passaria de [f. 290rb] aquesta vida\nSpecific witness ID no. 5 BITECA cnum 3329\nDesconegut. Sobre la purificació de la Verge Maria\nIncipits & explicits in MS text: [ 290v] [l]a purificacio dela verge maria fo feta apres la natiujtat de nostro senyor xl dies pot esser dita aquesta festa purificacio per ço con al xl die … e lo forç significa la diujnitat de jhesuchrist\nNote al peu del text, en lletra més petita: “qui molt ama mot sera amat si son amar sera”


Un referent del feminisme\nPilar Godayol Professora A La Universitat De Vic\nCapmany va fer de pont entre el feminisme d’abans de la guerra I el de la segona meitat del segle XX. UNIVERSITAT ROVIRA I VIRGILI. ARXIU VIDAL-CAPMANY\nEls anys seixanta Maria Aurèlia Capmany va topar amb La mística de la feminitat, de Betty Friedan, el llibre que va encaminar-la decisivament cap a un dels grans eixos de la seva vida i de la seva obra: el paper de la dona a Catalunya. Un clàssic del pensament feminista i un dels llibres més venuts de la dècada dels seixanta, La mística de la feminitat es va publicar als Estats Units el 1963. Guanyador del premi Pulitzer el 1964, parteix de l’experiència de quinze anys de treball de camp de l’autora, que no tan sols fa una radiografia de la situació de milions de dones nord-americanes que la mística de la feminitat ha aconseguit enterrar en vida i relegar a una mera funció biològica, sinó que les convida a enderrocar “la trampa de la mestressa de casa”. Juntament amb El segon sexe, de Simone de Beauvoir, és un dels dos assajos de referència del feminisme de la segona meitat del segle XX.\nEl 1965 Edicions 62 va encarregar la traducció catalana de La mística de la feminitat a Jordi Solé i Tura. La situació econòmica, jurídica i social de la dona nord-americana no tenia gaire a veure amb la de la dona catalana, que encara era castigada si era adúltera o se li prohibia el divorci. Sense haver acollit un moviment feminista combatiu com l’anglès o el nord-americà, el llibre va calar suaument en la societat catalana, fet que va induir Josep M. Castellet, promotor de la traducció catalana, a pensar a elaborar-ne una possible versió anostrada. Capmany va ser l’escollida per a la comesa. Fins a aquell moment no s’havia dedicat específicament a l’estudi de la dona, però les seves circumstàncies vitals i intel·lectuals hi acompanyaven. Acceptat l’encàrrec, Capmany començà a treballar-hi a partir d’uns interrogants, que bàsicament van esdevenir la tesi del llibre: on som?, què n’ha quedat de les velles reivindicacions?, la dona catalana se sent satisfeta del lloc que ha conquerit a la societat?\nLa dona a Catalunya. Consciència i situació va sortir publicat l’abril del 1966 i constitueix “la primera història moderna del feminisme” a casa nostra, com sosté Lluïsa Julià. Capmany hi conclou que la dona viu en una societat que pràcticament l’exclou: tant l’Església com l’Estat la priven d’intervenir socialment i, per tant, el matrimoni continua sent la millor sortida personal i social. L’autora no tan sols hi fa afirmacions contundents i polèmiques per l’època, com les crítiques contra el feminisme aigualit i conservador de la burgesia catalana, sinó que també hi planteja temes innovadors, com la condemna de l’ablació del clítoris o la possibilitat de la mitja jornada laboral. De vegades se li ha retret que les conclusions del llibre pequen d’imprecises, però és obvi que Capmany va encendre la metxa reivindicativa dels drets de les dones a Catalunya en un moment històric i polític clau del segle XX.\nUna figura entusiasta\nLes posicions feministes de Capmany es van convertir en una referència. Com ella mateixa afirma en els últims mots de l’epíleg a la segona edició, “si d’aquest llibre en sorgissin una munió de llibres contradient-lo, em donaria per satisfeta”. Entusiasta de la temàtica feminista i les seves reivindicacions, conscient que hi havia tota una nova generació que necessitava un replantejament, Capmany es va lliurar a la investigació i a l’escriptura, com també va participar en nombroses conferències, debats i col·loquis arreu de la geografia catalana. Van venir més llibres, com El feminismo ibérico (1970), Cartes impertinents de dona a dona (1971), De profesión: mujer (1971), El feminisme a Catalunya (1973), La dona. Obres selectes i inèdites (1975) o Dona i societat a la Catalunya actual (1978).\nGràcies a La dona a Catalunya, després del trasbals de la Guerra Civil, els estudis de gènere van cobrar força a casa nostra i la seva autora va esdevenir un model per a les joves escriptores nascudes al voltant de la dècada dels 50. Testimoni actiu de la història del seu temps, Capmany va fer de pont entre el feminisme d’abans de la guerra i el de la segona meitat del segle XX. I sempre va pensar en les noves generacions de dones catalanes, per fer-les “més valentes”, “més lliures”, “més arriscades”. Ara que el llibre fa cinquanta anys és just celebrar-ho, per les d’ahir, les d’avui i les que vindran.


Onze embargats recorren i acusen el Tribunal de Comptes de “fugir del dret”\nL'exconseller i advocat Francesc Homs a la sortida del Tribunal de Comptes, el 29 de juny de 2021 / ACN\nRecorden que es vulneren els principis del procés administratiu\nDur, i amb certa punta d’ironia, recurs d’onze processats pel Tribunal de Comptes arran d’haver participat en la política d’Exteriors de la Generalitat des del 2011 al 2017. En concret, contra la resolució de la delegada instructora, Esperanza García, del passat 14 d’octubre amb què rebutjava els avals afiançats per l’Institut Català de Fiances. El recurs, al que ha tingut accés El Món, al·lega que s’han vulnerat drets processals bàsics com tenir dret a una segona instància, perquè més enllà de la interpretació “artificiosa” que fa la instructora per tombar-los, ha deixat sense un tràmit d’al·legacions abans de desestimar les garanties. “Un fet que vulnera el dret a la defensa”, remarquen els recurrents i que priva del dret de contradicció i audiència. De fet, arriben a qualificar l’organisme amb una mena d’institució que ha treballat com una “societat anònima de capital 100% públic, constituïda per fugir de el dret administratiu”. A més, donen la volta a la situació tot recuperant l’argument de l’Advocacia de l’Estat per no entrar a valorar els avals: “És una qüestió d’alta complexitat jurídica” i de principis jurídics d’imparcialitat. En definitiva, retreuen a la instructora que apliqui un dret administratiu sui generis, i no el dret administratiu que sí aplica qui representa el tribunal de comptes als tribunals ordinaris: l’advocacia de l’Estat.\nAixí, Roger Albinyana, Amadeu Altafaj, Luca Bellizzi, Francesc Homs, Manuel Manonelles, Chantal Olivé, Mar Ortega, Albert Royo, Jordi Vilajoana, Ramón Font i Andrew Scott carreguen amb desimboltura contra la decisió de la instructora. A més, de tot el via crucis processal que ha suposat la instrucció del procés contra tots els encausats. De fet, assegura que el procés de la instructora no és pas de dret administratiu sinó d’un “procés administratiu sui generis”. “Aquest Tribunal ha construït una doctrina artificiosa, en detriment dels presumptes responsables i en únic benefici de el Tribunal de Comptes”, remarca el recurs. I va una passa més enllà amb una crítica oberta i àcida amb la investigació feta fins ara. “La fase d’instrucció és com una societat anònima de capital 100% públic, constituïda per “fugir” de el dret administratiu”, sentencia el recurs.\nPart del recurs presentat davant del Tribunal de Comptes/Quico Sallés\nHàbilment els advocats recullen els arguments de l’Advocacia de l’Estat va desestimar d’informar sobre els avals. De fet, recorden que va renunciar perquè interpretaven que “vulneraria els principis de contradicció i d’igualtat, d’imparcialitat i d’objectivitat”. “Tal és la confusió que genera aquest procediment administratiu sui generis, que fins l’Advocada General de l’Estat esmenta, al·lega i informa sobre principis de dret administratiu“, argüeix el recurs per comparar-lo . “Resulta que l’òrgan consultor d’aquest Tribunal de Comptes (i qui assumeix la representació i defensa d’aquest Tribunal de Comptes davant la jurisdicció ordinària segueix entossudit a aplicar el dret administratiu”, subratlla la defensa amb certa traça irònica.\nUn argument clar, per recordar a la instructora que ha de respectar el dret administratiu i que no s’atorgui funcions jurisdiccionals, que en tot cas, hauria de respectar els drets de defensa. “Un cop raonat que la fase d’actuacions prèvies té naturalesa administrativa i no jurisdiccional, podent conceptuar així com un procediment administratiu, resulten aplicables a les repetides actuacions prèvies els principis d’imparcialitat i objectivitat que es prediquen de procediment administratiu com a principis rectors d’aquest, així com els principis de contradicció i igualtat”, afegeixen en el recurs.\nEn aquesta línia, el recurs conclou que “la responsabilitat comptable pròpiament dita es decidirà en un posterior procediment de reintegrament per abast, com no pot ser d’una altra manera“. Així, addueixen que la instructora en no admetre els avals es pronuncia “sobre el fons de l’assumpte d’una forma definitiva“. En el sentit que la seva resolució produeix “efectes i té impacte en els recurrents, ja que han de reemplaçar els avals per béns immobles a embargar i que la Resolució no admet recurs que pugui revisar la inadmissió dels avals”. D’aquesta manera, reclamen que la resolució de la instructora no ha de quedar exclosa del principi d’audiència pròpia del procediment administratiu.\nVeterà antifranquista. Octubre 21, 2021 | 16:57\nNois, el dret que preval a Espanyistan, és el que li passa a per la barretina als que governen a Madrid. Si els tribunals europeus no intervenen, - i sembla qe no en tenen pas ganes- ho tenim magre tots plegats.\nNarcís Octubre 21, 2021 | 18:32\nQuina diferència hi ha entre aquest embargament i allò que feien els " bandolers " ? PD : almenys aquests eren cercats per la justícia .. però aquests per ningú .. al seu lliure antull ( el súmmum de la prevaricació ! ) !\nNarcís Octubre 21, 2021 | 18:38\nOn són, on n' eren, davant la salvatge corrupció de governs de partits manaies arreu de l' estat . .. . . . ? PD : on són, on n' eren, àdhuc davant les despeses bestials de les clavagueres de l' estat i, què dir-ne, del mateix GAL ?\nNarcís Octubre 21, 2021 | 18:46\nVerament, és el més oposat a qualsevol semblança d' estat sèrio .. d' estat mínimament estat que no pas de màfia fora mida ( això sí, amb la garantia d' aquell així sense metralletes ! )! PD : com pot ser possible aquest actuar i . . anar-se'n tranquilament a dormir ( ja posats .. quant cobren per ser on són ? ) ?


Derbi vallesà desigual – Club Natació Terrassa\nDerbi vallesà desigual\nNov 09, 2018 Jaume Vidal General, Secció de Waterpolo\t0 comments prèvia cn sabadell waterpolo femení\nEl sènior femení de waterpolo afronta un derbi vallesà desigual\nEl sènior femení de waterpolo visitarà demà (12.45h) les instal·lacions de Can Llong per enfrontar-se a l’Astralpool CN Sabadell en partit corresponent a la quarta jornada de la Lliga Premaat Divisió d’Honor. Després de sumar els tres primers punts contra l’Escuela WP Zaragoza, el conjunt de Xavi Pérez afronta un derbi vallesà molt desequilibrat, atès que l’equip de David Palma és el gran dominador del waterpolo femení estatal i enguany esdevé un candidat seriós a guanyar la Champions League.\nEl tècnic local confessa que el matx de demà és pràcticament una missió impossible. “Sortim a competir tots els partits, però som conscients que ens enfrontem probablement al millor equip d’Europa. La nostra preparació va dirigida als dos partits següents, contra el Sant Feliu i el Rubí, que són rivals directes”. En aquest sentit, Pérez explica que ha aprofitat l’aturada de la competició el cap de setmana passat per incrementar la càrrega dels entrenaments en clau de futur. Així mateix, l’entrenador egarenc subratlla l’equip està cada cop més conjuntat i destaca l’efecte balsàmic que va tenir la victòria contra l’Escuela WP Zaragoza, un partit “cabdal” en un primer tram de calendari molt exigent.\nSegons el tècnic terrassenc, l’Astralpool CN Sabadell està dissenyat per adjudicar-se la Champions League. “El planter és encara més potent que la temporada passada. Han incorporat l’estatunidenca Maggie Steffens , “una de les millors jugadores del món, sinó la millor” i compten amb un veritable arsenal de recursos. “Disposen de les millors boies, Maica Garcia i Paula Leitón, un arc molt poderós amb Anna Espar, Bea Ortiz i Kiley Neushul, i una portera d’altíssima qualitat com Laura Ester”. L’única baixa del conjunt de David Palma respecte a la campanya anterior és Pilar Peña, que milita ara al CN Sant Andreu.\nObertes les inscripcions...\nPartit plàcid contra el Tenerife\nEl sènior femení de waterpolo arrenca un punt molt valuós de la piscina del Madrid Moscardó\nEl CN Terrassa va empatar a nou a la piscina del CN Madrid Moscardó en partit corresponent a la quinzena jor...\nVuit medalles en la primera…\nVuit medalles en la primera jornada del Campionat de Catalunya Júnior Open d’Estiu.\nJun 27, 2018 / 0 comments


L'Alta ribagorça. Pobles, història i clima\nEls pobles de l'Alta Ribagorça\nL’Alta Ribagorça és una comarca d’exclusiva alta muntanya i impressionants paratges naturals que durant segles han preservat els tresors més preuats del romànic català.\nParcs i Pobles de Catalunya\ndimecres, 17 d’abril 2019 - 13:00h\nPaisatge de l'Alta Ribagorça | Viquipèdia\nGeogràficament indestriable de la Ribagorça aragonesa, l’Alta Ribagorça és una comarca d’exclusiva alta muntanya i impressionants paratges naturals que durant segles han preservat els tresors més preuats del romànic català.\nUn tast geogràfic i històric de la comarca de l’Alta Ribagorça\nFruit de la revisió territorial del 1988, l’Alta Ribagorça és la comarca menys poblada del país; un territori històricament ramader, que a partir de la segona meitat del segle XX, va deixar en segon terme l’economia ancestral per centrar-se en la indústria hidroelèctrica i el turisme de natura i neu.\nRepassem en aquest article les dades més essencials de la geografia, la història i la climatologia d’aquesta comarca de l’Alt Pirineu.\nSituada a l’extrem nord-occidental del país i compresa entre la capçalera de la Noguera Ribagorçana i tota la vall de la Noguera de Tor; l’Alta Ribagorça troba els seus límits administratius en la Ribagorça aragonesa a l’oest —comarca geogràfica i culturalment germana de la Franja de Ponent—, l’occitana Val d’Aran al nord, i els dos Pallars a l’est i el sud.\nMapa de l'Alta Ribagorça | Cedida\nAmb capital al Pont de Suert, l’Alta Ribagorça és una comarca de petits pobles escampats entre imponents cims que amaguen un gran valor natural, paisatgístic, històric i cultural.\nInvestigacions recents situen els primers pobladors a l’Alt Pirineu al voltant de fa 10.000 anys; uns habitants que a l’Alta Ribagorça es concentraven en abrics entorn de l’estany de Sant Maurici i els recursos naturals que aquest entorn oferia, des de la caça i la pesca a la recol·lecció de fruits silvestres.\nJa a l’Edat del Bronze i del Ferro, entre fa 4.400 i 2.200 anys, les evidències arqueològiques mostren uns assentaments més sedentaris, amb monuments funeraris i les primeres explotacions agrícoles i ramaderes.\nA l’Edat Antiga, en època preromana el territori estava habitat pels ibers iacetans; un poble lligat al vessant sud del Pirineu aragonès i de forta influència vascona, que a Catalunya hauria ocupat l’Alta Ribagorça i bona part dels Pallars. Amb la romanització, els romans s’haurien interessat per les aigües termals d’aquest territori, si bé no hi haurien establert cap nucli poblacional remarcable.\nVall de la Noguera Ribagorçana | Diputació de Lleida\nAmb una influència gairebé inexistent de visigots i sarraïns, l’Alta Ribagorça pren rellevància històrica a partir de l’Edat Mitjana, quan l’administració de l’Imperi Franc crea el comtat de Pallars i Ribagorça en el si de la Marca Hispànica.\nAmb la desmembració de l’Imperi, diverses pugnes entre els senyors locals derivades de la crisi de poder, acaben situant Ramon II de Pallars-Ribagorça com a propietari del comtat, convertint el títol en un càrrec hereditari i materialitzant la independència de facto del territori. Tanmateix, un territori que a la seva mort dividiria entre els seus fills.\nEl nou comtat de Ribagorça, que aproximadament dominava les actuals comarques catalana i aragonesa de l’Alta Ribagorça i la Ribagorça, passà també vora un segle de trifulgues polítiques que el portaren a la quasi desarticulació (segle XI); sempre a cavall del regne d’Aragó i els dominis dels comtes catalans.\nJa unificada la corona catalanoaragonesa, el rei Jaume I reubicà el comtat en territori estrictament català (segle XIII); un fet que davant el malestar aragonès, corregiria a mitges Jaume II (segle XVI), retornant la major part del comtat al domini jurisdiccional del regne d’Aragó i provocant la divisió contranatura que fins als nostres dies ha dividit l’Alta Ribagorça catalana de la Ribagorça aragonesa.\nA escala local, el poder més rellevant fou el domini de la Baronia d’Erill, que des de la Vall de Boí i amb influència al Pallars, serien el poder local més rellevant a l’actual Alta Ribagorça fins a la desamortització (segle XIX).\nA l’Edat Moderna, com la resta del Principat, tant la Ribagorça aragonesa com la catalana es mantingueren fidels a la Generalitat de Catalunya durant la Guerra dels Segadors, i al bàndol de l’arxiduc Carles en la Guerra de Successió espanyola.\n3. Els pobles de l’Alta Ribagorça\nL’Alta Ribagorça té una extensió de 426,9 km², i amb 3.774 habitants (2018), és la comarca menys poblada del país. En desvincular-la administrativament de la resta de la Ribagorça, la seva demografia s’ha vist sempre condicionada per les dimensions i l’orografia extrema de l’Alt Pirineu.\nD’aquesta manera, després del creixement generalitzat dels segles XVIII-XIX, quan la comarca passà dels 2.223 habitants el 1787, als 4.600 el 1857; la població sempre s’ha mantingut entre els 3.000 i els 5.000 habitants, en períodes irregulars marcats per l’abandonament dels pobles més remots i la concentració en nuclis més ben comunicats.\nNucli de Noals, a l'Alta Ribagorça | Viquipèdia\nTanmateix, cal destacar el repunt viscut als anys 60, quan la població de l’Alta Ribagorça marca el seu límit històric, arribant als 6.444 habitants, conseqüència de la instal·lació de la indústria hidroelèctrica.\nL’Alta Ribagorça consta de mig centenar de petits pobles, que per les seves reduïdes dimensions, s’agrupen en tres municipis: El Pont de Suert, municipi que actua de capital comarcal, té una població 2.216 habitants, concentrats majoritàriament al nucli central, però agrupant fins a vint-i-cinc entitats de població; La Vall de Boí, que agrupa deu entitats de població, amb 1.022 habitants; I Vilaller, compost de dues entitats de població, amb 536 habitants.\n4. Orografia de l’Alta Ribagorça\nInclosa majoritàriament al Pirineu Axial, la comarca de l’Alta Ribagorça presenta una orografia d’alta muntanya, on a més, no es concentra cap plana ni vall ampla. Una terra de cims que arriben als 3.000 metres i on prolifera un paisatge glacial marcat per la presència de rierols i estanys nivals.\nLa Noguera Ribagorçana i la Noguera de Tor, configuren la comarca de nord a sud, naixent als cims més alts i trobant-se poc abans de la capital comarcal.\nRiu Noguera de Tor | Viquipèdia\nCal esmentar, que des de mitjans del segle XX, la indústria hidroelèctrica va modificar part del paisatge, amb preses i embassaments que assoleixen certa monumentalitat.\n5. Climatologia de l’Alta Ribagorça\nEl clima de l’Alta Ribagorça és Mediterrani Pirinenc Occidental, amb característiques continentals a la vall de la Noguera Ribagorçana a causa de la seva situació entre els Pirineus axials i el Prepirineu.\nEstació d'esquí a l'Alta Ribagorça | Turisme Alta Ribagorça\nUna climatologia d’alta muntanya que s’expressa en una amplitud tèrmica alta, on les temperatures mínimes mitjanes se situen per sota 0°, i les màximes es troben al voltant dels 17°.\nPel que fa a les precipitacions, es presenten regulars i abundants durant tot l’any, amb mitjanes al voltant dels 900 mm.\n"Turisme de muntanya i escapades a la Val d’Aran" "Què veure a la Val d’Aran"


Plans urbans i regionals: La planificació urbana i regional es centra en les qüestions estratègiques relacionades amb el desenvolupament a llarg termini de ciutats i regions. Combina realitats multi-escalars i transfrontereres i els diversos actors involucrats. Es refereix especialment a la complexa interacció i interdependència entre les activitats humanes i el medi físic. MCRIT ha participat en equips multidisciplinaris en el desenvolupament de plans urbans i regionals.\nProgram for Regional Development in the Area of Influence Of The North-south Railway in the State of Tocantins (2014-2015)\nDrawing up the Regional Development Programme Area of Influence of North-South Railway in the State of Tocantins in order to promote economic and social development, using the North-South Railway as an essential vector in the North Central Corridor Trade and the possibility of the second outlet to the sea taking advantage of the future endeavors of FIOL (Railroad West Integration -. East with Integrated Regional Development and Sustainable Tocantins (PDRIS) aims to promote the efficiency of road transport and the efficiency of a selected set of public services in support of integrated development and territorial balance of the state and its components: (i) the integrated improvement of the efficiency of transport, and (ii) improving the efficiency of public services in selected public services.\nEstudo paisaxístico da Costa Da Morte (2011)\nDende o Cabo San Adrián ata o Monte Louro esténdese unha costa variada, lixeiramente ondulada, na que se unen pequenas rías como a de Camariñas, con estuarios como o do Río Anllóns, e amplos areais como os de Carnota, Baldaio e Traba, flanqueados por tramos acantilados que presentan unha gran diversidade de formas. Trátase dunha comarca costeira de 50.100 ha na que o granito é a rocha dominante e na que tanto a intensa alteración do rochedo como, moi especialmente, a evolución tectónica tiveron un papel determinante na súa construción. Así aparecen amplos alvéolos de meteorización, como é o caso de Carnota, ou depresións, como a de Traba, ó lado de áreas levantadas, caso do treito que se alonga entre Laxe e Fisterra, cunha fronte na que se desenvolveu unha costa rochosa moi variada...\nLlibre Blanc de les infraestructures estratègiques EURAM. L'Euroregió de l'arc mediterrani. (2007-2009)\nLlibre Blanc de les Infraestructures de Transport de l'EURM, amb una diagnosi de les necessitats d'infraestructures de transport de l'EURAM, així com una proposta d'estratègies relatives a infraestructures, serveis, finançament i models de gestió.\nPla Director Urbanístic del Pla de l'Estany (2009)\nL'objectiu final dels treballs de planejament, pel que fa a la xarxa viària és arribar, d'una forma coordinada amb la resta d'àmbits de proposta del PDU (espais oberts, assentaments urbans), i a l'ordenament sectorial vigent, a una proposta de definició de la xarxa viària comarcal que incorpori una anàlisi de les xarxes de serveis de transport i el reordenament, si s'escau, del traçat de la resta de xarxes d'infraestructura interurbana.\nPla d'Ordenació Urbana de Rubí (2005)\nLa finalitat de l'estudi es fer previsions de mobilitat al municipi de Rubí aplicant les hipòtesis del nou Pla General d'Ordenació Urbana. Aquestes previsions permetran avaluar l'impacte dels creixements de població sobre la xarxa viària i determinar la idoneïtat de noves infraestructures.


En marxa la segona fase del projecte d'entorns escolars saludables i segurs\nEs preveu la creació de zones d'estada\nL’Ajuntament posarà en marxa aquest any la segona fase del projecte de mobilitat que ofereix més espai al voltant dels centres per garantir un accés segur i un entorn més saludable. Entre les novetats, la construcció de diferents zones d’estada i la remodelació de 35 carrers de la ciutat\nL’Ajuntament potencia aquest any la creació d’entorns escolars saludables i segurs amb la realització de la segona fase del projecte de mobilitat iniciat el 2020 al voltant dels centres educatius, dins de les mesures de prevenció i protecció posades en marxa davant la Covid-19.\nL’objectiu d’aquest pla d’urbanisme és oferir més espais als vianants per garantir que les entrades i sortides dels centres es facin de manera segura i crear zones saludables al voltant de les escoles, que formen part de les zones urbanes d'atmosfera protegida.\nAquest any, es vol potenciar encara més el projecte amb la transformació de 35 carrers situats a l’entorn de centres educatius amb ampliacions de voreres, creació de zones d’estada, supressió de carrils de circulació i tancaments de vies al trànsit motoritzat.\nEntre altres actuacions, el projecte preveu ampliar voreres al voltant de les escoles amb la supressió d’un cordó d’aparcament o un carril de circulació, en un espai que es caracteritzarà per la pintura i el mobiliari urbà col•locat sobre la calçada, en línia amb les pilones del color del parxís del camí escolar segur.\nEn destaquen les propostes de transformació de la totalitat de les vies o trams dels carrers del Pare Marchena, de Digoine, de Mossèn Lluís Pañella, de l’Estrella, de Joan Maragall, de Sant Josep, d’Andorra, de la Mina, de Covadonga, de Floridablanca, de les Bòbiles, de la Mare de Déu dels Desemparats, de l’Alegria i de les Mimoses.\nFins ara, l’execució del projecte ha inclòs la realització de treballs per adequar els espais, com la instal•lació de pilones, l’ampliació de voreres i la col•locació de tanques; l’habilitació de trams de zones de vianants i de la xarxa pedalable, a més de la senyalització de la via pública i, en alguns casos, l’eliminació de carrils de circulació i places d’estacionament.\nEn la primera fase, realitzada l’any passat, es van fer actuacions als entorns de 25 centres públics i concertats de tots els districtes de la ciutat i de tots els nivells educatius.\nPetjades de colors pels trajectes del camins escolars segurs


Salvem Can Raventós de l'especulació urbanística. Defensem la casa i el jardí per al barri i per a les futures generacions.\nAques és el cost mínim al que hem de fer front per poder interposar el contenciós administratiu i aturar la construcció dels pisos de luxe a Can Raventós\nConcert el Pony Pisador\nCostos d'organització del concert benèfic dels Pony Posador\nCom més s'allargui el procés i com més entrebancs ens anem trobant proablement els costos pujaran. Igualment, no volem esgotar només una sola via (la del contenciós) i per tant volem estar preparades per altres formes de lluita que puguin necessitar finançament.\nCostos de producció i enviament de les recompenses\nTotal $ 6,255 $ 10,425\nLa Plataforma Defensem Can Raventós som un grup de veïns i veïnes de Sarrià que estem lluitant contra el projecte especulatiu que vol destruir el jardí i la casa de Can Raventós, un dels darrers jardins que resten al nucli antic de Sarrià Vell. A més, el projecte suposaria un nou embat a les veïnes de la vila que fa anys que resistim a la constant elitització del barri.\nEl projecte es va aprovar amb evidents i demostrades irregularitats en el seu tràmit i incompleix en diversos aspectes el planejament urbanístic municipal. Per tot això, des de la plataforma hem decidit emprendre accions legals i portar el Pla Especial a un contenciós administratiu pel qual ens cal l’ajuda de tots i totes per poder sufragar les despeses judicials.\nLa nostra principal fortalesa és el gran suport veïnal i associatiu que tenim al barri. El nostre manifest ha estat signat per més de 2000 persones i més de 30 entitats i associacions del barri. A més, tenim també l’experiència de ser la segona vegada que ens enfrontem a un procés especulatiu d’aquesta mena al barri. Finalment, i no per això menys important, hem denunciat les irregularitats administratives i privades vinculades al pla urbanístic i aquestes estan sent investigades per l’Oficina antifrau de Catalunya.\nLa Plataforma Defensem Can Raventós persegueix bàsicament 4 objectius:\nQue es derogui el Pla Especial Urbanístic de Can Raventós, amb una tramitació plena d’irregularitats en el tràmit administratiu i es respectin les disposicions normatives vigents.\nQue l’Ajuntament estudiï una fórmula que permeti, a la propietat, permutar l’edificabilitat de manera que tant l’edifici de Can Raventós com la totalitat del jardí passin a ser d’ús públic.\nProposem que l’edificació allotgi un centre de dia per a la gent gran, un ús compatible i complementari amb les entitats del barri que no tenen espai, com passa amb les de cultura popular i amb els col·lectius de joves, equipaments dels quals en tenim un dèficit total al barri.\nLa requalificació posterior del jardí com a zona verda per a gaudi i refugi climàtic per als veïns i veïnes.\nAmb els ingressos que obtinguem finançarem les despeses judicials de la plataforma i seguirem lluitant contra l’especulació urbanística al barri i la desaparició dels espais verds.\nEstem determinades a defensar els darrers espais verds de la nostra ciutat. Son imprescindibles per a la qualitat de vida de les persones, i més en un context de canvi climàtic com el que vivim.\nAquest projecte va dirigit a tot el veïnat de Sarrià i en general el veïnat de la ciutat de Barcelona i d'arreu del país que vulgui defensar els espais verds que encara resten i lluitar contra l'especulació, la gentrificació i la crisi climàtica.\nLa majoria dels integrants de la Plataforma Defensem Can Raventós formaven part de la Plataforma Defensem L’Oreneta, contra un anterior projecte d'edificació de pisos de luxe a una zona dins del Parc del Castell de l’Oreneta. Ens vam oposar als plans de l’Ajuntament i de la constructora. Després de 5 anys amb tot tipus de mobilitzacions vam aconseguir el nostre objectiu: permuta del permís d’edificació i requalificació com a zona forestal el terreny inclòs el Parc de l'Oreneta.\nLa plataforma compta actualment amb una seixantena de veïns i veïnes que hi participen a títol individual i una executiva que s'ocupa del dia a dia d'unes 12 persones. A més dels membres d'aquests membres més actius el nostre manifest ha estat signat per més de 2000 persones i més de 30 entitats i associacions del barri que es mobilitzen quan organitzem algun acte, manifestació o campanyes a les xarxes socials.\nLa Plataforma vol ser un dic de contenció contra l’especulació urbanística que ens expulsa del nostre barri. Una especulació que es vol carregar, en aquest cas, un jardí històric al barri: la plataforma lluita també per una ciutat sostenible, verda i que respecti el territori i la naturalesa. Els diners no es respiren: més verd, menys gris! Prou pisos de luxe que ens fan fora del barri: Can Raventós no es toca!\n$ 3,686 conseguido\n$ 18,354 conseguido\n<iframe frameborder="0" height="492px" src="//ast.goteo.org/widget/project/defensem-can-raventos?lang=ast" width="300px" scrolling="no"></iframe>


La casa del cantó – Pianopiano\nRelats Projectes Contacte Arquitectes\nsetembre-2015 - setembre-2020\nAna Edo. Arquitecta tècnica\nJuanjo Ros. Arquitecte tècnic\nMilena Villalba. Fotògrafa\nConstruir una casa a un cantó allargat, a una parcela un tant complicada on la futura casa hauria d’aprendre a conviure amb dues mitgeres: una prou gran al costat est i altra de dimensions més proporcionades a la seua cara nord. D’aquesta manera l’espai resultant on poder construir la casa miraria cap a l’est en la seua façana més llarga i cap al sud a la curta.\nEn qualsevol projecte d’arquitectura aquestes qüestions d’orientació i volumetria colindant, que no escollim sinó que ens vénen donades pel lloc on se situa, són sempre clau per entendre d’on naix i com es desenvoluparà el projecte. Són invariables i ajuden a no actuar sobre un llenç en blanc, a tindre alguna cosa sobre la qual començar a projectar.\nEls anhels del client, qui havia pensat molt i molt sobre la seua casa somiada, giraven al volant de tres elements fonamentals: una gran terrassa on poder estar i gaudir dels agradables hiverns valencians, un pati més resguardat i fresc, i un espai ampli on es desenvolupara la vida interior de la casa, al voltant del qual giraren els seus quefers diaris i la resta d’espais.\nÉs una sort quan un client parla de funcions domèstiques en lloc de formes predefinides, de qüestions sensitives en lloc de materials.\nPerò aquestos desitjos devien materialitzar-se. La forma allargada de la parcel·la al cantó podia suggerir construir aquesta casa com normalment s’han construït les cantoneres als pobles de l’horta: dues peces separades per un pati. La peça principal de major alçada, amb usos propis de la vivenda, junt al cantó, i al fons una construcció menor que feia les funcions de magatzem.\nPerò vam decidir invertir aquest ordre… construïm un volum major a nord que ens faria pensar en una casa de poble amb una coberta a dues aigües, conservem la centralitat del pati, sí, però l’acompanyem d’altre menor i més íntim; i cap al sud construïm una peça que sobre una cotxera en planta baixa es converteix en terrassa en la primera planta i que completa el seu volum amb una falsa façana per imposició normativa, però que al ser realitzada a mode de gelosia permetria aprofitar les bondats del nostre clima.\nL’accés a la casa es fa per una escletxa al centre de la façana llarga. Quan la travesses et porta directament a un pati. Un pati que s’entén com una sala més de la casa, com una extensió de l’espai diàfan on es comparteix el dia a dia amb la resta.\nEn la part dreta del pati es troba la vida privada, que es relaciona al seu temps amb un pati de dimensions més reduïdes i més protegit, on s’erigeix un arbre fruiter.\nEl l’interior, una escala linial baix la inclinació d’una de les aigües de la coberta ens duu cap a la planta superior, un gran espai que podrà ser diàfan o estar compartimentat sense deixar de ser un espai flexible. I al fons, la terrassa.\nAquesta queda protegida del carrer, sense ser quasi vist, per una gelosia de rajola que permet gaudir de la brisa en cantó, sense deixar passar els raigs del sol. I repetir els usos domèstics: una nit de torrà amb amics baix la frescor d’una heura, una dutxa fresca a l’estiu, o projectar una pel·lícula sobre la mitgera veïna.\nAl final es tracta d’una casa que, sense deixar de relacionar-se amb allò que té al seu voltant, mira cap al seu interior buscant els patis. És una casa que vol ser veràcula, i que és conscient del seu entorn i de l’horta, que utilitza materials que no són aliens al lloc o que repeteix formes volumètriques i ritmes en façana similiar a les seues veïns. Però al mateix temps, és conscient de la seua contemporaneïtat i ho transforma en una cosa més sòbria i controlada.


Presas, Marisa - Resultats de la cerca - Traces : base de dades de llengua i literatura catalanes\nPàgina inicial > Traces. Catàleg > Resultats de la cerca: Presas, Marisa\nTraces. Catàleg 12 registres trobats 11 - 12 anar al registre: La cerca s'ha fet en 0.00 segons.\nElias Canetti en català: crònica d'un greuge acumulat / Farrés, Ramon\nRevista de Catalunya. Barcelona, Nova etapa, Núm. 100 (1995, Octubre), p. 152-155\nPresas, Marisa dins Amazon


Llibreria Al·lots: Plouen poemes!\nTítol: Plouen poemes!\nAutor: Vanesa Amat, M. Carme Bernal i Isabel Muntañá (Ed.)\nEdició: Eumo, 2017\nTemàtica: antologia poètica, animals, temps, contes, natura, emocions, oficis i vida quotidiana, cal·ligrames, jocs, cançons i festes.\nPlouen poemes! és un recull de més de cent trenta textos, els quals han estat seleccionats per Vanesa Amat, M. Carme Bernal i Isabel Muntañá partint dels criteris de qualitat i varietat. S’hi troben produccions literàries populars com ara dites, refranys, embarbussaments i cançons, agrupades en els següents blocs temàtics:\n- Mesos, estacions i temps\n- Contes i personatges\n- Natura i univers\n- Humanitat, sentiments i emocions\n- Persones, oficis i vida quotidiana\n- Jocs de llengua i cal·ligrames\n- Món de la infància, jocs, cançons i festes\nA més, s’inclou la bibliografia i un índex d’autors, on consten poetes catalans com Joan Brossa, Josep Carner, Lola Casas, Salvador Comelles, Miquel Desclot, Joan Maragall, Maria-Mercè Marçal, Miquel Martí i Pol, Pere Quart, Joana Raspall, Mercè Rodoreda, Antonio Rubio, Joan Salvat-Papasseit, Jacint Verdaguer, entre d’altres.\nVal a dir que les il·lustracions són d’allò més sorprenents, ja que són molt acolorides, geomètriques i aprofiten lletres, números, punts i ratlles per a construir els diversos animals o objectes, fet que estimula la imaginació dels seus lectors i lectores.\nPersonalment, penso que és un llibre que hauria de formar part de les biblioteques escolars i d’aula, per així apropar els infants la poesia i que en gaudeixin d’ella.\nLa finestra d'en Kenny


Apareixen pintades a la Seu del Districte contra l’enderrocament de la Buenos Aires\nEl dessallotjament de la Buenos Aires pot produir-se a partir d’avui\nLa façana de la Seu del Districte amb pintades contra el desallotjament de la Buenos Aires © Pedro Miret\nLa Seu del Districte ha despertat aquest dimecres al matí amb pintades al seu exterior contràries a l’enderrocament de l’edifici Casa Buenos Aires de Vallvidrera, i que assenyalen com a “culpables” a l’Ajuntament de Barcelona, a qui es critica no haver fet fer prou per protegir aquest emblemàtic símbol modernista de la ciutat.\nAbans de les 10 del matí, operaris ja estavent esborrant les pintades.\nUn operari netejant la façana de la Seu del Districte © Mercè Amat\nAquest dimecres precisament la Buenos Aires ha informat que han estat notificats que el desallotjament de la casa és imminent. El projecte comunitari demana als veïns estar atents a les xarxes socials de cara al dia del desallotjament, perquè tothom es dirigeixi a la porta de l’edifici, situat al carrer Mont d’Orsà 31 de Vallvidrera, i a la tarda es participi en una manifestació.\nA post shared by CASA BUENOS AIRES (@labuenosaires_)\nReaccions polítiques a la les xarxes\nConsellers del Districte com Albert Guivernau de Barcelona pel Canvi, Pedro Miret de Ciutadans o Cèsar Millan del PSC-Units per Avançar, s’han posicionat en contra de les pintades, a través del seu compte de Twitter.\nEns reafirmem en la Proposició que va ser aprobada ahir al Plenari de Sarrià-Sant Gervasi:\nCONDEMNEM qualsevol tipus d'ocupació il•legal, també la de la Casa Buenos Aires.\nAmb amenaçes i atacs no es va enlloc @labuenosaires__. pic.twitter.com/WwJyKxCcpH\n— Albert Guivernau (@albertguivernau) March 4, 2020\nAsí ha amanecido la Sede del Distrito de @Bcn_SSTG después del Pleno de ayer. Así responden los que no respetan ni las leyes ni las mínimas normas de convivencia y de respeto.\n¡Así no @labuenosaires__ !@ERC_SSTG @PSCSarria @PP_Sarria @JuntsXCatSSTG @BCNpelCanvi @sarriaencomu pic.twitter.com/ky03aKsfDC\n— Pedro Miret Betanzos (@PedroMiretBetan) March 4, 2020\nAhir van estar 5 hores parlant per millorar el Districte al Plenari. Les portes també eren obertes per justificar una ocupació que, a data d'avui, es il-legal\nAmb aquestes accions perden encara mes la seva legitimitat. pic.twitter.com/FSjvtD7eHX\n— cèsar millán (@caesarmillan) March 4, 2020


Activitats Cambra nº 46/2018\nDiv Des 21\nRESUM D’ACTIVITATS. Setmana del 17 de desembre de 2018\n- 17/12/2018 La Cambra de Contractistes es reuneix amb la Diputació de Barcelona\nEl senyor Joaquim Llansó, el senyor Jordi Puigferrat i les senyores Patricia Romero i Ana Maria Sánchez, i el Secretari, es van reunir amb el senyor Marc Castells, president de la Diputació de Barcelona, a qui van presentar la nova Junta Directiva i amb qui intercanviares reflexions sobre la situació del sector i la millora de les condicions de contractació a Catalunya.\n- 17/12/2018 La Cambra de Contractistes a la negociació col·lectiva\nLa Cambra de Contractistes, mitjançant els seus representants, participà a la reunió de la Comissió Negociadora del Conveni col·lectiu de treball de la Indústria de la Construcció i Obres Públiques de Barcelona en la qual es va signar el text del conveni pels anys 2017 a 2021.\n- 17/12/2018 La Cambra de Contractistes a Construïm Futur\nEl Cap d’Estudis i Administració assistí a la reunió de l’Assemblea Plenària de la Comissió Construïm el Futur que coordina l’Institut de Tecnologia de la Construcció de Catalunya (ITeC).\n- 18/12/2018 La Cambra de Contractistes es reuneix amb Contrumat\nEl Secretari assistí a la reunió de la Confederació Catalana de la Construcció amb la Sra. Anna Vallés, Presidenta del Saló B. B. Construmat, i el seu equip, on s’abordà la participació de la Confederació en aquest saló.\n- 18/12/2018 La Cambra de Contractistes amb Constcat\nEl President i el Secretari assistiren a la clausura i posterior dinar de l’Assemblea General de l’Associació de Catalana de Constructors d’Obra Pública\n- 19/12/2018 La Cambra de Contractistes a la CEOE\nEl President, en la seva qualitat de representant de Foment del Treball Nacional, assistí a la primera reunió de la Junta Directiva de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)\n- 20/12/2018 La Cambra de Contractistes amb Foment del Treball Nacional\nEl senyor Joaquim Llansó i el senyor Enric Baucells, com a representants de l’entitat, assistiren a sopar i acte de lliurement dels premis Ferrer Salat organitzats per Foment del Treball Nacional\n- 21/12/2016 La Cambra de Contractistes celebra el Nadal\nEl personal de la Cambra de Contractistes va celebrar el tradicional dinar de Nadal.\n- 21/12/2018 La Cambra de Contractistes formula al·legacions a l’Ajuntament de Palafrugell\nLa Cambra de Contractistes va formular al·legacions al plec de clàusules administratives particulars que han de regir la licitació, adjudicació i ulterior execució del contracte ‘Obres als carrers Cervantes, Progrés i Serra i Avel·lí’ en considerar no ajustada a Dret la fixació dels percentatges de despeses generals i benefici industrial en el 12 i 4 per cent respectivament.\n- Contractació 25/2018 ‘Acumulació de solvència a les UTES en obres de menys de 500.000 euros. Informe de la Junta Consultiva de Contratación Pública del Estado’\n- General 8/2018 ‘Calendari de dies inhàbils 2019’\n- Laboral 20/2018 ‘Seguridad Social. Ajornament del pagament de quotes per aiguats’\n- Laboral 21/2018 ‘Conveni de la Construcció de la província de Barcelona. Publicació del calendari laboral 2019’\n- Laboral 22/2018 ‘Conveni de la Construcció de la província de Tarragona. Publicació del calendari laboral 2019’\n- Laboral 23/2018 ‘Conveni de la Construcció de Barcelona. Text’\n- Legislació BOE 9/2018\n- Legislació DOGC 7/2018