Álvaro Benejam: “El govern no ha tingut la capacitat de posar solucions a la problemàtica de l’habitatge” | elCugatenc\nÁlvaro Benejam: “El govern no ha tingut la capacitat de posar solucions a la problemàtica de l’habitatge”\nCandidat a l’alcaldia pel PP, ara se centra en reforçar l’activitat política del partit per recuperar la representació després que els populars perdessin el seu únic regidor a les passades municipals. Tot i haver-se de mirar la política institucional des de fora del Ple, han fet algunes aportacions polítiques sobre alguns dels temes de mandat i properament presentaran la proposta per a la reactivació econòmica. Álvaro Benejam, portaveu local del PP, atén elCugatenc per conversar de l’activitat política durant el darrer any i mig.\n– Preteníeu millorar els resultats però us vau quedar fora. Quina anàlisi n’heu fet?\n– La disgregació del vot en el nostre segment de votants ens va fer molt mal. Érem quatre partits que disputàvem el mateix vot. El moment de les eleccions municipals no era bo per a nosaltres. Vox va treure més de 800 vots i en eleccions anteriors bona part d’aquests haurien estat del PP. Amb 800 vots més hauríem tingut un o dos regidors.\nPotser Units per Sant Cugat també va tenir un cert efecte però no ho veig tan clar. És cert que amb el resultat de les europees anteriors haguéssim entrat. Vox va perdre votants respecte a les europees així que part de la diferència de vots entre les europees i les municipals s’ha distribuït entre Ciutadans i Units. Però el traspàs de vot és complex perquè no crec que hi hagi gent que hagi passat directament de Vox a Units perquè són partits amb perfils diferents.\n– En qualsevol cas, considereu que haver-vos quedat fora del Ple és una qüestió de context polític i no de feina feta.\n– Sí. És difícil transmetre la feina feta, i més encara sent un únic regidor que ha de compaginar la política amb altres ocupacions. Malgrat això, vam fer molta feina: vam proposar moltes coses a les comissions informatives, al Ple, per registre... Ens hem preocupat molt del manteniment de carrers, arbrat, enllumenat... Són qüestions de gestió que potser no són gaire atractives. El que atreu la gent és el politiqueig.\n– També fèieu politiqueig.\n– Sí, hi entràvem quan calia perquè som un partit polític d’àmbit nacional però no ho fomentàvem. El nostre cavall de batalla era i és que l’Ajuntament se centri en temes de gestió i no en política supramunicipal.\n– Passades les eleccions us va visitar Alejandro Fernández, president del PP Català i us vau comprometre a treballar per recuperar la representació i créixer com a partit. Com s’ha traduït a la pràctica?\n– De moment no s’està traduint, per les circumstàncies sanitàries i perquè des de fora de l’Ajuntament és difícil tenir ressò. La intensitat de la nostra feina política ha baixat molt per no tenir representació. Per això, elaborem un pla per preveure les accions a fer abans de les properes eleccions. Hem d’incrementar la nostra activitat política de forma gradual. Ho farem amb la gent que ja hi era i amb les noves incorporacions. De fet, tenim més gent que abans i per això creiem que podem recuperar la representació.\n– I en aquesta feina us proposeu recuperar la seu?\n– Sí, però si no la tenim tampoc serà cap drama. És a dir, és millor tenir-la perquè et permet fer actes, reunions i formacions però ara no la tenim i seguim trobant-nos a cases d’algú o a cafeteries.\n– Durant el mandat heu anat dient alguna cosa sobre temes que han marcat la política municipal. Per exemple, heu dit que la proposta del govern espanyol per mobilitzar els romanents de tresoreria és una expropiació de recursos municipals perquè es proposava que els ajuntaments havien de cedir-los a l’Estat. Com hauria de ser el desbloqueig?\n– Els ajuntaments no ha de perdre la disposició del romanent i s’han d’eliminar les limitacions. Per ara no s’han embargat els fons sinó que han llençat un globus sonda. I tots els ajuntaments, siguin del partit que siguin, han reaccionat malament, excepte els governats pel PSC o el PSOE. Així i tot, estic segur que hi ha molts alcaldes socialistes que no hi estaven a favor perquè suposa un forat als comptes municipals.\nHi ha ajuntaments amb romanent i d’altres que no. Els que sí en tenen es queixen i amb raó perquè els comptes de l’Estat no els han de solucionar els ens locals. És cert que hi ha molts ajuntaments, com el de Sant Cugat, que presten serveis de competències impròpies. Treure’ls el romanent pot ser molt perjudicial.\n– Per tant, la vostra fórmula és desbloquejar el romanent i que se’n pugui fer ús o amb alguna limitació?\n– Les limitacions que hi havia fins ara les va aplicar el govern del PP. Considerem que han estat positives perquè gràcies a elles molts ajuntaments s’han sanejat i gairebé tots han tornat a estar per sota del límit legal d’un 75% d’endeutament. Això és positiu perquè els ajuntaments deixen de pagar moltes despeses financeres i disposen de diners per fer servir. Els ajuntaments menys endeutats, com el de Sant Cugat, han acabat tenint romanents de tresoreria elevats.\nDavant d’això, som partidaris que la disposició dels romanents sigui esglaonada, és a dir, disposar-hi a mesura que es redueix el deute. Amb aquest sistema en 10 anys podríem tenir molts ajuntaments amb deute zero, moment en què no hi hauria problema per emprar tot el romanent sense limitació.\n– Per tant, esteu d’acord amb deixar sense efecte les lleis que bona part del món local havia criticat a l’exministre Montoro: LRSAL, regla de la despesa..?\n– Per als ajuntaments que puguin sí. El que deia: la capacitat de disposició ha d’anar de la mà de la reducció del deute. A més reducció del deute, més capacitat de disposició dels romanents.\n– Vau criticar que la Unitat Militar d’Emergències (UME) no actués a Sant Cugat. A elCugatenc vam trucar a la Delegació del Govern i ens van dir que no s’acceptaven totes les peticions d’actuació perquè la coordinació entre administracions permetia reorganitzar les accions i buscar altres fórmules.\n– No sé si la decisió és consensuada amb la Generalitat o no però és evident que la Delegació del Govern va permetre l’actuació de la UME en altres municipis. No sé quins són els criteris per denegar l’actuació a Sant Cugat. El que sé és que ens calia. L’Ajuntament ho va demanar, com a mínim per actuar a les residències de gent gran.\nQuan un ajuntament demana ajut a qualsevol altra institució, s’ha de permetre. L’Exèrcit existeix per a diferents coses, també per a aquesta. Per què la Generalitat diu que no? No hi ha cap motiu per denegar-ho, menys encara demanant-ho un ajuntament i, a més, governant per uns partits que l’independentisme no pot considerar que són constitucionalistes. És una qüestió ideològica del govern de la Generalitat. Dubto que la Delegació del Govern hagi intervingut en aquesta decisió.\n– La Generalitat va dir que faria suport a l’Ajuntament però finalment el govern municipal va haver de contractar una empresa, que li va costar gairebé 110.000 euros. Què et sembla la solució?\n– Tot el que sigui aplicar mesures per fer-ho, ho trobo perfecte. Estic d’acord que es contractés l’empresa perquè calia desinfectar. És més, nosaltres hauríem pres moltes mesures més.\n– Com què?\n– La desinfecció que s’ha fet és molt superficial. Hauria d’haver una brigada per fer desinfecció no només al mobiliari urbà del centre sinó a un territori més extens.\n– Per tant, hi ha hagut mancances a nivell sanitari?\n– Sí, però reconeixent que tot el que s’ha fet és correcte.\n– I a nivell social: suport a gent gran, a persones vulnerables...\n– Desconec l’abast però la tònica habitual a tots els municipis és que han faltat mesures. A les residències de gent gran s’hauria pogut fer més, també per fer més suport a les persones que viuen soles...\n– Hi va haver voluntaris.\n– Tota ajuda és bona. Hi ha molt bona gent a Sant Cugat disposada a ajudar però igualment l’Ajuntament ha d’empènyer i organitzar més.\n– Les mesures per a la reactivació econòmica són suficients?\n– No, i moltes no s’han aplicat. És evident que hi ha mesures que no es poden aplicar encara perquè estem en la segona onada de la pandèmia. Soc partidari de tenir-ho tot preparat per a la recuperació. Per exemple, quan la restauració estigui a ple rendiment, se li ha de garantir suport durant un temps. Ara estan amb l’aigua al coll i amb molt de deute. Quan acabi la carència dels préstecs ICO, per exemple, hi haurà comerços que no podran assumir el pagament.\n– Fins a quin punt l’Ajuntament té capacitat econòmica d’incidir-hi?\n– Si volguéssim, l’Ajuntament tindria superàvit cada any. Si avui no tinguéssim un deute de 30 milions, no pagaríem dos milions d’euros d’interessos. Amb dos milions d’euros salvem el comerç de Sant Cugat!\n– El govern ha anunciat l’amortització de deute.\n– Però ara?! Això s’ha de fer quan hi ha vaques grasses. Però clar, quan no passa res, es planifica una biblioteca de nou milions d’euros. És una qüestió de prioritats.\n– Al Twitter també vau denunciar el que vau qualificar d’atac a escoles catòliques per part de grups feministes radicals i d’extrema esquerra. És difícil enxampar algú fent una pintada però què proposeu com a resposta?\n– Com a Ajuntament s’han de criticar aquest tipus d’actuacions i no ser tolerant. És una acció que pretén visibilitzar les activitats que fan les activistes del feminisme radical i que és en contra de tothom. Fan mal als nens de l’escola, els assenyales. Però no només pinten a l’exterior. A una de les escoles van entrar a dins per pintar un mur de l’interior. Quan uns nens els van preguntar què feien, van respondre amb insults. És impropi d’una ciutat com Sant Cugat. Per això s’ha de ser intolerant davant accions així i l’administració pública ha de fer-ho veure i dir als col·lectius que aquesta no és la via.\n– El govern no va fer res?\n– Tímidament. Van dir alguna cosa i va parlar amb l’escola.\n– L’habitatge continua sent un dels grans reptes de la ciutat.\n– Ha sigut, és i serà un problema endèmic perquè el govern anterior, de CiU i després PDECAT, no va saber posar-hi solucions. El govern actual tampoc ha tingut la capacitat de fer-ho tot i que era el seu principal cavall de batalla, especialment d’ERC. És una inoperància flagrant. És cert que ara tenim unes circumstàncies especials però posaria la mà al foc: d’aquí a final de mandat no s’hauran complit ni un terç de les promeses electorals de la campanya. Veig un futur negre, solucionable només si hi hagués un govern del PP.\n– Què faria aquest hipotètic govern del PP?\n– Un pla a vuit anys en el qual els dos primers anys es destinarien a sanejar més els comptes de l’Ajuntament per disposar de més romanent i fer-lo servir per a habitatge de protecció oficial de lloguer. Creiem que es pot fer habitatge, no amb les fórmules que aplica ara l’Ajuntament sinó amb la participació d’empreses privades, que pensem que és una bona fórmula. L’empresa pot finançar l’obra i tenir una concessió en l’explotació dels lloguers. És un sistema que funciona i que aquí es va deixar de fer perquè Promusa ja tenia diners per fer promocions pròpies. D’acord, però va arribar un moment en què ja no ho podia assumir.\n– Ha de ser via Promusa?\n– Sí, és un instrument vàlid tot i que la seva gestió ha deixat molt a desitjar. Vam ser molt crítics amb el gerent anterior, Lluís Hosta. Ara, fora de l’Ajuntament, no sabem com es troba la gestió. Em temo que estan de braços creuats esperant que passi la COVID-19.\n– Al mandat passat vau fer molt d’èmfasi en la seguretat. El nou regidor, Francesc Carol, ha anunciat un increment dels agents de la Policia Local i la reducció del nombre de robatoris. Què us sembla el canvi de govern en aquest sentit?\n– Al marge que algunes de les propostes de Carol sobre com afrontar els problemes de seguretat em sembles bones, ara mateix la realitat està adulterada per la COVID-19. No podem treure conclusions. El que sabem és que continua havent robatoris. Serà interessant saber les dades d’agost. Tenim un dèficit d’agents. Estem per sota de les ràtios recomanades per la Generalitat i de les necessitats del municipi. Estem satisfets del treball dels Mossos d’Esquadra i de la Policia Local però necessiten més mitjans.\nEns preocupa el fenomen okupa. Els governs no han estat prou valents per aplicar la pròpia llei. Es donava prevalença a drets de persones sense sostre per sobre als de persones amb propietats privades. Són drets i haurien d’estar a la mateixa alçada. Els governs no han estat prou valents com per donar instruments als cossos de seguretat per resoldre aquest problema. Tampoc s’ha fomentat una manera d’actuar que anivelli els drets i no xoquin entre ells. S’hauria d’haver sigut més contundent per treure els ocupes dels immobles ocupats. Ara són els veïns els que ho intenten per les seves vies. No és una bona solució perquè crea conflictivitat.\n– Ocupar també és una resposta per a la gent que no té forma d’accedir a cap habitatge.\n– Això és responsabilitat de l’administració, no dels propietaris.\n– Moltes ocupacions són a immobles propietat de bancs o d’immobiliàries que depenen d’entitats bancàries. Ho veieu diferent a l’ocupació d’un pis particular o una segona residència?\n– De partida no, perquè són propietats privades. Clar que és molt més sagnant quan és la propietat privada d’algú, la seva residència o segona residència. Per a nosaltres també està malament ocupar l’immoble d’un banc perquè és seu i farà el que cregui convenient dins de les lleis.\n– Amb els bancs i grans tenidors amb molts pisos buits es poden buscar acords.\n– La cessió d’immobles per part de grans entitats per fer protecció oficial, com ha fet Albiol a Badalona, ho trobo perfecte. Són mesures que l’Ajuntament ha de ser capaç de prendre. No són tan dolents els bancs!\nEn l’ocupació per necessitat s’han de buscar solucions d’aquest tipus, amb una borsa de pisos als serveis socials. És molt diferent al jeta i a les màfies organitzades que viuen d’això, que és on s’ha d’actuar amb contundència.\n– Pel que fa a transparència, hem vist des de la sentència del cas Palau fins a l’entrega de documentació pel cas 3%. El canvi de govern ha suposat una millora? És suficient?\n– Hi ha un canvi a millor perquè al govern anterior li feia nosa aquest tema i no era proactiu en aquest sentit. Si no els demanaven la documentació, no donaven res, i si sí els ho demanaven, deien que hi havia coses que no era perceptiu donar-les. Posaven pals a les rodes de la investigació i la criticaven perquè els afectava a ells.\nEl govern actual ha volgut posar llum i ha col·laborat amb la justícia, que és el que s’ha de fer. També ha facilitat documentació com les factures de la grua i altres factures pendents de regularització. És a dir, el nou govern està treballant per esclarir les coses que s’havien fet malament. Però desconec com es treballa ara.\n– A l’entrevista de campanya vam parlar de la neutralitat de l’espai públic. El nou govern ha canviat alguna cosa?\n– Crec que sí, pel PSC i perquè els tres partits que governen són molt diferents entre ells. Prefereixen no entrar en aquestes qüestions. No han anat a més però segueixen amb algunes coses que s’havien fet al mandat passat. Per exemple, la pancarta segueix penjada a l’Ajuntament. També es va fer una rebuda institucional a Raül Romeva.\nAra bé, en cap dels pals de banderes tenim una bandera de la ciutat. És al·lucinant. Només hi és a l’Ajuntament. La gent no sap quina és la nostra bandera! En canvi sí vam tenir una estelada.\n– Ara és una propietat privada, que és la solució que van trobar quan una sentència els va obligar a treure-la de l’espai públic.\n– Sí, ara sí però va caldre una sentència.\n– Com ha passat amb la quota de l’Associació de Municipis per la Independència (AMI), que s’ha deixat de pagar per una sentència arran d’un procés judicial iniciat per la Delegació del Govern sota el govern del PP. Tot i que Ciutadans diu que és mèrit seu perquè van presentar una al·legació al pressupost per treure la partida.\n– A l’entrevista també vas dir que calia millorar els Consells de Barri. Hi ha hagut canvis com la distribució territorial o el funcionament dels pressupostos participatius. És suficient?\n– No. Nosaltres vam proposar que els acords d’un Consell de Barri fossin com les mocions d’un partit polític al Ple, és a dir, que l’Ajuntament ha d’estar obligat a donar-hi resposta. Evidentment sempre que siguin propostes dins de les competències dels Consells. El problema és que moltes peticions es quedaven sense resposta i per això la gent havia de tornar a demanar la mateixa cosa a cada Consell.\n– Finalment, a l’entrevista també vam parlar de mobilitat. Deies que era una llàstima tenir un Pla de Mobilitat Urbana (PMU) molt ambiciós, que preveia coses com la vianantització de l’avinguda Cerdanyola i del carrer Francesc Moragas, que havia esdevingut paper mullat.\n– L’alcaldessa em va dir que sí s’impulsaria la vianantització de bona part del centre però no em va dir el calendari. Per ara han començat a fer els carrils bici. I després a desfer-los.\n– Prova pilot.\n– Ja... Tenim un PMU que va costar molt d’aprovar i en què tots els partits vam treballar molt i vam cedir. Però no s’ha aplicat. Hi ha moltes actuacions pendents. Es faran o no? Si no es pretén fer-les, llavors s’ha de promoure un nou PMU, però no pot quedar en desús. Per què vam treballar? Per què vam cobrar per fer aquesta feina? Sense planificació passen coses com el que hem vist amb l’anella verda: que s’ocupa un carril a la rambla Ribatallada i després es fa marxa enrere perquè ja servia el carril bici que hi havia a la vorera.\n– Un carril força estret per ser de doble sentit.\n– Sí, però serveix perquè a l’altra banda hi ha una vorera ampla. És una avinguda! La realitat els ha fet rectificar. També és de savis fer-ho.\n– Malgrat les modificacions, com a concepte esteu d’acord amb l’anella verda?\n– Sí fins a un punt. No es pot limitar la circulació de cotxes a tot arreu. Estem d’acord a fer-ho sempre que hi hagi aparcaments dissuasoris efectius i es garanteixi l’accés a la gent que hi viu i per a la que vol anar a comprar al centre. Per tant, els aparcaments dissuasoris no poden estar a dos quilòmetres.\nDe partida, està bé reduir els cotxes si la mobilitat es pot substituir per elements de circulació elèctrica unipersonal com els patinets, sempre que es garanteixi la seguretat. Però erradicar els cotxes del centre de forma total no és una bona mesura.\n– Quins reptes us marqueu pel que queda de mandat i de cara a les properes municipals?\n– El PP es recupera arreu de Catalunya i això és important perquè els partits sempre depenem molt de la tendència. Tenir més força i representació al Parlament ens permet tenir més presència mediàtica i, indirectament, beneficia els candidats locals.\nA nivell local properament presentarem una proposta de pla per recuperar el comerç i l’activitat econòmica i on també incorporem propostes sobre seguretat, família, promoció econòmica... Algunes propostes coincideixen amb les d’altres partits però també fem noves aportacions. Com la realitat ens supera, esperarem per si hi ha un altre confinament. Més endavant farem més propostes d’altres temes perquè l’Ajuntament segueix treballant, netejant els carrers, podant l’arbrat, canviant la mobilitat...


����� ���� ���� ����� ������ ����� ������ ���� ����� ������� ���� ����� ������� ���� ����� > ������� ���� - ����� ������� > ����� ��� ����� ��������� ����� ���� ���� ����� ������\n��� ����� ��� �������ʿ ���� ������ ������� ��������� ���������� ����� ������� ����� ���� ���� ������� ������ ����� ��� ����� ��������� �� ������� ���� ����� La Liga �������� ������ ��������� , ���� ����� , ������� , ������� ...��� ����� ���� ���� ����� ������ ����� ��� ����� ��������� ����� ������� ����� ��� ������� 12-23-2007, 11:51 AM\n��� �������� : 1 ���� ����� ���� �������� ��� ������� : 2 ����� ������� : Nov 2007 ��� �������� : ��� ������ : ����� ��������� : 10,000 ����� ���� ���� ����� ������ ����� ���� ���� ����� ������������ ����� ����� ���� ������� ����� ������ ����� ����� ����� ��� ������� ����� ����� ���� ������ ��� ���� , ��� ���� ������ ����� �� ������ ���� ��� �� ���� ������� ��������� ���� , ���� ����� ��������� ���� , ���� �� ������ ����� �� ������� �� ��� ������ ��� ����� , ����� ��� ��������� ���� �� ����� ��� ������ . ����� � ����� ������ � ���������� ���� ����� � ���� ����� � ������ ������� � ������ ������� ������� � ���� ���� ����� � ������� ������� � �������� �� ������ ����� 0 ��������� Imiev Sport������0 ����� ������ ����� ����忿�0 ����� DivX Plus Software 8 - ������ DivX Plus Software 80 xxl channel live - ������ ���� xxl ������ ��� ����0 ������� ��� ��� 2010 - ������� ��� ����� 2010 12-23-2007, 01:20 PM\n��� �������� : 2 ���� ����� ���� �������� ��� ������� : 2 ����� ������� : Nov 2007 ��� �������� : ��� ������ : ����� ��������� : 10,000 �������� ������� �� ��� ������� ��� ������� ��� ���� ������� ���� ������ �� ������ ����� 0 ������ ������ ������ - ������ ������ ������0 jpldg Hotspot Shield ����� ������ ��� ���� ���� ������� ��������0 ����� ������ 2013 ���� ����� 2013 ����� ���� 2013 ������ ����0 ����� ������ ����� ���� 2012 ������ ����� ���� ������� 2012 ����� ���� ����� �������0 pes 2010 download - pes 2010 download free ����� ����� (�������) Digg Google Facebook ������� �������� (Tags) �����, ������, ����, �����, ���� « ღ๑ஐ۩۞۩ஐ๑ღ������������ ( ������� Vs ����� ) ღ๑ஐ۩۞۩ஐ๑ღ\n������ ����� ������ �� ������� ����� » ����� ������� ������ ���� ����� ������� ���� ��� ������� ��� ���� ����� ��� ������� ����� ������ �������� ��� ����� ������� �������� ��� ����� ������ �������� ��������� ������� ���� ������� ������� ������� ��� ������ ���� ���� ����� ������� ������� ������ ���� ������ ����� ��� ����� ������� 2 06-03-2014 08:26 AM ���� ���� ����� ������ ����� ������� /2014 ��� ������ ����� ��� ����� �������� 1 03-22-2014 05:26 PM ����� ����� ����� � ������ �� ���� ����� ������ 2012 Stolen Child ����� ����� ���� - ����� ����� ���� 1 03-15-2012 07:05 PM ������ ����� ���� ����� ������ ��� �� ���� ������� �������� ����� ��� ����� ���� - ����� ����� - ����� Mp3 14 02-17-2011 11:48 PM ��������� ������� : ������ ������ ��� ����� ���� ����� ������ ��� ���� ����� ����� ��� ����� ��������� 6 09-22-2009 10:12 PM RSS RSS 2.0 XML MAP HTML ������ ���� 07:59 PM. Version 3.8.8Copyright ©2000 - 2016, Jelsoft Enterprises Ltd.


presentacions de diapositives de llocs del món: Què és el Programari Lliure\nA partir de la definició que fa la Viquipedia, fem un petit repàs del què és el Programari Lliure:\nCom que el programari es pot redistribuir lliurement, en general es pot trobar gratis a Internet, o a un cost baix si l'adquirim per mitjà d'altres medis (CD-Rom, DVD, disquets...). A causa d'això, els models de negoci basats en programari lliure normalment es basen en proporcionar serveis de valor afegit com suport tècnic, cursos de preparació, personalització, integració, o certificació.\nDe fet, existeixen diverses definicions de programari lliure i diversos tipus de llicències per la seva distribució. Generalment, les principals variacions entre llicències solen ser els termes exactes i les condicions imposades en la redistribució de còpies modificades del programa. Cal dir que la majoria de llicències admeten que un programa lliure es pugui distribuir també comercialment (és a dir, pagant). En canvi, un programa que es distribueixi gratuïtament però sense codi no se sol considerar lliure. L'èmfasi del terme lliure és en la disponibilitat del codi i la possibilitat de modificar-lo.\nA continuació tenim una taula d'alguns programes que acostumeu a utilitzar en programari propietari i el seu "equivalent" en programari lliure:\nTrobareu alguns manuals sobre programes lliures al web de l'Ajuntament aquí.\nAquests manuals van ser traduïts al castellà i els trobareu al portal de Guadalinex aquí.\nTots els materials es poden descarregar i imprimir :-)\nSalta a... Salta a... Què és Moodle Breu presentació del curs Les nostres presentacions Què és una Presentació de Diapositives Descarrega i instal·la OpenOffice.org Exemple d'una presentació amb Impress Una primera ullada a Impress Arees de treball a Impress La nostra primera presentació amb Impress Comencem la presentació! El fons de les diapositives Les diapositives Inserir una foto des de l'ordinador Vista presentació de diapositives Inserir un enllaç Els drets d'autor Tipus de llicències Enllacem? Busquem exemples Breu introducció a la Web 2.0 Què és SlideShare? Presentació sobre SlideShare el nostre espai a l'SlideShare! Com pugem una diapositiva a SlideShare Comenta Netiqueta


Locales en alquiler en Sant Julià, Vilafranca del Penedès y alrededores | yaencontreLa VanguardiaToggle navigation\nAlquilarComprarAlquilarAlquiler opción compraAlquiler de temporadaTraspasoLocalesViviendasCasasPisosTerrenosOficinasLocalesNavesEdificiosParkingsBarcelona-provinciaAlquiler localesEspañaVitoria-GasteizAlbacete capitalAlicante/Alacant capitalAlmería capitalOviedoÁvilaBadajoz capitalPalma de MallorcaBarcelona capitalBurgos capitalCáceres capitalCádiz capitalSantanderCastellón de la Plana/Castelló de la PlanaCeuta capitalCiudad Real capitalCórdoba capitalCoruña (A) capitalCuenca capitalGirona capitalGranada capitalGuadalajara capitalSan Sebastián-DonostiaHuelva capitalHuesca capitalJaén capitalLeón capitalLleida capitalLugo capitalMadrid capitalMálaga capitalMelilla capitalMurcia capitalPamplona/IruñaOurense capitalPalencia capitalPalmas de Gran Canaria(Las)Pontevedra capitalLogroñoSalamanca capitalSanta Cruz de Tenerife capitalSegovia capitalSevilla capitalSoria capitalTarragona capitalTeruel capitalToledo capitalValenciaValladolid capitalBilbaoZamora capitalZaragoza capitalAndorraAndorra la Vella capitalCanillo capitalEncamp capitalEscaldes, lesMassana, laOrdino capitalSant Julià de Lòria capitalAlt PenedèsAlquiler localesAlt PenedèsAnoiaBagesBaix LlobregatBarcelonèsBerguedàGarrafMaresmeMoianèsOsonaVallès OccidentalVallès OrientalVilafranca del PenedèsAlquiler localesAvinyonet del PenedèsCabanyes, LesCastellet i la GornalCastellví de la MarcaFont-RubíGelidaGranada, LaMedionaOlèrdolaOlesa de BonesvallsPacs del PenedèsPla del Penedès, ElPontonsPuigdàlberSant Cugat SesgarriguesSant Llorenç d´HortonsSant Martí SarrocaSant Pere de RiudebitllesSant Quintí de MedionaSant Sadurní d´AnoiaSanta Fe del PenedèsSanta Margarida i els MonjosSubiratsTorrelavitTorrelles de FoixVilafranca del PenedèsVilobí del PenedèsAbreraAguilar de SegarraAiguafredaAlellaAlpensAmetlla del Vallès, l´Arenys de MarArenys de MuntArgençolaArgentonaArtésAviàAvinyóBadalonaBadia del VallèsBagàBalenyàBalsarenyBarbera del VallèsBarcelonaBeguesBellaterraBellpratBergaBigues i RiellsBorredàBruc, ElBrull, ElCabrera de MarCabrera d´IgualadaCabrilsCalafCaldersCaldes de MontbuiCaldes d´EstracCalellaCalldetenesCallúsCalonge de SegarraCampinsCanet de MarCanovellesCànoves i SamalúsCantallops (Avinyonet del Penedès)Cantallops (Subirtats)CantonigrosCanyellesCapelladesCapolatCardedeuCardonaCarmeCasserresCastell de l´ArenyCastellar de n´HugCastellar del RiuCastellar del VallèsCastellbell i el VilarCastellbisbalCastellcirCastelldefelsCastellfollit de RiubregósCastellfollit del BoixCastellgalíCastellnou de BagesCastellolíCastellterçolCastellví de RosanesCentellesCercsCerdanyola del VallèsCervellóCollbatóCollsuspinaCoponsCorbera de LlobregatCornellà de LlobregatCorro d´AmuntCubellesDosriusEsparregueraEspinelvesEsplugues de LlobregatEspunyola, L´Estany (L´)Figaró-MontmanyFígolsFlorida, laFogars de la SelvaFogars de MontclúsFolguerolesFonollosaFontpineda (urb)Franqueses del Vallès, lesGaiàGallifaGarriga, LaGavàGironellaGisclarenyGósolGraneraGranollersGualbaGuardiola de BerguedàGuardiola de Font-RubiGurbHospitalet de Llobregat, L´Hostalets de Balenya, ElsHostalets de Pierola, ElsIgualadaJorbaLa coma i la PedraLlacuna, LaLlagosta, LaLliçà de VallLliçà d´AmuntLlinars (Castellar del Riu)Llinars del VallesLluçàMalgrat de MarMallaManlleuManresaMarganellMartorellMartorellesMasies de Roda, LesMasies de Voltregà, LesMasnouMasquefaMatadeperaMataróMoiàMojaMolins de ReiMollet del VallèsMonistrol de CaldersMonistrol de MontserratMonistrol d´AnoiaMontcada i ReixacMontclarMontesquiu (Barcelona)MontgatMontmajorMontmaneuMontmelóMontornès del VallèsMontsenyMunia, laMuntanyolaMuraNavarclesNavàsNou de Berguedà, LaÒdenaOlesa de MontserratOlivellaOlostOlvanOrísOristàOrpíÒrriusPalafollsPalau de PlegamansPalau-solità i PlegamansPallejàPalma de Cervelló, LaPalma, laPapiol, ElParets del VallèsPerafitaPieraPineda de MarPineda, La (Torrelavit)Planes, Les (Sant Cugat del Vallès)Pobla de Claramunt, laPobla de Lillet, laPolinyàPont de Cabrianes, ElPont de Vilomara i Rocafort, ElPrat de Llobregat, ElPrats de LluçanèsPrats de Rei, ElsPremià de DaltPremià de MarPuig-ReigPujaltQuar, LaRajadellRellinarsRiells del faiRipolletRoca del Vallès, laRoda de TerRoquetes, LesRubíRubióRupit / PruitSabadellSagàsSaldesSallentSamalusSanata (llinars del vallÈs)Sant Adrià de BesosSant Agustí de LluçanèsSant Andreu de la BarcaSant Andreu de la VolaSant Andreu de LlavaneresSant Antoni de VilamajorSant Bartomeu de la QuadraSant Bartomeu del GrauSant Boi de LlobregatSant Boi de LluçanèsSant Cebrià de VallaltaSant CeloniSant Climent de LlobregatSant Cugat del VallèsSant Esteve de PalautorderaSant Esteve SesroviresSant Feliu de CodinesSant Feliu de LlobregatSant Feliu del RacoSant Feliu SasserraSant Fost de CampsentellesSant Fruitós de BagesSant Genis de PalafollsSant Hipòlit de VoltregàSant Iscle de VallaltaSant Jaume de FrontanyàSant jaume sesoliveresSant Joan de MontdarnSant Joan de VilatorradaSant Joan DespíSant Jordi de CercsSant Julià de CerdanyolaSant Julià de VilatortaSant Just DesvernSant Llorenç SavallSant MarçalSant Martí de CentellesSant Marti de TorroellaSant Martí de TousSant Martí d´AlbarsSant Marti SescortsSant Martí SesgueiolesSant Mateu de BagesSant Miquel de Balenya - SevaSant Pau d´OrdalSant Pere de RibesSant Pere de TorellóSant Pere de VilamajorSant Pere MolantaSant Pere SacarreraSant Pere SallavineraSant Pol de MarSant Quirze de BesoraSant Quirze del VallèsSant Quirze SafajaSant Sadurní d´OsormortSant Salvador de GuardiolaSant Salvador de TorroellaSant Vicenç de CastelletSant Vicenç de MontaltSant Vicenç de TorellóSant Vicenç dels HortsSanta Cecília de VoltregàSanta Coloma de CervellóSanta Coloma de GramanetSanta Eugènia de BergaSanta Eugenia de RelatSanta Eulalia de Puig-OriolSanta Eulàlia de RiuprimerSanta Eulàlia de RonçanaSanta Margarida de MontbuiSanta Maria de BesoraSanta Maria de CorcóSanta Maria de MartorellesSanta Maria de MerlèsSanta Maria de MirallesSanta Maria de PalautorderaSanta Maria de VilalbaSanta Maria d´OlóSanta Perpètua de MogodaSanta SusannaSantpedorSentforesSentmenatSevaSitgesSnt SalvadorSobremuntSoraSúriaTagamanentTalamancaTaradellTavèrnolesTavertetTeiàTerrassaTianaTonaTorderaTorellóTorre de Claramunt, LaTorrelles de LlobregatUllastrellVacarissesVallbona d´AnoiaVallcebreValldoreixVallenÇana, laVallgorguinaValliranaVallromanesVecianaVicVidràViladaViladecansViladecavallsViladecavalls (Calders)ViladrauVilalba SasserraVilanova de SauVilanova del CamíVilanova del VallèsVilanova i La GeltrúVilassar de DaltVilassar de MarViver i SerrateixSant JuliàAlquiler localesTodos los barriosBarri les SalinesBarri Pere PauCentre VilaEspirallLa BarcelonetaLa GiradaLes ClotesMolí d´En RoviraPla del DiablePoble NouPol. Industrial Av. TarragonaPol. industrial Domenys I i II i MercaderiesSant JuliàTu búsqueda¿Te avisamos si hay novedades? Guardar búsqueda×CloseTu búsquedaAplicar filtrosPoblación, Ciudad, Barrio, Zona ...Preciomín.Indiferente\nTipo de localBares o restaurantes (0)Locales (4)Locales comerciales (13)Residencias (0)CaracterísticasAire acondicionado (0)Amueblado (0)Ascensor (0)Calefacción (0)Garaje / parking (0)Piscina (0)Terraza (0)Más filtrosSegunda mano (4)Obra nueva (0)Acepta permuta (0)Situación1ª línea de mar (0)Casco urbano (0)Centro (0)Playa (0)Urbanizaciones (0)MascotasIndiferenteCon mascotasSin mascotasCerca deCerca colegios (0)Cerca de bus (0)Cerca de metro (0)Cerca de tren (0)OportunidadesMejor precio Pisos de bancos Urge vender Han bajado de precio Anuncios conFoto Visión VR Vídeo Días publicadoIndiferenteHoyÚltimos 7 díasÚltimos 15 díasÚltimo mesÚltimos 2 mesesPublicidadLo más buscado en ventaPisos particulares Vilafranca del PenedèsPisos baratos Vilafranca del PenedèsPisos segunda mano Vilafranca del PenedèsPisos lujo Vilafranca del PenedèsPisos obra nueva Vilafranca del PenedèsPisos Barcelona (provincia)Pisos de bancosLo más buscado en alquilerAlquiler pisos particulares Vilafranca del PenedèsAlquiler pisos baratos Vilafranca del Penedès4 locales en alquiler en Sant Julià, Vilafranca del Penedès- quitar filtros Avísame de nuevos inmuebles Filtrar\nLocal en alquiler en calle Sant Julia, Sant Julià en Vilafranca del Penedès\nLocal de 107m² en el barri de sant julia. Disposa de 2 banys, sala gran i magatzem. Amb sortida de fums.\nLocal en alquiler en calle Eugeni Dors, Sant Julià en Vilafranca del Penedès\nLocal de lloguer de 153 m². Ideal per a garatge o taller. Amb una alçada de 4,5 metres.\n124 locales en alquiler cerca de Sant Julià, Vilafranca del Penedès\n85 m2| 1 hab. | 1 baños Local de 85 m2 con cerramientos, ducha, baño, office (anteriormente centro de estética) suministros dados de alta. Ideal para cual…Avísame si bajaAvísameContactarContactadoPublicidad¿Te interesa?ContactarContactado1/10\nAlquiler mensual 369 m2| 1 baños Primeros 6 meses de alquiler sin coste. Situado en pleno centro de la ciudad. Local situado en la planta baja de un edificio de cu…Avísame si bajaAvísameContactarContactadoProfesionalesPublica tus anunciosPrescribe Seguros yaencontreSello prestigioWeb CorporativaBanner destacadoPublicidadVisión VRParticularesVender pisoAlquilar pisoAlquilar habitaciónProductos Alta VisibilidadAlquiler seguro con ARAG¿Buscas?


Alumni ofereix una sessió a estudiants d’Educació per encarar el seu futur laboral | UIC Barcelona\nLa xerrada va servir per repassar canals de cerca de feina o la presentació d’un curriculum vitae.\nSón molts els estudiants que d’aquí a poc temps deixaran de banda els estudis universitaris per endinsar-se de ple al mercat laboral. Un pas pel qual el Departament d’Alumni va preparar una jornada d’informació el 22 de maig dirigida als alumnes de la Facultat d’Educació.\nEn la sessió es van abordar els diferents canals per buscar feina: des dels anuncis d’empreses, enviant expressament del curriculum vitae, acudint a fires relacionades amb el sector, formant part de col·legis o institucions vinculades a la professió, a través de les pràctiques professionals i del web d’Alumni de UIC Barcelona, entre d’altres.\nTambé es va explicar la necessitat d’analitzar el mercat per comprovar on pot haver-hi oportunitats laborals, així com analitzar les possibles candidatures. Des d’Alumni es va proposar estudiar amb deteniment les ofertes per valorar si realment es tenen les aptituds que se sol·liciten i si la persona es veu treballant en aquesta empresa o institució per desenvolupar les funcions que busquen.\nAixí mateix, es va apuntar la possibilitat de buscar feina més enllà de les escoles i els entorns educatius. Entre les propostes, va sorgir una editorial des de la qual es prepara material educatiu o bé, en un departament de formació per a empreses.\nFomentar el networking va ser un altre dels punts que es van analitzar en la sessió en la qual també es van abordar diferents formats de currículums així com la importància de cuidar la marca personal.


About: Què, el nou musical\nQuè, el nou musical és un musical escrit per Manu Guix i Àlex Mañas que tracta sobre uns nois i noies que entren en un reformatori. Es va estrenar oficialment l'1 d'octubre de 2008 al Teatre Coliseum de Barcelona sota la direcció d'Àngel Llàcer, amb coreografia de Pedro del Rey, una escenografia de Lluc Castells basada en una estructura de ferro a dos nivells i música interpretada per Jordi Franco, Toni Pagès, Jordi Roquer, Oriol Cusó i Manu Guix. Els assajos van començar el juny de 2008. A Barcelona la van veure més de 53.000 espectadors.\n* 2009: Premi Butaca a la millor composició musical\nQuè, el nou musical és un musical escrit per Manu Guix i Àlex Mañas que tracta sobre uns nois i noies que entren en un reformatori. Es va estrenar oficialment l'1 d'octubre de 2008 al Teatre Coliseum de Barcelona sota la direcció d'Àngel Llàcer, amb coreografia de Pedro del Rey, una escenografia de Lluc Castells basada en una estructura de ferro a dos nivells i música interpretada per Jordi Franco, Toni Pagès, Jordi Roquer, Oriol Cusó i Manu Guix. Els assajos van començar el juny de 2008. A Barcelona la van veure més de 53.000 espectadors. El 2009 obtingué el Premi Butaca a la millor composició musical, per Manu Guix. (ca)\nQuè, el nou musical és un musical escrit per Manu Guix i Àlex Mañas que tracta sobre uns nois i noies que entren en un reformatori. Es va estrenar oficialment l'1 d'octubre de 2008 al Teatre Coliseum de Barcelona sota la direcció d'Àngel Llàcer, amb coreografia de Pedro del Rey, una escenografia de Lluc Castells basada en una estructura de ferro a dos nivells i música interpretada per Jordi Franco, Toni Pagès, Jordi Roquer, Oriol Cusó i Manu Guix. Els assajos van començar el juny de 2008. A Barcelona la van veure més de 53.000 espectadors. (ca)\nQuè, el nou musical (ca)


Miguel Villar González | Pàgina 7 | Música festera | Música de Moros i Cristians\nDedicat a Juan Ortega, fundador i primer director de Radio Alcira.\nA la flamante comparsa de "Emires" de Sax, con mi mayor afecto\nDedicada a la Filà Marràqueix d'Oliva.\nDedicada al Capità Moro 1996 de la Filà Marràqueix d'Oliva.\nMuro Dolçaina Exaltació Mutxamel Cocentaina Bocairent Altea Alcoy Alcoi Albaida La Vila Joiosa Benidorm L'Olleria Ontinyent Xirimita Agost Elda Altea la Vella El Raconet Fester Francesc Cerdà Manuel Carrascosa Sax Villena Xixona


Estudis de la UdG > Aula de Formació Sènior > Programa JOSEP TORRELLAS > Accés i matriculació\n› Aula de Formació Sènior › Programa JOSEP TORRELLAS › Accés i matriculació\nPer acotar el concepte sènior, s’estableix l’edat mínima de 50 anys. Aquests alumnes es matriculen amb les mateixes condicions que els altres alumnes de les carreres homologades i comparteixen la mateixa activitat acadèmica, tant en aspectes de la docència com en l’avaluació, i els mateixos serveis universitaris. Això significa que tenen expedient acadèmic i carnet d'estudiant, poden fer ús de la biblioteca i les aules informàtiques i poden participar activament en la vida estudiantil mitjançant activitats que ofereix la Universitat ( esports, aula de teatre, coral, idiomes,...)\nPreus de la matrícula del curs 2016-17: Decret 268/2016 de 5 de juliol - DOGC Núm. 7157- 07.07.2016\nEl preu total de la matrícula s'estableix en funció del cost de les taxes administratives (corresponents a la gestió d'expedient, l'assegurança obligatòria i els serveis docents online ) vàlides per tot el curs acadèmic 2016-2017 i el nombre de crèdits matriculats.\nPer cada crèdit matriculat en 2na matrícula\n1. El pagament dels preus de matrícula es pot fer al comptat o en dos o tres terminis, depenent de les condicions que determini el corresponent decret de preus per a cada curs acadèmic. Es podrà optar pel pagament fraccionat de la matrícula sempre que l’import acadèmic total superi els 300 € i que se sol·liciti en el moment de la matrícula. En cas de no haver-ho demanat en el seu moment, la Universitat passarà els rebuts a cobrament a partir de l’endemà d’haver‐se formalitzat la sol·licitud de matrícula, d’acord amb el calendari de trameses de rebuts que publicarà oportunament a la pàgina web. El primer rebut inclourà, amb independència dels terminis triats, el 100% de l'import corresponent als preus no acadèmics\nEn el cas de sol·licitar pagar fraccionadament, els preus acadèmics es fraccionaran de la forma següent: - En dos terminis. El primer rebut inclourà el 60 % dels preus acadèmics i es passarà al cobrament just després de la matrícula. El segon, que s’ha de liquidar a mitjan desembre, inclourà el 40 % restant. - En tres terminis. El primer rebut inclourà el 40 % dels preus acadèmics; el segon, que s’ha de liquidar a mitjan octubre, el 20 % d’aquests preus, i el tercer, que s’ha de liquidar a mitjan desembre, el 40 % restant. Documentació necessària:\nEls estudiants de nou ingrés hauran de portar fotocòpia del DNI, fotografia mida carnet, fotocòpia dels estudis realitzats i els 24 dígits de l'IBAN bancari on voldran domiciliar el pagament.\nPeríode de matrícula curs acadèmic 2017-2018 (segons calendari acadèmic aprovat per la Comissió delegada de Docència i Estudiants del Consell de Govern de 09 de març de 2017)\n- Del 10 al 14 de juliol de 2017: Alumnes matriculats per primera vegada entre el curs 2005/06 i el 2012/13 - Del 17 al 21 de juliol de 2017: Alumnes matriculats per primera vegada entre el curs 2013/14 i el 2016/17\n- Del 24 al 27 de juliol de 2016: Alumnes nous i la resta\n- Del 4 al 21 de setembre de 2017\n- Del 22 de gener al 2 de febrer de 2018. Només assignatures del segon semestre Inici classes del primer semestre: Pendent\n- Escola Politècnica Superior: - Facultat de Dret:\n- Facultat d'Econòmiques i Empresarials: - Facultat de Turisme: - Facultat de Lletres:\n- Facultat d'Educació i Psicologia: - Facultat de Ciències: Sobre el web


Arxiven la desviació pressupostària del Rengle | Diari Maresme\nPer Redacció , a Mataró, Portada 28 de Gen de 2016\nLa Fiscalia d’Àrea de Mataró-Arenys de Mar ha decretat l’arxiu de les diligències d’investigació sobre la contractació i execució de les obres de construcció de l’Edifici d’El Rengle en no trobar indicis de delicte. La Fiscalia havia obert les diligències el passat mes de novembre arran d’una denúncia presentada per l’Oficina Antifrau de Catalunya. El consistori ha tingut coneixement de l’arxivament mitjançant una comunicació de la mateixa Oficina Antifrau.\nSegons informa l’ACN, l’edifici El Rengle, construït a Mataró entre 2007 i 2010, es va pressupostar per 18,1 milions d’euros. Finalment, el cost total va ser de 26,3 milions. Aquest elevat desviament pressupostari va arribar a l’Oficina Antifrau l’any 2012. Dos anys més tard, Antifrau va elevar aquest cas a Fiscalia en detectar-hi presumptes “irregularitats en els procediments de contractació i execució” de les obres.\nEl text signat pel Fiscal Jefe de l’Àrea, al qual ha tingut accés la nostra Redacció, manifesta que el conjunt d’irregularitats ‘lleus’ no sumen o conformen una irregularitat ‘greu’ a resoldre per la via penal, motiu per al qual decideixen arxivar les diligències.


Caixa Ontinyent celebra la seua segona Assemblea General ordinària de l'any - Portal de Xàtiva\nCaixa Ontinyent celebra la seua segona Assemblea General ordinària de l’any\nS’aproven, per unanimitat, les línies generals d’actuació per al 2013, continuistes respecte a l’exercici actual\nCaixa Ontinyent celebrá anit la seua segona Assemblea General ordinària de l’any, amb assistència de 66 dels 72 membres que la conformen, és a dir, el 92% dels seus consellers generals.\nL’Assemblea ha conegut l’evolució de l’exercici, la gestió realitzada en obra social i l’informe de la Comissió de Control, que és favorable, respecte a la gestió econòmica i financera realitzada.\nAixí mateix, l’Assemblea General ha aprovat, per unanimitat, les línies generals del pla d’actuació per al 2013, que contemplen solvència, liquiditat, rendibilitat, riscos, morositat, negoci, productivitat, expansió, tecnologia, medi ambient, recursos humans, marca, obra social, reestructuració del sector i govern corporatiu.\nEl President ressalta la marxa de l’entitat en un any difícil.\nEl President de l’entitat, Rafael Soriano, ha destacat les dificultats de l’exercici en què als problemes del sector financer, amb la pràctica desaparició de les caixes d’estalvis, se suma una complicada situació econòmica amb descens del PIB, retalls de la inversió pública, pujada de la desocupació i del IPC i augment de la morositat, entre d’altres.\nSegons Rafael Soriano, “en este escenari, el repte per a Caixa Ontinyent en 2012 ha sigut complir les exigències legals quant a nivell de capital i provisions per a cobrir deterioraments d’actius immobiliaris. I s’ha superat, la qual cosa demostra que s’ha encertat en la gestió realitzada, i especialment amb el manteniment d’un balanç equilibrat, la millora de la qualitat de l’actiu, la contenció de la morositat, la gestió dels actius immobiliaris, i la reducció de costos. Una línia que haurà de continuar en 2013”.\nEl President també ha ressaltat la millora en imatge institucional de Caixa Ontinyent, amb una bona presència mediàtica en un moment de gran desprestigi per al sector financer i, en especial, per a les caixes d’estalvis. Caixa Ontinyent “és una entitat diferent, que ha fet els seus deures, que manté el model original de caixa, que està arrelada en el seu territori, que treballa per la seua gent i amb la seua gent, i que manté la seua confiança. Circumstàncies que no són casuals i que es deuen a la prudència, a la transparència i a la cohesió en què s’ha basat la gestió en esta caixa”.\nPublicado el diciembre 13, 2012 Autor Portal de XàtivaCategorías Com. Valenciana, Economía, Ontinyent, XàtivaEtiquetas año, asamblea, banco, caixa ontinyent, General, ordinària\nAnterior Entrada anterior: PSPV-PSOE de La Costera-Canal de Navarrés convoca una concentración en Xàtiva para el próximo día 15 de diciembre\nSiguiente Entrada siguiente: El PSOE pide que se aclare la adjudicación a la empresa Nuevas Formas y Diseños


ISSN 2013-889X | butlletins anteriors Sabies que si el teu operador de telefonia i Internet modifica les condicions, tens dret a donar de baixa el servei sense cap penalització?\nL'Agència Catalana del Consum presideix l'assemblea general de la xarxa europea NEPIM\nEl passat 26 de maig, va tenir lloc a Brussel·les l'assemblea general de la xarxa de promoció del consum sostenible a les regions europees, NEPIM (Network for the promotion of sustainable consumption in European regions), xarxa presidida pel director de l'Agència Catalana del Consum, Alfons Conesa.\nEn el marc de l'assemblea, es va celebrar el Seminari sobre pobresa energètica, que va comptar amb les intervencions de les regions i països membres de la xarxa, i de Bernardo Hernández Bataller, representant del Comitè Econòmic i Social Europeu (CESE) i ponent del dictamen d'iniciativa "Per una acció europea coordinada per prevenir i combatre la pobresa energètica".\nCimera Europea dels Consumidors 2015\nEls dies 1 i 2 de juny va tenir lloc la Cimera Europea dels Consumidors 2015 a Brussel·les, una edició centrada en els temes de més actualitat pel que fa a les futures polítiques de defensa i protecció de les persones consumidores, una de les prioritats polítiques de la Comissió Europea que lidera el president Juncker. La millora del mercat únic en l'entorn digital o el paper d'assessorament als consumidors per fer front a situacions de sobreendeutament, van ser alguns dels temes centrals de les ponències.\nLliurament dels premis Consumòpolis, el concurs escolar sobre consum responsable\nEl director de l'Agència Catalana del Consum, Alfons Conesa, va lliurar els premis de la 10a edició del concurs escolar sobre consum responsable, Consumòpolis, als grups d'alumnes i a les escoles guanyadores en la fase autonòmica.\nEn aquest curs 2014-2015, han participat en el concurs un total de 785 alumnes d'arreu de Catalunya. A l'inici del curs escolar, a Catalunya s'hi van inscriure 157 equips, que han estat coordinats pels seus professors d'educació primària i secundària d'escoles de tot el territori.\nNoves adhesions al Pacte per a les persones celíaques per a la millora de l'etiquetatge dels productes alimentaris\nSerhs Alimentació, una corporació formada per 60 empreses, i Productos Artesanos Sin gluten (Dietetica Gloria), amb botiga a Barcelona, s'han adherit al "Pacte per a les persones celíaques", que té l'objectiu de millorar la informació que reben les persones consumidores en l'etiquetatge dels productes alimentaris. Com a conseqüència d'aquest pacte, la Generalitat va registrar un model d'etiqueta que permet identificar, de manera gràfica, si l'aliment és apte o no per a persones celíaques.\n17a Edició del Saló de la Gent Gran de Catalunya\nUn any més, l'Agència Catalana del Consum ha participat amb un estand al Saló de la Gent Gran de Catalunya, Fira Gran, que va tenir lloc del 4 al 7 de juny a les Drassanes Reials de Barcelona, per oferir informació d'interès per als visitants sobre temes com ara les vendes a domicili, les revisions del gas o els viatges per a la gent gran.\nEnguany, l'ACC ha volgut fer partícips tots els assistents, de manera que van poder formular les seves consultes de consum, consultes que els tècnics de l'Agència van anar contestant en directe durant l'emissió del programa de ràdio Consum respon, que també es va poder seguir per Internet, via “streaming”, des del web www.consum.cat.\nEntre els darrers productes alertats hi ha diversos models de vehicles de les marques Honda i Nissan. Consulteu el llistat complet i detallat dels darrers productes alertats, amb l'explicació de la naturalesa del risc detectat, les mesures adoptades i les possibles recomanacions.\nRecomanacions en cas de retard o cancel·lació de vols\nL'Agència Catalana del Consum recomana a les persones que puguin estar afectades per retards o cancel·lacions de vols que, abans de viatjar i amb antelació suficient, contactin amb la companyia aèria o l'agència de viatges, quan sigui el cas, per informar-se'n.\nSi el vostre vol pateix un retard d'almenys 2 hores, teniu un seguit de drets que podeu consultar en les nostres recomanacions: Retards de vols. Si la companyia aèria amb la que viatgeu cancel·la el vol, cal que tingueu en compte les següents recomanacions: Cancel·lacions de vol.


Villa Besok Bali Indonèsia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVilla BesokJalan Raya Seminyak, Gg Keraton No. 99, Seminyak, Bali, Indonèsia, 80361 - Veure al mapaExcepcional9,2Basada en1comentariVilla BesokVeure més fotosVista interiorVeure més fotosVeure totes les 13 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaran600 m - Legian BeachWi-Fi gratuït en totes les habitacionssaunasauna\nComparar amb allotjaments semblantsSelecció actualVilla BesokToraja VillaThe Oshan Villas BaliVilla ScenaValoració dels clientsExcepcional 9,2 (1 comentari)Excepcional 10,0 (1 comentari)Excepcional 9,1 (41 comentaris)Puntuació dels comentaris 5,3 (2 comentaris)BarriSeminyakCangguCangguNusa DuaWi-Fi Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTADesdejuni Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòsSeleccionar datesVeure aquest allotjamentVeure aquest allotjamentVeure aquest allotjament\nDistàncies i informació bàsicaaeroports a prop6 kmAeroport internacional de Ngurah Rai (DPS) - Bali121 kmAeroport Internacional de Lombok (LOP) - Lombokestacions de tren i autobús6 kmTerminal de Bus Tegal Sari6 kmTerminal de Bus Bemo Gunung Agunghospitals i clíniques650 mClínica Padmafarmàcies550 mGuardianbotiga de conveniència350 mCircle KRetirada d'efectiu250 mATM\nSobre l'allotjamentDescripcióConstruit a l'any 2011, Villa Besok és un extra de distinció per a Bali i una el·lecció intel·ligent per als viatgers. Amb aquesta situació a només del centre de la ciutat i a de l'aeroport, aquest hotel de 3-estrelles atreu nombrosos viatgers cada any. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Espai d'Art Biasa, Inner Glow Bali Spa, Consolat de Brasil són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Villa Besok és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara televisió de pantalla plana, piscina privada, connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat per satisfer els clients més exigents. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com centre esportiu, sauna, piscina exterior, massatge, pistes de tennis. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Villa Besok.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxestransport hotel/aeroport Coses a fer, maneres de relaxar-secentre esportiupiscina [exterior]saunajardíPista d'esquaixsaunaMassatgePista de tennis Àpats, begudes i refrigeribar de la piscinaServei d'habitacions 24 hores Serveis i comoditatscaixa fortaconsergezona de fumadorsPer als nenshabitació familiarservei de cangur Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatempolles d'aigua de cortesiareproductor de DVD/CDàrea de menjador independentescriptorisala d'estarbalcó/terrassaforn microonesservei de planxabanyerahabitacions per a no fumadorstelevisió de pantalla planacafetera/teterallits extrallargs (> 2 metres)TV satèl•lit/cablecaixa de seguretat per a portàtilsneveraventiladorCaixa forta a l'habitaciópiscina privada connexió sense fils a internet (cortesia)plat de dutxa Idiomes ParlatsIndonesi Mostra MenysPolítiquesNens i llits supletorisNens de 0 a 1 any(s) [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents. Nota, si necessiteu un bressol hi pot haver càrregs extra.Nens de 2 a 3 any [inclosos]Ha d'usar un llit extraEls hostes de 4 anys i més es consideraran adults.Els llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésInformació útilEntrada/SortidaHorari d'entrada des de: 02:00 PMHorari de sortida fins a: 12:00 PMDesplaçamentPreu del desplaçament a l'aeroport: 200000 IDRDurada del trajecte fins a l'aeroport (minuts): 30L'allotjamentNombre d'habitacions: 3Voltatge de l'habitació: 220Any de construcció de l'hotel: 2011Renovació de l'hotel més recent: 2013Mostrar mésAvís importantNyepi Religious Day


Comencen a l'aeroport de Lleida-Alguaire els treballs de reciclatge d'un Jumbo Boeing 747 - MésEconomia\nPla mitjà on es poden veure dos operaris fent tasques de reciclatge d'un Jumbo Boeing 747 a la plataforma Aeronpark de l'aeroport de Lleida-Alguaire, el gener de 2020. (Horitzontal)\nL’empresa Servitec ha començat a la plataforma d’Aeronpark, el reciclatge de l’avió Jumbo Boeing 747 que va aterrar fa unes setmanes a l’aeroport de Lleida-Alguaire (Segrià). Aquest tipus de reciclatge suposa un meticulós procés programat de més de 1.000 components per a la seva posterior reutilització i pel reciclatge ecològic de les restes no comercialitzables. Actualment, Alguaire acull la preservació de 9 avions conjuntament amb el reciclatge de 2 aeronaus més, el Jumbo Boeing 747 de la companyia Wamos Air i un Airbus A330 de la companyia portuguesa TAP. Aquestes activitats tenen l’objectiu de convertir l’aeroport en un clúster del manteniment i reciclatge aeronàutic.


Ràdio Balaguer - Unió de Pagesos denuncia el 'mal funcionament' de l'assegurança per compensar la pèrdua de pastures per sequera. L'organització agrària reclama a les administracions 'millores immediates' perquè sigui efectiva\nUnió de Pagesos denuncia el "mal funcionament persistent" de l'assegurança de compensació per pèrdua de pastures. Segons l'organització agrària, aquest últim any, de la mateixa manera que en anteriors, "els resultats recollits pel sistema de detecció de sequera no reflecteix la realitat de la manca de pastures constatada pels ramaders". Per això, Unió de Pagesos demana a ENESA, Agroseguro i al Departament d'Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural "millores immediates" perquè sigui efectiva.\nL'organització agrària adverteix que el resultat de la detecció de la sequera "ha estat d'un nivell de pastures fins i tot superior a la mitjana dels darrers anys a gran part de Catalunya", amb l'excepció d'algunes comarques de Girona i Barcelona, mentre que "la realitat és que l'afectació ha estat important en àmplies zones de muntanya, com a la resta del territori". "La conseqüència d'aquesta incorrecció posa en risc que els ramaders afectats cobrin la indemnització corresponent, i més tenint en compte l'elevat augment dels costos de producció per a aquest sector", assenyalen des del sindicat.\nUnió de Pagesos s'ha reunit amb responsables d'Acció Climàtica diverses vegades els darrera mesos, ja que aquest departament forma part de la Comissió Territorial d'Assegurances Agràries, per traslladar-los aquesta situació i reclamar solucions.\nEl sindicat demana a les administracions una millora en la detecció de la pèrdua de pastures tenint en compte que "els afectats són els sectors ramaders extensius, més sensibles perquè estan localitzats majoritàriament en zones amb limitacions naturals", tant de muntanya com a la resta del territori, i perquè "la seva funció comporta beneficis importants per a la societat i el medi ambient".


Detinguts 5 palauencs en una plantació amb 2500 plantes de marihuana\n• Part de la marihuana trobada a la plantació.\nEl passat dia 26 de maig, el cos de la Guardia Civil amb una dotació de tres cotxes va detenir cinc persones a una nau de l'Avinguda carrer Navarra, ja que segons ha pogut saber aquesta revista i com es pot apreciar a la fotografia, també es dedicaven a cultivar marihuana.\nLa intervenció dels efectius e la Guardia Civil es va saldar amb la detenció de cinc persones. Una d'elles és un palauenc conegut i fil també d'una empresària. En principi, aquest jove, M.L.B., és el responsable de l'empresa a redera de la qual s'amagava tot el dispositiu pel cultiu de les plantes. Després de la detenció i de passar a disposició judicial, les detinguts continuaven en presó preventiva, a l'espera del desenvolupament de tot plegat, ja que és un cas encara obert que continua sota secret i en plena investigació...\nEn el moment en que van interrompre els membres de la comitiva de la Guardia Civil, a la nau hi havia plantades al voltant de 2.500 plantes, les quals estaven en un estat de desenvolupament que abraça tot el cicle vegetatiu, és a dir, des de planters recent plantades, fins a plantes ja cultivades i a punt per tallar. Segons fons consultades per aquesta revista, el preu final de mercat d'aquesta plantació podria situar-se entre els 5 i els 7 milions d'€, en funció del país en que es volgués colocar el producte. Sembla ser que «els potencials receptors o grans distribuïdors» del mercat espanyol son dels que menys paguen pel producte final i que en aquest cas es situaria en els 5 milions.\nDestaca l'estat de la nau que estava perfectament equipada i adaptada amb sistemes de reg, d'iluminació i de temperatura. La inversió que s'havia fet en ella és altament elevada, ja que, com dèiem estava dotada de quasi tots els sistemes sofisticats per dur endavant l'objectiu perseguit.\ndata de la notícia: 13-06-2016


El director noruec Joachim Trier canvia d’escenari en la seva tercera pel·lícula “El amor es más fuerte que las bombas/Louder than Bombs" per rodar a Nova York en règim de coproducció europea després de films com “Reprise” (2006) i “Oslo, 31 de agosto” (2011). La seva nova pel·lícula té un marcat accent melodramàtic ubicat en l’àmbit familiar que arranca amb els preparatius d’una exposició pòstuma d’homenatge a una mare morta fa uns anys en un estrany accident de cotxe, Isabelle Reed (Isabelle Huppert), cèlebre fotògrafa de guerra. L’exposició anirà acompanyada d’un article al New York Times d’un íntim col·laborador d’ella, el periodista Richard (David Strathairn), on es revelarà un secret conegut per tots, menys pel seu fill adolescent.\nAquest film, que no vol parlar pas del periodisme de guerra, fa una immersió en el dolor familiar a partir dels diferents punts de vista dels personatges afectats per la tràgica absència de la mare, però alhora també trasbalsats pels seus propis afers personals. El vidu, Gene (Gabriel Byrne), manté un embolic amb una companya professora; el fill gran, Jonah (Jesse Eisenberg), ha estat pare i planta la seva dona i fill a l’hospital per estar al costat del seu germà adolescent Conrad (Devin Druid). I és que el fill petit roman absolutament encloscat en sí mateix després del descobriment del secret que amagava la seva mare, amb una tendència a desenvolupar comportaments de risc, esdevenint el personatge més problemàtic i conflictiu de tots.\nEl film esdevé una teràpia de dol col·lectiva que mesura l’abast de l’efecte dominó que té la desaparició de la figura de la mare en les respectives vides del protagonistes i el sotrac emocional que els estaborneix tot i el pas del temps Però tanta inflamació revestida de complexitat i transcendentalitat acaba per perdre’s irremeiablement en una retòrica buida i planyidera. Una pel·lícula que disfruta llepant-se les ferides, encomanant-se d’una lletania de la pena, amb una tendència molesta a la grandiloqüència, i dotada d’un to parsimoniós i greu excessivament calculat que, al capdavall, la fa decaure en una solemne fatuïtat.


CPF demana el carril bici i de vianants a la carretera de Cànoves | Setdies.cat\nCPF demana el carril bici i de vianants a la carretera de Cànoves\nTags: CiU, CpF, Diputació\nConvergència per les Franqueses (CpF) proposarà al govern municipal (CiU) que segueixi el tràmit legal per a l’aprovació del projecte del carril per a vianants i bicicletes entre Corró d’Avall i Corró d’Amunt, paral·lel a la carretera de Cànoves.\nLa carretera de Cànoves.\nEl projecte ha estat realitzat la Diputació a petició de l’Ajuntament de les Franqueses. Segons CpF, aquest carril bici i per a vianants entre entre el nucli de Mil Pins i Corró d’Amunt, paral·lel a la carretera de Cànoves, “és molt interessant per al conjunt de la població que demana poder caminar i anar en bicicleta des del nucli de Corró d’Avall i de Corró d’Amunt”. D’aquesta manera, assenyala la formació, es milloraria la seguretat dels vianants i dels ciclistes que volen passar per aquest tram de carretera.\nSegons destaca CpF, tot i ser un projecte molt interessant, aquest està en un calaix del Consistori sense que se segueixi el tràmit legal pertinent per arribar a poder realitzar-se i convertir-se en una realitat. Això donaria resposta a una iniciativa molt demandada per la ciutadania.


STEFFENSMEIER, ALEXANDER - Llibres Parcir | Llibreria Parcir | Llibreria online de Manresa | Comprar llibres en català i castellà online\nAutor: STEFFENSMEIER, ALEXANDER Marca: BARCANOVA Llançament: 01/11/2017 Sense estoc avui\nAutor: STEFFENSMEIER, ALEXANDER Marca: BARCANOVA Llançament: 01/03/2017 Sense estoc avui\nEL GRAN LLIBRE DE LA FLORENTINA. BUSCA I TROBA ( T...\nAutor: STEFFENSMEIER, ALEXANDER Marca: BARCANOVA Llançament: 01/09/2016 Sense estoc avui\nAutor: STEFFENSMEIER, ALEXANDER Marca: ANAYA Llançament: 01/10/2015 Sense estoc avui\nAutor: STEFFENSMEIER, ALEXANDER Marca: BARCANOVA Llançament: 01/10/2015 Sense estoc avui\nAutor: STEFFENSMEIER, ALEXANDER Marca: ANAYA Llançament: 01/03/2014 Sense estoc avui\nLA FLORENTINA ES CONSTIPA (IL.LUSTRAT)\nA4,TELA Mentre la munyen al matí, a la Florentina li flaquegen les potes i li tremola fins i tot la cua. La pagesa ho té clar: la vaca ha agafat un bon constipat!Res, però, que els animals... STEFFENSMEIER, ALEXANDER BARCANOVA sábado, 1 de marzo de 2014\nAutor: STEFFENSMEIER, ALEXANDER Marca: BARCANOVA Llançament: 01/03/2014 Sense estoc avui\nEl carter, que està de vacances veient món, escriu una postal als seus amics. La Florentina no s ' ho pensa dos cops. Ella també vol canviar d ' aires! Fa l ' equipa... STEFFENSMEIER, ALEXANDER BARCANOVA viernes, 1 de febrero de 2013\nAutor: STEFFENSMEIER, ALEXANDER Marca: BARCANOVA Llançament: 01/02/2013 Sense estoc avui\nAutor: STEFFENSMEIER, ALEXANDER Marca: ANAYA Llançament: 01/10/2011 Sense estoc avui\nAutor: STEFFENSMEIER, ALEXANDER Marca: ANAYA Llançament: 01/03/2010 Sense estoc avui


Tenia per casa una tela d'uns gatets supermoníssims i també tenia un fulard que no podia aprofitar com a fulard perquè no vaig saber triar bé la tela. Llavors vaig anar a veure la Lídia pititona, que és molt bonica, i la Raquel em va explicar que començava a treure baves perquè li estaven sortint les dents, i vaig pensar que seria una bona excusa per provar de fer els pitets bandana, que són suuuuperfàcils de fer i els bebès estan supermacos amb un pitet estil cowboy.\nEl tutorial per fer els pitets bandana el vaig treure d'aquí. La tela supermoníssima dels gatets és de la botiga I love kutchi, de la Barceloneta, i la de topets blancs és de Costura, que va tancar fa un temps, ja.\nEl dia que vaig donar els pitets a la Lídia li vam posar el de topets perquè anava vestida de rosa i va quedar superconjuntada. Quina coseta! ^-^\nLa Lídia està molt guapa amb els pitets! I ara quan riu ja se li veuen les dues dentetes de baix!


Participa-hi - Participa-hi - L’estratègia d’Intel·ligència Artificial de Catalunya - Participa gencat\nPropostes i comentaris sobre el contingut del document base de l’Estratègia catalana d’intel·ligència artificial.\nSobre l’eix Ecosistema. Com creus que hauria de ser el model de governança d’aquesta Estratègia? Com s’hauria de dirigir i validar la funció i la gestió d’aquesta governança?\nSobre l’eix Recerca i innovació. Amb quins mecanismes potenciaries la recerca i la innovació? Com afavoriries les sinergies entre l’Administració i l’ecosistema de recerca i innovació català i internacional?\nSobre l’eix Talent. Quina formació prioritzaries: estudiants de primària, secundària o batxillerat, universitaris, professionals, ciutadans, doctorands, etc.? Formació en línia, presencial, acadèmica, combinada? En quin suport (llibres, TV, web, presencial)? Quines accions creus que cal potenciar per retenir i atraure el talent?\nSobre l’eix Infraestructures i dades. Quines infraestructures creus que caldria crear o reorientar?\nSobre l’eix Adopció de la intel•ligència artificial. Quins sectors prioritzaries? Afegiries algun més? Per què?\nSobre l’eix Ètica i societat. Creus que la societat s’adaptarà a aquests nous escenaris i els adoptarà? Quines són les utilitats que la intel•ligència artificial pot oferir a les persones? Com evitaries situacions poc ètiques al respecte? Cal editar una guia entenedora de bones pràctiques de la intel•ligència artificial?\nFinalment, escriu la teva proposta per afegir al document L’Estratègia d’intel•ligència artificial a Catalunya (màxim 300 paraules)


V Mostra de Dansa i Teatre Contemporanis: La danza del cisne\nEl jove coreògraf Iker Gómez reinterpreta en clau contemporània l'animal més preuat del ballet: el cigne. L'arquitectura del vídeo, el text i la música de Txaikovsky per a violí amplificat embolcallen aquest ballet en miniatura. S.H.


Obres de la biblioteca amb la classificació 821.134.1-2"19"\n5. Obres completes / Salvador Espriu\nAutors : Salvador Espriu (1913-1985) ; Francesc Vallverdú (1935-), Editor\nISBN/ISSN/DL : 978-84-297-3146-6\nMatèries : Espriu, Salvador, 1913-1985 -- Obres de teatre\nNota de contingut : Conté: 5. Teatre\nPermalink : http://www.catalegbiblioteques.ad/index.php?lvl=notice_display&id=21350\nObres completes [Llibres] / Salvador Espriu (1913-1985) ; Francesc Vallverdú (1935-), Editor . - Barcelona : Edicions 62, 1990 . - 389 p. ; 19 cm. - (Clàssics catalans del segle XX) .\nISSN : 978-84-297-3146-6\nG1809002569 849.9-2 ESP Llibre Biblioteca Pública del Govern G - Sala Adults Disponible\nAutors : Joan Puig i Ferreter (1882-1956), Autor ; Margarida Casacuberta (1964-), Anotador\nEditorial : Barcelona : Hermes\nCol·lecció : Clàssics catalans núm. 17\nISBN/ISSN/DL : 978-84-8287-222-3\nMatèries : Teatre català -- S. XX\nNota de contingut : Aigües encantades (1908) se situa en un poble de la part alta i muntanyosa de les comarques tarragonines i planteja el típic conflicte modernista entre l'individu i la societat. El problema de la sequera provoca un enfrontament entre el sector tradicionalista i conservador del poble - que és el que té poder- i la visió moderna d'un enginyer vingut de la ciutat que compta amb la complicitat de la filla del cacic local. És la lluita ancestral entre la tradició i la modernitat vista des dels paràmetres del Modernisme més regeneracionista i vitalista.\nEnllaç al recurs electrònic : www.educaula62.cat\nPermalink : http://www.catalegbiblioteques.ad/index.php?lvl=notice_display&id=193426\nAigües encantades [Llibres] / Joan Puig i Ferreter (1882-1956), Autor ; Margarida Casacuberta (1964-), Anotador . - Barcelona : Hermes, 2001 . - 175 p. ; 20 cm.. - (Clàssics catalans; 17) .\nISBN : 978-84-8287-222-3\nG1809602002 T PUI Llibre Biblioteca Pública del Govern G - Sala Infantil Disponible\nAutors : Joan Puig i Ferreter (1882-1956) ; Jaume Aulet (1959-), Editor\nCol·lecció : Educació 62 núm. 30\nMatèries : Puig i Ferreter, Joan, 1882-1956. Aigües encantades -- Crítica i interpretació\nPermalink : http://www.catalegbiblioteques.ad/index.php?lvl=notice_display&id=204507\nAigües encantades [Llibres] / Joan Puig i Ferreter (1882-1956) ; Jaume Aulet (1959-), Editor . - 12a ed . - Barcelona : Edicions 62, 2016 . - 124 p. ; 18 cm. - (Educació 62; 30) .\nEn110012495 T Pui Llibre Biblioteca Comunal d'Encamp En - Sala Adults Disponible\nAnitta Split / Josep Julien\nTítol : Anitta Split\nAutors : Josep Julien (1966-)\nEditorial : Tarragona : Arola Editors\nSubcol·lecció : Teatre contemporani núm. 29\nISBN/ISSN/DL : 978-84-96366-44-2\nNota general : Premi de Teatre 50è Aniversari Crèdit Andorrà del 2004\nPermalink : http://www.catalegbiblioteques.ad/index.php?lvl=notice_display&id=39443\nAnitta Split [Llibres] / Josep Julien (1966-) . - Tarragona : Arola Editors, 2005 . - 111 p. ; 17 cm. - (Textos a part. Teatre contemporani; 29) .\nISBN : 978-84-96366-44-2\nPremi de Teatre 50è Aniversari Crèdit Andorrà del 2004\nEn1100128151 A T Jul Llibre Biblioteca Comunal d'Encamp En - Fons d'andorra Disponible\nEn1100083485 A T Jul Llibre Biblioteca Comunal d'Encamp En - Hemeroteca/compacte Exclòs de préstec\nM104000282333 AND T JUL Llibre Biblioteca Comunal de la Massana M - Andorra Disponible\nS1200159660 849.9-2 JUL Llibre Biblioteca Comunal de Sant Julià de Lòria S - Sala Adults Disponible\nG1809449708 849.9-2 JUL Llibre Biblioteca Pública del Govern G - Reserva Disponible\nG1809485159 TA JUL Llibre Biblioteca Pública del Govern G - Sala Adults Disponible\nArtur i Merlí / Carles Dinarès i Turell\nTítol : Artur i Merlí : Cròniques de Camelot\nAutors : Carles Dinarès i Turell (1964-), Autor ; Francesc Hernández Francesch (1972-), Autor\nEditorial : Mallorca : El gall editor\nCol·lecció : Fundació Teatre Principal de Palma núm. 3\nISBN/ISSN/DL : 978-84-95232-86-1\nNota general : Obra guanyadora del II concurs de textos de teatre infantil i juvenil Premi Guillem d'Efak, 2004.\nMatèries : Teatre -- Llibres per a infants\nPermalink : http://www.catalegbiblioteques.ad/index.php?lvl=notice_display&id=141346\nArtur i Merlí : Cròniques de Camelot [Llibres] / Carles Dinarès i Turell (1964-), Autor ; Francesc Hernández Francesch (1972-), Autor . - Mallorca : El gall editor, cop. 2005 . - 66 p ; 21 cm. - (Fundació Teatre Principal de Palma; 3) .\nISBN : 978-84-95232-86-1\nObra guanyadora del II concurs de textos de teatre infantil i juvenil Premi Guillem d'Efak, 2004.\nLes Assassinadetes de Lichting's House / Llorenç Pagès-Arqués\nCamí de ramats / Esteve Albert i Corp\nCarícies / Sergi Belbel\nDins la catedral (Josafat) Rosa o el primer teatre / Josep M. Benet i Jornet\nLa dama enamorada / Joan Puig i Ferreter\nLa Desaparició de la Wendy i altres obres / Josep M. Benet i Jornet\nE.R. / Josep M. Benet i Jornet


Tot a punt pel cicle «Jazz a prop»: set concerts gratuïts en patis d'escoles de Terrassa | La torre del Palau\nTot a punt pel cicle «Jazz a prop»: set concerts gratuïts en patis d'escoles de Terrassa\nSe celebrarà cada dissabte i diumenge, des d'aquest cap de setmana i fins al 2 de maig\nper La torre del Palau , 9 d'abril de 2021 a les 12:00 |\nLa 24a edició del cicle Jazz de Terrassa se celebrarà entre aquest diumenge 11 d'abril i el 2 de maig amb set concerts gratuïts en patis de set escoles de la ciutat. Amb un aforament limitat de 150 assistents per concert i a l'aire lliure, l'organització s'assegura complir amb les mesures contra la Covid-19.\nAquest diumenge actuarà el Susana Sheiman Quintet a l'escola Agustí Bartra, el 17 d'abril ho faran els Beating Blues a l'escola Auró, el 18 d'abril serà el torn de Dani Rambla i Guim G. Balasch a l'escola El Vallès, el 24 d'abril tocarà Arnau Gil a l'escola Enxaneta, el 25 d'abril ho farà el Txema Riera Quartet a l'escola Sant Llorenç del Munt, l'1 de maig ho farà Carola Ortiz a l'escola Josep Ventalló i el 2 de maig The Changes tocarà a l'escola les Arenes. Tots ells començaran a les 12.30 h del migdia. Les entrades es poden adquirir des del 24 de març a les 9 del matí a través d'aquest enllaç.\nSocietat, Terrassa, Cicle Jazz, Jazz, cultura, música


Portada > BKOOLERS > Vuelve el Giro Bkool, el Giro d’Italia Virtual\tVuelve el Giro Bkool, el Giro d’Italia Virtual\nRelated PostsArranca la Semana Cofidis de la #BkoolSummerCupCompite en la París Roubaix con BkoolParticipa en el Primer Giro de Italia VirtualArranca la segunda semana del Giro Bkool¡Comienza la Semana Skechers de la Bkool Winter Cup!¡Ya está aquí la Bkool Summer Cup!\nSOBRE EL AUTOR\tJavier Alcahuz: 2 Comentarios\tfran\t2017-05-03\nResponder\tQueréis decir que por hacer estas 3 etapas recibiremos una maglia rosa?.\n"Atentos Bkoolers porque todos los que completéis las 3 etapas que se disputarán en este segundo Giro Bkool obtendréis el Maillot Rosa del Giro Bkool. Tres etapas no son muchas así que ¡ Anímate a participar y consigue un atuendo histórico como la Maglia Rosa! Demuestra de qué pasta estás hecho completando el Giro Bkool 2017."\nResponder\tHola Fran,


És que no s’entén… | UCRONIES\n← Amb el cavall d’en Cama i la mula d’en Taló\nEl primer rei d’Espanya no regnava a Catalunya →\nÉs que no s’entén…\nPosted on 10 Octubre 2013\tby jcalsapeu\nL’Organització per a la Cooperació i el Desenvolupament Econòmic (OCDE) ha descobert la Mediterrània, en concret la riba occidental. O sia, ha constatat que els adults espanyols són els pitjors del món desenvolupat en matemàtiques i comprensió lectora. Ara com ara i fins a nova ordre, als catalans ens compten dins l’epígraf d’espanyols, ergo ens hem de donar per al·ludits; i em temo que, tocant a les dites competències, no devem fer gaire diferència amb els espanyols de debò.\nAls qui arrosseguem el cul i l’ànima pels centres d’ensenyament secundari no cal que ens mostrin la Mediterrània: ja la tenim apamada. En posaré un parell d’exemples, tots dos d’aquesta setmana. Una alumna de primer de batxillerat ha començat a llegir els episodis amorosos del Tirant i em diu que li costa molt, perquè “no parlen com nosaltres”. Sense comentaris. Una altra alumna es dol perquè ha començat a llegir Mar i cel, de Guimerà, i m’enfloca: “És que no s’entén…”. També sense comentaris.\nAquest és el pa que s’hi dóna, aquest curs, en el primer de batxillerat del centre on treballo. No em sorprèn, però m’aborrona. Tot plegat em fa pensar en una entrevista que li feren a Josep Ramoneda, en què el filòsof deia això: “¿Què és el que expressa millor l’experiència? La literatura. Per això m’agrada cada vegada més la literatura com a via de coneixement. Perquè la literatura fa possible el pensament dels singulars, mentre que la filosofia i la ciència són pensaments universals.”\nÉs talment així. I és clar, ¿què passa quan no hi ha cap mena de pensament, ni el dels singulars ni el dels universals? Doncs passa això que servidor observa cada dia i que l’OCDE adverteix ara. Diu que Grècia no ha estat considerada en l’estudi. Si algú es vol consolar pensant que els grecs potser estan pitjor, és que no ha entès res: que té un zero de reflexió, comprensió i pensament.


OPTICA AGUSTÍ BAILÉN – Óptica Eyezen en Girona\nOPTICA AGUSTÍ BAILÉN\nCarrer Bailén, 2, Girona (Girona)\nMás acerca de OPTICA AGUSTÍ BAILÉN\nA l'Òptica Agustí ens avalen més de 65 anys d'experiència a l'avantguarda de les noves tendències i tecnologies.\nApostem per les últimes novetats treballant amb les marques i productes més punters, amb una gran sensibilitat pels creadors catalans.\nSom Optometristes i el nostre objectiu és cuidar la vostra salut visual. Els nostres dos establiments es troben al centre de Girona, per oferir un servei personalitzat a tots els nostres pacients. Al 1950 vam obrir la nostra primera òptica a plaça Catalunya, 8; nexe d’unió entre el Barri Vell i l’Eixample. Al 2007 en el nostre afany d’apropar-nos als nostres clients vam obrir un segon establiment a prop de l’estació, a Bailen, 2. Més informació a www.opticaagusti.com .


ENTREVISTA | 15/02/2013 RuralCat\nPep Salas i Prat "Tothom dona per fet l'increment del preu de l'energia i si no actuem ara després pot ser massa tard"\nDesprés de l'èxit del primer congrés Rural Smart Grids celebrat a Catalunya, hem parlat amb en Pep Salas i Prat, enginyer agrònom, membre de la Comissió Energia i Residus del COEAC, cofundador d'Enerbyte i un dels organitzadors del congrés. Ell ens explicarà com i per què les smart grids representen un canvi radical respecte al concepte de xarxa elèctrica vigent i quines avantatges i handicaps té la seva implantació al món rural.\nPep Salas i Prat és un enginyer agrònom que sempre ha estat vinculat professionalment al món de l’energia, primer en sistemes elèctrics avançats, després en la investigació d’energia fotovoltaica, xarxes elèctriques i sensors i, més recentment, en l’eficiència energètica. Actualment està preparant una tesi doctoral sobre el model energètic, en la qual els aspectes socioeconòmics tenen tan de protagonisme com els tecnològics.\nQuina ha estat la seva experiència en el 1r Congrés Rural Smart Grids, celebrat a Barcelona? Què destacaria?\nL’idea va sorgir al Col·legi d’Agrònoms i al llarg d’un any i mig es van anar sumant suports i persones abans de fer-se una realitat. Ha estat una experiència molt interesant.\nDestacaria que va néixer per donar cobertura a un espai que pensàvem que estava orfe, i es pot dir que va ser un encert perquè amb l’èxit del congrés ens hem adonat que calia apropar aquest concepte, a vegades tan ambigu per al col·lectiu dels agrònoms com per a la societat en general.\nAl sector energètic es parla cada cop més de smart grids i s’organitzen xerrades i jornades professionals; però en l’entorn agrònom i rural sovint es limita a renovables, perdent de vista el context que aporta “l’smart grid”. Nosaltres vam decidir fer quelcom força original, fins i tot en l’àmbit europeu: un congrés de Rural Smart Grids obert a tothom.\nQuè són les Smart Grids?\nSovint és tradueix el concepte per “xarxes intel·ligents d’energia” però més que “intel·ligents” m’agrada parlar d’“espavilades” o “llestes”. Venim d’un sistema amb molt poques centrals de producció d’energia i molt potents, i xarxes elèctriques unidireccionals que arriben a través de diferents nivells de tensió fins a milions de consumidors distribuïts pel territori, siguin urbans o rurals, del sector primari, secundari o terciari. Aquesta estructura, que és totalment rígida i va de dalt a baix, ara es pot girar com un mitjó. Pot coexistir amb un xarxa de centrals de generació també distribuïdes a prop dels llocs de consum (cogeneració i renovables), on el flux pot anar des del consumidor cap a qualsevol altre punt de la xarxa, i aquest pot decidir quines estratègies seguir (per exemple, prenent decisions segons les tarifes més econòmiques).\nEl futur apunta cap a sistemes de gestió d’aquesta energia en temps real. Les smart grids representen un canvi radical respecte al concepte de xarxa elèctrica vigent els darrers cent anys i serà possible gràcies a les tecnologies d‘informació i de comunicació (TIC). El kilowatt que arriba a les cases continua sent el mateix, procedeixi de fonts renovables o no. La clau de l’evolució són les telecomunicacions, que canviaran la manera de consumir, i el marc econòmic i regulador que ho ha de possibilitar.\n“El kilowatt que arriba a les cases continua sent el mateix, procedeixi de fonts renovables o no. La clau de l’evolució són les telecomunicacions, que canviaran la manera de consumir, i el marc econòmic i regulador que ho ha de possibilitar”\nSi aquest nou model energètic és possible, quins obstacles ha de superar per ser una realitat?\nÉs difícil de dir perquè hi ha diferents handicaps, alguns amb més pes que d’altres, però tots estan interrelacionats.\nDiria que el nivell tecnològic no és limitador a curt termini perquè avui en dia infrautilitzem grans quantitats de tecnologia que ja està inventada i testada. A nivell polític català o europeu, entenc que no és un problema perquè de parlar ja en parlen. El factor econòmic és relatiu; s’ha de mirar qui fa les aportacions però les infraestructures necessàries serien inversions amb bones contrapartides. Entenc que els diners són un factor catalitzador i que, malgrat no és un bon moment per grans inversions, es podrien començar a fer algunes coses.\nEn canvi on veig més obstacles és en els àmbits legislatiu i social i, de fet, més en el primer que en el segon. En l’àmbit social, s’hauran de canviar hàbits i això sempre costa sinó reporta un benefici personal immediat. Posaré un exemple: Els correus electrònics s’han adoptat molt ràpidament perquè són fàcils i no costen res. En canvi, les smart grids comporten més beneficis per a la societat en general, com reduir la dependència energètica de tercers països o les emissions de CO2, que un benefici directament tangible per l’usuari. Al contrari, impliquen fer canvis en el consum, per exemple modificant el moment de determinades accions per abaratir el cost de l’energia o invertint en tecnologia que permeti captar-la en aquell moment, emmagatzemar-la i utilitzar-la quan sigui necessari. Tothom és capaç d’apreciar en general les mesures que milloren el medi ambient però, quan s’imposa el dia a dia, si no abaratim i facilitem les coses, molta gent pot pensar “escolta no m’atabalis que prou feina tinc”.\nDe tota manera, és prioritari avançar en l’àmbit legislatiu, fortament influenciat pel tarannà i les inèrcies del sector energètic durant els darrers cent anys. Per exemple, tot just ara s’estan començant a implantar els comptadors digitals, fet que arrenca d’una llei europea, transposada a l’Estat el 2007, que marcava un calendari d’implantació totalment impossible de complir. El juny de 2010, quan ja hi hauria d’haver milions instal·lats, es van certificar els primers equips! És més, cinc anys després de no haver-se executat la llei, surt un nou reglament que ho modifica tot i no es clar que s’acabi aplicant. El mateix ha passat amb l’autogeneració d’energia amb biomassa, biogàs o fotovoltaica. Tecnològicament està més que solucionat però la legislació espanyola no és prou clara, per exemple, respecte als contractes d’autoconsum d’energia.\nTot plegat és un problema estructural i de concepte que fa que manqui la coherència i la seguretat legislativa i per això la gent no es refia a l’hora de fer canvis o inversions. Es una legislació de pedaços que ens situa totalment a la cua d’Europa i dificulta molt les inversions.\nAixò ens fa perdre competitivitat en dos vessants. La primera en les mateixes explotacions agropecuàries perquè no es facilita que facin les inversions que cal anar fent i que seran fonamentals d’aquí 10 o 15 anys. Tothom dona per fet l’increment del preu de l’energia i si no actuem ara després pot ser massa tard. La segona és en l’àmbit de l’energia, on perdem l’oportunitat d’agafar experiència i fer negocis. Tard o d’hora, s’haurà de fer alguna cosa i aleshores haurà de venir algú de fora que ja porti temps fen-t’ho.\n“la recerca no només té una vessant tecnològica sinó també sociològica.\nSeria una gran paradoxa tenir la tecnologia, fins i tot la legislació,\nperò un model d’organització inexistent o poc eficient que fes impossible poder fer els projectes”\nActualment on es focalitza l’R+D en el sector energètic? Quin creu que serà l’escenari futur?\nEn el camp de les smart grids hi ha molt d’interès en el emmagatzematge d’energia, que pot evolucionar molt a mig i llarg termini. També es fa recerca en les comunicacions perquè, malgrat la vulnerabilitat de la xarxa, són necessàries una efectivitat i una fiabilitat molt altes.\nD’altra banda, en un camp més transversal però també vinculat a les smart grids, sempre hi haurà recerca per millorar les energies renovables pel que fa a la sostenibilitat, l’eficiència i el desenvolupament de nous materials.\nTambé voldria destacar que la recerca no només té una vessant tecnològica sinó també sociològica. Seria una gran paradoxa tenir la tecnologia, fins i tot la legislació, i un model d’organització social inexistent o poc eficient que fes impossible poder fer els projectes. Parlo també d’innovar, més enllà de la recerca i el desenvolupament tecnològic, en models socials i empresarials associats a aquests canvis energètics. Parlo d’estudiar quins models de negocis podrien sustentar-se amb inversions d’agrupacions agràries i com establir un entramat social i productiu actiu de caràcter local i amb projectes locals arrelats al territori.\nCreu que la societat en general té un bon coneixement de les smart grids? Per què? S’hauria de millorar?\nCrec que, en general, no es té un bon coneixement de les smart grids, però, malauradament, ni tan sols de l’energia. Força gent només les vincula amb les energies renovables. També em fa por el terme “smart”, tant de moda últimament i que pot utilitzar-se inadequadament o “cremar-se” abans de deixar clar el concepte... En comunicació costa molt crear i poc destruir.\nNo hem de tenir pressa i voler que d’un dia per l’altre tothom ho sàpiga tot. Hem de tenir en compte que fins ara la relació del consumidor amb les xarxes i les empreses d’energia no ha estat gaire positiva, ans al contrari, ve marcada per pràctiques monopolistes i un tracte unidireccional amb usuaris més que clients.\nPer millorar el coneixement de les smart grids crec que s’ha de fer molta divulgació, com es va fer amb el congrés, i accions positives i pràctiques. El millor ambaixador serà el propi usuari quan les incorpori a la seva realitat i li solucionin problemes reals. Un bon exemple pel país seria com una visió “Smart Grid”, que integri energia i telecomunicacions, pot ajudar a la viabilitat d’infraestructures com el Canal Segarra Garrigues.\nL’entorn rural té més potencial o avantatges que l’urbà pel que fa a la implantació de xarxes intel·ligents? Quines?\nTé més potencial des d’un punt de vista tècnic però no econòmic perquè el cost d’una infraestructura es repercuteix en menys habitants. Les lleis haurien de ser sensibles a aquest factor de població i compensar la davallada dels beneficis.\nAl mateix temps, una densitat de població baixa també facilita l’autonomia energètica. Un municipi petit podria produir localment tanta energia a l’any com la que consumeix i, en canvi, això és impensable en un barri de ciutat. El recurs energètic renovable es troba distribuït en el territori i és allà on s’ha de captar, transformar i transportar cap als llocs de consum.\nL’oportunitat resideix en ser capaços que les inversions associades a les smart grids reverteixin en el territori, dotant-lo d’infraestructura energètica i de telecomunicacions de primer nivell i compatibles amb els valors ecològics que ens són propis, per poder oferir-ho als que ja hi som i atraure a nous sectors econòmics.\nLes potencialitats del món rural són moltíssimes. Requereix de tecnologia pròpia i adaptada a la seva realitat. Catalunya necessita que el món rural esdevingui un element actiu en els objectius de major independència energètica, eficiència i competitivitat.\n“un municipi petit podria produir localment tanta energia a l’any com la que consumeix i,\nen canvi, això és impensable en un barri de ciutat [...]\nLes potencialitats del món rural són moltíssimes”\nAbans parlava d’oportunitats de negoci que es poden fer o perdre al món rural. Podria posar un exemple?\nPer exemple, seria un gran avenç que es permetés fer una figura legal que agrupés als consumidors/productors d’energia d’un municipi per actuar com a interlocutor davant de la companyia elèctrica. Després de satisfer les necessitats locals podria anar al mercat elèctric a comprar o vendre en funció d’uns paràmetres de mercat.\nAvui dia a Espanya això no és pot fer perquè és il·legal, en canvi en altres llocs sí és possible i és un autèntic dinamitzador de l’economia local. Al municipi alemany de Wildpoldsried, els veïns produeixen, d’una manera totalment descentralitzada, la seva energia i fan negoci venent l’excedent a d’altres municipis. Han aprofitat una nova oportunitat de negoci associada a d’altres activitats agroalimentàries tradicionals i arrelades al territori. Ells continuen sent pagesos i ramaders i a més s’han convertit en un referent a nivell de reducció d’emissions, eficiència energètica i millora de la seguretat del subministrament elèctric.\nAixò no vol dir que aquest model es pugui aplicar arreu; cada lloc s’ha d’adaptar a les seves possibilitats. Ara estic en contacte amb un micropoble de l’Alt Empordà on hi ha la voluntat i fins i tot el model de negoci per fer coses però, malauradament, les lleis ho compliquen. D’una banda hi ha el buit legal en projectes de generació d’energia renovable, però a més també existeix l’obligació de mantenir un mínim d’un kilòmetre de distància entre qualssevol edificació i la granja productora de biogàs, i aquest indret no existeix.\nEsta bé exigir totes les garanties, estudis, etc... i les lleis han d’existir, òbviament, però haurien de fer-se pensant que les coses no paren d’evolucionar, permetent certa flexibilitat davant les innovacions i els projectes singulars, com són les smart grid. Sovint no es fan més coses perquè es preveuen massa dificultats, a més de les habituals i quotidianes.\nÉs difícil ser emprenedor en el sector energètic? Com ha estat la seva experiència amb Enerbyte?\nL’emprenedoria em permet portar a la pràctica projectes que, d’altra manera, no es farien. Com a investigador independent tinc capacitat per involucrar-me en el que jo crec. Després d’experiències més vinculades a la tecnologia i la indústria, amb Enerbyte aprofundeixo més en la vessant sociològica perquè és important fer veure a la gent que per gaudir d’una xarxa eficient d’energia, el primer pas és fer un consum particular eficient.\nEn l’àmbit rural, continuo fent divulgació del Rural Smart Grid de Catalunya des del Col·legi, xerrades i jornades (gràcies, en part a la web www.smartgrid.cat) i ara estem treballant a Enerbyte en un projecte pilot i molt innovador amb la companyia elèctrica Electra Caldense, de Caldes de Montbui, que té els clients en àrees semi-rurals i rurals.\nA més, Enerbyte està participada per KIC Innoenergy, que a la vegada pertany al Institut Europeu de Tecnologia (EIT). Ells ens aporten recursos logístics i de finançament i el contacte amb altres centres europeus que treballen en diferents aspectes energètics, moltes vegades d’aplicació en el món rural, com renovables, bateries o xarxes elèctriques. És quan te n’adonés que tot està per fer i, parafrasejant al poeta, tot és possible!\nPep Salas i Prat és membre de la Comissió Energia i Residus del COEAC i cofundador d'Enerbyte\nPàgina del Congrés Rural Smart Grids


Fallas de Gandia 2019: Laura Puig da el sí Major\nLaura Puig Martí va contestar un sí rotund quan l’alcaldessa de la ciutat, Diana Morant li va formular la pregunta: “Vols ser la Fallera Major de Gandia del 2019?’ Reunits els 23 presidents, presidentes, reines de les comissions, Cort d’Honor, autoritats i familiars el passat dissabte al Palau Ducal, ja podem afirmar de manera oficial que Laura Puig va acceptar el càrrec de màxima representant de les Falles de Gandia.\nLa Fallera Major de Gandia va dirigir unes emotives paraules als assistents per tal d’agrair la seua presència i a més la confiança depositada en ella. Laura Puig va afirmar que “Quan una persona arriba a certa edat, ha de fer balanç d’aquelles coses que ha pogut realitzar i de les que no. Jo, quasi en la trentena, he complert moltes de les coses que tenia programada en la meua vida. Hi havia una d’elles, ja es podeu imaginar quina, que decididament quedava descartada. Pensava que l’oportunitat havia passat de llarg.”\nLaura Puig continuà afirmant que “en certa forma ho entenia: sols hi ha una fallera major per any i és molt difícil resultar elegida. Però, d’altra banda, mai he deixat de perdre l’esperança.I mireu per a on, en l’últim sospir, en el darrer instant, la ciutat, les falles, m’han concedit l’honor més gran que podria imaginar.”\nLa Fallera Major de Gandia va explicar que la seua timidesa i de vegades, inseguretat li feien tremolar cada vegada que deu parlar en públic. Laura Puig va explicar als fallers que cada dia es prepara per tal de representar a les falles de Gandia com cal, i afirmà: “Una cosa vos assegure, que la perseverança serà la paraula que més em sentireu dir. No cessaré en l’empeny de representar-vos com vos mereixeu. Tinc l’impagable exemple de Sara i de Núria que seran el meu millor referent.”\nLaura finalitzava expressant el seu desig: «compartir tots els moments entranyables que ens esperen amb vosaltres, reines i presidents i presidentes, que simbolitzeu millor que ningú el gran col·lectiu que som les falles».


LAV Madrid-Sevilla - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nComunitat de Madrid, Castella - la Manxa i Andalusia\nmàx. 300 km/h\n1 x 25 kV 50 Hz CA\n53,7 La Sagra, Bif. LAV a Toledo\n63,4 Riu Tajo\n104,9 Los Yébenes\n130,1 El Emperador\n170,7 Ciudad Real\n171.0 Viaducte Ciudad Real\n244,5 Venta la Inés\n285,2 Villanueva de Córdoba\n293,9 Arroyo del Valle\n300.0 Piedras de la Sal\n304,8 Churretes Bajos\nCanviador d'ample a Màlaga (sense servei)\nBifurcació LAV a Màlaga\n000,0 detall LAV a Sevilla\n363,0 Almodovar del Río\nCanviador d'ample Majarabique\nLAV a Huelva\nLAV a Càdis\n470,8 Sevilla - Santa Justa\n5.8 Riu Guadalquivir\n7.7 La Marota\n000,0 detall LAV a Màlaga\n8.8 La Marota\n25.6 Carretera N-IV\n37.8 Arroyo del Salado\n43.5 Riu Cabra\n54.9 Riu Genil\n61.4 Puente Genil - Herrera\n75.3 Riu Yeguas\n89.2 Carretera A-92\n93.1 Túnel Sierra Humilladero\n96.6 Antequera - Santa Ana\n97.7 a canviador d'ample Santa Ana\n100.4 Riu Guadalhorce\n106.6 Túnel Gobantes\n110.8 Túnel Abdalajis\n118.4 Riera Piedras\n122.5 Riera Espinazo\n123.4 Riera Jevar\n126.5 Túnel El Espartal\n128.2 Túnel Tevilla\n130.4 Túnel Gibralmora\n133.3 Túnel Cártama\n149.5 Los Prados\n152.8 Túnel entrada a Màlaga\n154.5 Málaga - María Zambrano\nLa LAV Madrid-Sevilla és una línia d'alta velocitat propietat d'Adif que uneix les ciutats de Madrid i Sevilla, amb tres parades intermèdies a Ciudad Real, Puertollano i Còrdova. Disposa d'un tram comú amb la LAV Madrid-Toledo i està connectada amb la LAV Còrdova-Màlaga, a través de la qual permet els serveis Màlaga-Sevilla. Forma part del projecte Nou Accés Ferroviari a Andalusia.\nVa ser la primera línia d'alta velocitat a construir-se a Espanya i es va inaugurar l'any 1992 coincidint amb la Expo a Sevilla.\nAVE Madrid Puerta de Atocha Sevilla Santa Justa Ciudad Real\nCórdoba S100 2 h 35 min\nAVE Madrid Puerta de Atocha Sevilla Santa Justa Córdoba S100 2 h 30 min\nAVE Madrid Puerta de Atocha Sevilla Santa Justa sense parades S100 2 h 20 min\nAVE Madrid Puerta de Atocha Málaga María Zambrano Ciudad Real\nAntequera Santa Ana S102/S103 2 h 50 min\nAVE Madrid Puerta de Atocha Málaga María Zambrano Córdoba S102/S103 2 h 40 min\nAVE Madrid Puerta de Atocha Málaga María Zambrano sense parades S102/S103 2 h 30 min\nAVE Barcelona-Sants Sevilla Santa Justa Camp de Tarragona\nCórdoba S103 5 h 30 min\nper LAV Madrid-Barcelona i NAFA\nAVE Barcelona-Sants Málaga María Zambrano Camp de Tarragona\nAntequera Santa Ana S103 5 h 30 min\nAvant Madrid Puerta de Atocha Puertollano Ciudad Real S104 53 min\nAvant Madrid Puerta de Atocha Toledo sense parades S104 30 min\nAvant Sevilla Santa Justa Málaga María Zambrano Córdoba\nAntequera Santa Ana S104 1 h 55 min\nTrens mixts UIC-Ibèric\nAlvia Madrid Puerta de Atocha Cádiz Ciudad Real\nPto. de Santa María\nSan Fdo.-Bahía Sur S130 4 h 23 min\ncanvi d'ample a Majarabique\nAlvia Madrid Puerta de Atocha Huelva Córdoba\nLa Palma del Condado S130 3 h 45 min\nAltaria Madrid Puerta de Atocha Algeciras Ciudad Real\nRonda Talgo VII 5 h 25 min\ncanvi d'ample a Antequera Santa Ana\nAltaria Madrid Puerta de Atocha Granada Ciudad Real\nLoja Talgo VII 4 h 35 min\nAvant Cádiz Jaén San Fernando-Bahía Sur\nEspeluy S121 4 h 08 min\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: LAV Madrid-Sevilla\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=LAV_Madrid-Sevilla&oldid=21409936»\nLínies d'alta velocitat d'Espanya\nFerrocarril a Andalusia\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 jul 2019 a les 09:00.


Lluis Servé Galan | Dia Mundial de la Poesia\nEsquírria [A la Poètica]\nI he tancat l’esperança en harems cristal·lins on la bombolla de sabó mai no es malmet\nI lliures l’escalfor d’un raig de sol ple de futur a les meves mans humanes, maldestres,\nMalmeses per l’existència i per les bufetades sofertes, i arribo d’esquitllentes a la llar,\nOn m’espera l’escalf d’una abraçada, la serenor de tenir un pou de calma per a nosaltres.\nI fujo de l’esquírria de l’hàlit que porta la ira i la rancúnia, lluny de la cobdícia i la malesa,\nI encenc les torxes per a il·luminar noves vies d’accés als teus ulls clars, al teu cor resplendent\nCom un matí que recomença quan gairebé s’enyora la seva absència, en despuntar el crepuscle.\nI omplo el gibrell del demà amb la tempesta que no he evitat, l’aigua clara que s’enduu la set,\nLa fruita madura que endolceix l’amargor de l’ham i de la linya, i sabré resistir l’estrebada\nD’un mot que bastirà una frase, i un món que, de mica en mica, serà poema, pregària, condol.


Un blanc untuós i agradable en boca fet a Llubí - Diario de Mallorca\nUn blanc untuós i agradable en boca fet a Llubí\nUn dels cellers que s'han obert darrerament a Mallorca és Molí d'en Blanc, a Llubí. En aquesta ocasió no som davant una inversió de capital forà, ans al contrari, ens trobam davant la il·lusió d'un mallorquí que vol treure profit de la terra dels seus avantpassats. Es tracta d'Antoni Perelló, mestre artesà de licors de quarta generació, conegut per les destil·leries 2Perellons.\nL'any 2017 va posar en marxa aquesta curolla i ara en presenta els fruits. La finca Molí d'en Blanc prové de la part materna, la qual no té res a veure amb destil·lats, i hi destaca el molí fariner que li dona el nom, on Perelló hi viu amb la seva família. Es tracta de sis quarterades sembrades de Premsal, Chardonnay, Viognier, Callet i Merlot. Avui, presentam Gall Favat, un blanc fet amb un cupatge de Premsal (40%), Chardonnay (40%) i Viognier (20%). Aquest primer vi el va fer amb la col·laboració de Cati Galmés i Ribot, tot i que els següents ja els farà al celler que és a punt d'inaugurar a la mateixa finca de Llubí.\nLa il·lustració és obra de l'artista Luis Vidal. És un vi d'un color daurat intens, elegant i amb llàgrima densa. Hi destaquen aromes cítriques i en boca és untuós, amb un pas agradable i un final sec.