EL BLOG DE LA HISTÒRIA I EL PATRIMONI DE RUBÍ - GCMR-CER: d’abril 2021\nLa masia i la nissaga dels Ramoneda\nJa hem parlat al blog d'algunes masies destacades del municipi. Aquesta vegada ens detindrem en una que s'ha mantingut ben viva fins a l'actualitat i que la regenta la mateixa família des de fa 500 anys: els Ramoneda.\nLa masia de can Ramoneda fa uns quants decennis. Foto Ajuntament de Rubí\nNo parlarem en aquesta entrada dels antecedents iberoromans i romans de la masia, que havia estat en aquells reculats temps una vil·la o assentament rural. Sí ens remuntarem, però, al segle XII, quan apareix esmentada com a mas Clapers o Clapera (mot que vol dir "munt de pedres"), concretament en una venda efectuada el 1187 a Pere de Xercavins de dues peces, una de les qual era situada als "Clapers", "sobre aquella serra que allí teniu per Sant Pere" i és que el mas i les seves terres eren una propietat alodial de la parròquia de Sant Pere de Rubí.\nEls Clapers o Clapés van administrar la masia i les terres durant diversos segles fins a finals del segle XV. Al segle XIII també surt esmentat com a mas Clapers i del 1271 coneixem un cert Benet des Clapers (hem de destacar que en aquells temps medievals encara es parlava "salat" a la costa catalana). Una mica més endavant, el 1351, apareix Elisa de Clapers, que va morir sense descendència, per la qual cosa el rector de Sant Pere va demanar als senyors del castell de Rubí el cobrament de la tercera part dels béns de la difunta (era un mal ús feudal anomenat "eixòrquia"). Finalment, el 1441 consta que la família Clapers va aconseguir per privilegi reial la carnisseria de Rubí, al barri de la Sagrera que s'havia anat formant.\nUna altra vista de can Ramoneda, de principis d'aquest segle\nWeb de la masia.\nCom va adquirir el nom de can Ramoneda, el qual ha arribat fins a l'actualitat? A finals del segle XV Antoni Clapers i la seva muller Eulàlia només van tenir una filla, Estevaneta, que es va casar el 1473 amb el pubill Antoni Ramoneda. Fou una persona enèrgica i emprenedora que va arribar a ser batlle de la població el 1488, el 1503 i el 1512 (en aquells temps els alcaldes tenien un mandat molt curt). El 1511, Antoni Clapers, abans de morir aquell mateix any, va fer testament en favor del seu nét Bartomeu Ramoneda (que, per cert, també arribaria a ser batlle el 1521) i a partir d'aquell moment, com solia succeir a moltes altres masies quan la filla contreia noces amb un pubill de fora, la casa ja va assolir la seva denominació actual. Els membres d'aquesta família sempre han tingut una rellevància especial a Rubí i hi han ostentat diversos càrrecs polítics i religiosos. Així, nou Ramonedes han exercit el càrrec de batlle de Rubí, com en Francesc, que va ser-ne fins a quatre vegades, superant fins i tot a l'Antoni que, com hem vist ho havia estat tres.\nDe finals del segle XV, quan va començar aquesta etapa d'esplendor de la nissaga i de la casa pairal, data el bell finestral trilobulat amb relleus florals que encara podem contemplar a la façana, a la seva part esquerra.\nFinestral de can Ramoneda. Foto Dani Ramoneda (2011)\nAl fogatge o cens de 1553 també surt esmentada la casa i si ens endinsem ja al segle XVII, del qual possiblement data la portalada adovellada de pedra sorrenca d'arc de mig punt de la masia, trobem en Magí Ramoneda com a propietari, el qual posseïa els alous o terres dels masos Martorell, Madorell i part del de Libra. És a dir, el casal tenia altres petits masos que en depenien, com passava a moltes masies en aquells segles de l'edat moderna. Com a gran explotació agrària que s'havia configurat, va requerir mà d'obra fins i tot de fora de les nostres fronteres i així tenim constatada en aquest segle XVII la presència d'immigrants occitans que hi treballaven de temporers i que s'allotjaven en unes dependències (avui desaparegudes) que eren anomenades "la França". No obstant, també comptaven amb treballadors que avui en dia diríem "autòctons" i així hem de constatar que en un document de 1717 figura un mosso que treballava a la masia amb el nom de Francesc Vallès.\nFoto de portada d'un programa de la festa de Sant\nAntoni on podem veure la porta adovelladai la finestra\nde finals del segle XV\nEl màxim apogeu de la masia i les seves terres va tenir lloc al segle XIX. En el mapa del cadastre de 1855, elaborat per mossèn Malet, veiem que les seves terres, amb una extensió de més de 80 ha, delimitaven al nord amb les possessions de can Fonollet, can Pòlit, can Rosés i la casa Serra del Molí, mentre que a l'oest ho feien amb les del castell (que pertanyien a la marquesa de Moja), al sud amb les terres del mas Papabous (ara desaparegut) i de can Bosch, i a ponent amb les de can Roig. Dins d'elles es trobava encara l'ermita de Sant Muç (poc després passaria a dependre del Bisbat de Barcelona) i també hi passava un bon tram del torrent que té el mateix nom de la masia que tractem. Pel que fa a l'ermita hem de dir que a can Ramoneda s'hi hostatjaven els pelegrins, entre ells els populars "xatus" que acudien en romeria als aplecs.\nPossessions de la masia a mitjans segle XIX segons el cadastre de Mn. Malet\nArquitectònicament parlant, del segle XIX es data un recinte situat a la part nord-est de la masia al costat del camí que baixa vers el torrent i on s'hi troba una entrada a l'antiga mina que arribava fins a Sant Muç, la qual alimentava la bassa de can Ramoneda. També podríem datat d'aquest temps les finestres geminades de les golfes que es veuen a la façana principal.\nPorta nord de la masia, al costat del camí que baixa al torrent.\nFoto Jordi Vilalta, agost 2010\nEl cultiu del cep va ser el protagonista dels camps que depenien de can Ramoneda al segle XIX. Del raïm de les seves vinyes s'elaboraven vins blancs i negres que es destinaven a l'exportació. Joan Ramoneda va aconseguir premis per als vins de les seves terres: medalla d'or a l'Exposició Universal de Barcelona de 1888 i medalla de bronze a la Nacional de Madrid de 1887.\nDiploma aconseguit per Joan Ramoneda. Foto Joan Alemany\nPrecisament del segle XIX es conserva dins la masia una màquina trinxadora de raïms feta pel taller rubinenc de Marcel·lí Salvatella.\nEls Ramoneda, a finals del Vuit-cents, també es destacaren a l'activitat política, com ja havien fet els seus antecessors en la vida municipal. En aquest aspecte no podem deixar d'esmentar Marià Ramoneda, que, per cert, va renovar les vinyes de les terres de la masia, a més de jutge municipal, va ser president del Cercle de Rubí el 1885, un dels fundadors de la Lliga Catalanista de Rubí el 1887 i delegat local a les Bases de Manresa el 1892. També col·laborava activament en la parròquia de Sant Pere.\nCan Ramoneda. Quadre de Lupe Villaret\nEls últims anys del segle XIX van estar marcats per la crisi provocada per la pesta de la fil·loxera, un insecte que afectà mortalment les vinyes de Rubí i de tot Catalunya. Tant és així que per a molts conreus castigats per la plaga, entre ells els dels ceps de can Ramoneda, el 1895 es va demanar l'exempció de pagar la contribució territorial, cosa que va acabar amb un decret de condonació d'aquesta obligació fiscal.\nUn cop superada la crisi fil·loxèrica i entrats al segle XX, els cultius es van recuperar fins que a partir dels anys 60 el sector de l'agricultura a Rubí va entrar en una decadència de la qual mai no es recuperaria. Respecte a aquests temps de canvi i de crisi, hem de ressenyar una luctuosa anècdota d'un fet que precisament va tenir lloc el 1965, quan un lladre va assassinar el propietari Salvador Ramoneda, encara que al cap de pocs dies seria detingut per les forces de l'ordre.\nVista de la masia el 1991. Foto col·lecció Salvador Casanovas\nAvui en dia la finca està regentada pels germans Aleix i Dani Ramoneda, els descendents actuals de la llarga nissaga de propietaris, que han convertit la masia en un bonic lloc per a festes i celebracions i o es cultiven calçots. Podeu consultar la seva web per si us animeu a organitzar algun esdeveniment especial.\nQuan visiteu la masia, protegida al catàleg de patrimoni local com a Bé Cultural d'Interès Local (fitxa P5), a més dels elements arquitectònics que hem assenyalat al llarg d'aquesta entrada, podeu demanar que us ensenyin la biblioteca que es conserva, iniciada al segle XIX, i l'arbre genealògic dels Ramoneda, que començaren a portar les regnes de la casa a partir de principis del segle XVI, com hem vist.\nI és que els germans Ramoneda en poden estar ben orgullosos!\n- Catàleg i Pla Especial del Patrimoni Arquitectònic, Arqueològic i Natural de Rubí, Ajuntament de Rubí, 2004.\n- Garcia, L., 1995: "Sant Pere de Rubí a l'època baix-medieval; segles XII, XIII, XIV i XV", Butlletí, Grup de Col·laboradors del Museu de Rubí, març de 1995, p. 309-318.\n- Garcia, L., 1996: "Sant Pere de Rubí: la seva evolució de parròquia rural a urbana", Butlletí, Grup de Col·laboradors del Museu de Rubí, març de 1996, p. 340-349.\n- Garcia, L., 1998: "A Rubí, la flor del vi", Butlletí, Grup de Col·laboradors del Museu de Rubí, Nadal de 1998, p. 20-28.\n- Rufé, M., 1984: "Les masies de Rubí i la seva gent", Museu de Rubí.


Actualitzada 16/06/2016 a les 15:08\nEls darrers incidents succeïts al centre penitenciari de Mas Enric, al Catllar, han posat en evidència la manca de personal, segons els sindicats. Representants de CCOO, UGT, Csif, Catac i Acaip-Cat es van reunir ahir amb la direcció de la presó per demanar que s’incrementi la plantilla.\nÉs, sense cap dubte, la perla del Nàstic. Els seus setze gols durant la temporada que ha finalitzat i la seva edat, 22 anys (fa 23 al mes de juliol), l’han catapultat a l’estrellat. Ara, les ofertes per fitxar-lo plouen a la secretaria tècnica del Nàstic. José Naranjo s’ha convertit en el jugador de moda d’aquest mercat d’estiu.\n«Obrirem la Setmana Santa a tota la ciutat per fer-la visible».\nL'Arqueològica denuncia el maltractament envers el patrimoni tarragoní\nLa Reial Societat Arqueològica de Tarragona denuncia el maltractament que esta rebent el patrimoni tarragoní, i concretament, alguns dels monuments més emblemàtics de la ciutats.\nLa il·lusió generada amb el salt de categoria haurà de traduir-se a la graderia en la primera temporada a la Segona Divisió de la centenària història del CF Reus. El club de la capital del Baix Camp, que va tancar el curs passat amb un total de 1.400 abonats, aspira a superar la xifra des del futbol professional.


biblioteca Tecla Sala Archives - Pàgina 6 de 7 - L'Hescarras\nYou are here: Home › Entries tagged with "biblioteca Tecla Sala" › Page 6\nEl Biblioanagrama ja està en marxa!\n4 de Setembre de 2014 | Filed under: Biblioteca Tecla Sala, Biblioteques, Dinamització LH9\nA partir del dia 1 de setembre, trobareu el Biblioanagrama a Tecla Sala, a la secció infantil. Participeu i podreu guanyar un joc de Scrabble! Aquí teniu les bases del concurs: Durant les partides duplicades d’aquest trimestre (els dissabtes 4 d’octubre, 8 de novembre i 13 de desembre), el …\nKukuri, el mecànic (que jugava a Scrabble)\n13 de Maig de 2014 | Filed under: Biblioteca Tecla Sala, Biblioteques, Dinamització LH9\nEl darrer “dissabte de conte” de la temporada el va protagonitzar “Kukuri, el mecànic” a mans de Lola l’encantadora. Aquesta era una història creada per l’ONG Global Humanitaria que vol sensibilitzar sobre la problemàtica del treball infantil. El fotògraf, Juan Díaz, també va portar a Tecla Sala una exposició de …\nPartida DUPLICADA de Scrabble de PRIMAVERA a Tecla Sala\nHa arribat l’època de l’alegria i dels colors! El passat 8 de maig, es va dur a terme una duplicada temàtica sobre la primavera, a la Biblioteca central Tecla Sala. Amb l’arribada d’aquesta nova estació, comencen a obrir-se les flors i les collites de les fruites… Quants noms de flors …\nJuga a Scrabble amb en Kukuri!\n1 de Maig de 2014 | Filed under: Biblioteca Tecla Sala, Biblioteques, Dinamització LH9\nTornem als dissabtes de conte de la biblioteca Tecla Sala, amb una partida duplicada sobre el conte “Kukuri, el mecànic”. El conte es llegirà a les 12 h i, a les 13 h, nosaltres jugarem a l’Scrabble utilitzant paraules del conte. Hi esteu tots convidats! #scrabbleCat #duplicadateclaLH9\nCelebrem la primavera amb un scrabble!\n27 d'Abril de 2014 | Filed under: Biblioteca Tecla Sala, Biblioteques, Dinamització LH9\nDe la mateixa manera que recentment vàrem fer una activitat especial per Sant Jordi; el dijous 8 de maig, de 18 a 19 h, farem una partida duplicada temàtica sobre la primavera. L’activitat està dirigida a nois i noies de totes les edats, tant si van sols, amb la família …\nPer Sant Jordi… partida duplicada!\n18 d'Abril de 2014 | Filed under: Biblioteca Tecla Sala, Biblioteques, Dinamització LH9\nPer a celebrar aquesta diada tan popular, el dia 24 d’abril farem una duplicada temàtica a la biblioteca Tecla Sala. Convidem a tots els nens i nenes a participar-hi, de 18 a 19 h, a la sala d’estudi infantil. La diversió està assegurada: quin elements són imprescindibles a la …


underave.net - Mostra el tema - e-bay de la música. 2ª mà!\nHora i data actual: 21 gen. 2022, 13:16\ne-bay de la música. 2ª mà!\nMembre des de: 07 abr. 2010, 20:30\njo tinc la malasort de que sempre m'enamoro de la cançó més tonta. I no paro fins a trobar-les. Inclús estic disposat a pagar el que fasi falta (només són diners...). Fins fa un mes tenia gracia i encant de buscar i buscar fins a trobar...\nper mi ja no té emoció\nM'he comprat dos discs (que sempre els he anat al darrera...), un per 4 euros (+7 d'enviament) i l'altre 85 cènims (+8 d'enviament). M'han arribat bé i sense problema, un de nose on i l'altre d'Isrrael. Jo he estat buscant techno, electro i música disco i tenen de tot!!\ntroppo presto, Marco... sempre con noi\n07 juny 2010, 20:54\nRe: e-bay de la música. 2ª mà!\nei! i es pot comprar i vendre m'imagino que també!\n07 juny 2010, 20:55\nHe estat mirant.. I diria que discogs, es bastant millor.\n07 juny 2010, 21:33\nsi, a discogs tenen més discos, però aquí (almenys els que a mi minteresaven) estan més barats i a més pagues directament a la pàgina i no has d'anar i fer cap ingrés a un banc.\n27 juny 2010, 21:06


Alcobé espera que l'accés des de França pugui obrir aquest dilluns - FÒRUM.ad\nAlcobé espera que l’accés des de França pugui obrir aquest dilluns\nEl 20/01/13 17:04\nEl ministre d’Economia i Territori, Jordi Alcobé, ha explicat aquest diumenge durant la tradicional escudella de Sant Antoni de Canillo que si no es produeixen més canvis de temps aquest dilluns es podria obrir la frontera del Pas de la Casa amb França. Alcobé ha insistit que la climatologia ha impossibilitat restablir la circulació abans i que continuaran fent gestions per convèncer a França de la necessitat de mantenir la carretera en condicions, tant la calçada com els equipaments per a fer baixar allaus. En canvi, el cònsol major d’Encamp, Jordi Mas, ha considerat que amb una ‘bona neteja’ de la carretera i les ‘condicions adequades’ es podria circular i ha acusat França de tenir dos criteris a l’hora de decidir el tancament de les carreteres.\nDes de divendres a la tarda el Govern d’Andorra ha mantingut contactes amb la prefectura de l’Arieja per intentar buscar solucions que permetin obrir l’accés al Principat pel Pas de la Casa. França va informat l’Executiu de l’alt risc d’allaus i, de fet, segons ha explicat el ministre d’Economia i Territori, Jordi Alcobé, s’ha produït algun allau fina a la carretera general.\nDurant el cap de setmana, ha apuntat el ministre, s’ha intentat reobrir la carretera en diverses ocasions però les nevades a cotes altes i l’alta humitat han carregat molt la neu i han impossibilitat ‘completament’ l’accés des de França. De fet, tot i que el Govern preveia que aquest diumenge es podria intentar restablir la circulació, la nevada a les parts altes i la pluja a les cotes baixes ha incrementat el risc d’allaus, ha exposat Alcobé.\nLa previsió és, segons el responsable de Territori, que si no hi ha més canvis de temps les carreteres RN22, RN20 i RN320 d’accés a França podrien obrir aquest dilluns.\nAlcobé ha recordat que no es tracta d’un problema de neu a la carretera sinó del risc d’allaus i ha afirmat que continuaran fent les gestions necessàries per intentar convèncer el Govern francès ‘de la necessitat de mantenir la carretera en condicions’, tant la calçada com els equipaments per fer baixar allaus.\nPel que fa a les acusacions del PS i del president de la Iniciativa Publicitària en relació al poc interès de França per obrir les carreteres, Alcobé ha assegurat que no han notat ‘cap hostilitat contra Andorra’ i ha subratllat que és ‘molt complicat obrir amb tan elevat risc d’allaus’. Per tant, ‘la cautela francesa s’entén’, ha dit.\nQui no ho veu així és el cònsol major d’Encamp, Jordi Mas, que tot i no considerar que el govern francès vulgui afavorir unes pistes per davant de les altres sí que ha apuntat a ‘dos criteris diferents’. ‘Segur que França amb altres carreteres de muntanya de les seves estacions les manté obertes i no les talla tan alegrement com aquesta’, ha assenyalat.\nDe fet, Mas, que ha explicat que va ser al Pas de la Casa aquest dissabte ha recordat que es tracta d’un problema habitual a la zona però ha afirmat que no entén ‘com al segle XII podem tancar l’accés a un país turístic d’aquesta manera i amb les bones relacions que tenim amb França’.\nMas ha admès que divendres el risc d’allaus era molt alt però tenint l’accés tallat tants dies ‘es podia haver fet baixar ja els allaus’.\nEl cònsol també ha recordat que la situació ha suposat un risc important per als comerciants i hotelers del Pas de la Casa ja que ‘molts turistes venien cap a Andorra i s’han hagut de desviar’. ‘Hem perdut un cap de setmana important’, ha resumit. A més de l’afectació econòmica, Mas ha indicat que aquesta situació dóna una mala imatge del país per les dificultats d’accés.\nSegons Jordi Mas, ‘amb una bona neteja de carretera i les condicions adequades es podria circular’.\nNotícia Anterior: La sala de vetlla de Sant Julià de Lòria estarà operativa d’aquí a un any\nSegüent Notícia: Torres recorda al PS que els seus antecessors ja van recórrer a la venda de parcel·les


CayttlynJune livejasmin DennisTheboykarllasweet4u livejasmin joeandmandyNatalipregnant livejasmin CayttlynJuneAddaAdanna livejasmin KYLExxxCayttlynJune livejasmin JhosepxxxhootAmberAmy livejasmin KurtHammonddivinityinmotion livejasmin peisamaEmma87 livejasmin PlayfulMISTRESS2AmberAmy livejasmin JacobyAndClaireashlyhoter livejasmin JacobyAndClaireUnderGetto livejasmin KalipsonaSweetSvetlanaXXX livejasmin lovelypunisment\tmariojust4u livejasmin video\nmariojust4u . EXILON. ashlyhoter. MikleWEST. LovelyBlossomXXX livejasmin\nbased on 9372 users\nBlondeSexyBunny IndigoKristySweetSvetlanaXXX Angelique007Cullen8 Brunette76OliviaMills blackandwithe21WETcassandraX ShannelBellaPerfectdanger blackandwithe21blackandwithe21 BrendaBrendisLovelyBlossomXXX BoldJaddeSparkleSoul CayttlynJuneAnastaciaLily WETcassandraXJhosepxxxhoot BeatyDina4Ujoeandmandy MasterLiMiT\tpornextremecplPornStarSuzieCullen8Kalipsona .BigAssBlackXXXJacobyAndClaireWETcassandraXBeatyDina4U .MolyDreamValentinSantanaashlyhoterAnastaciaLily .AngelineHoneyPerfectdangerlovelypunismentxLovelyPussy .LuvSarahABountygirlBrendaBrendiskasumi8412 .AddaAdannaBrendaBrendisSeductiveDoriandylanskinny .crimevaTrueMaidenBabeAngelineHoneyNatalipregnant .HunHelenBrunette76DAlegendVICTORIAAngelique007 .EmmaSpicy18WETcassandraXNaughtieButNiceXDAlegendVICTORIA .joeandmandyCamilaCherryblackandwithe21SexyyLauraa .AnastaciaLilysexyeyes20Brunette76MikleWEST .\nxNaughtyCutiex VideoCayttlynJune VideoSweetSvetlanaXXX VideoTrueMaidenBabe VideoTrevorH VideoPornStarSuzie VideoJhosepxxxhoot VideoMikleWEST VideoSweet07 VideoShinyBeauty VideoCayttlynJune VideoDanyJoyBoy Video\tBrookeWaltzpeisamalovelypunismentAngelique007 .DAlegendVICTORIASellenaLuvAngelineHoneyLoVelyGirlAlice .crimevaNatalipregnantAnastaciaLilyKal8 .MolyDreamKYLExxxxLovelyPussySeductiveDorian .ABountygirlDAlegendVICTORIALuvSarahsofiaprincesshot .SexyNowSeductiveDorianValentinSantanaDennisTheboy .JaneDVirginTSAngelinaMaeCamilaCherryAmberAmy .blackandwithe21karllasweet4uBabyPiperCuteRubby .MasterLiMiT1ObedientChickAddaAdannaSweet07 .MasterLiMiTHunHelenJhosepxxxhootTONYCOCK .UnderGettoViolaGoldKurtHammondLaryBlond .\nmariojust4u . EXILON. ashlyhoter. MikleWEST.


Rull, Turull i Forn també aniran a Lledoners | La torre del Palau\nEN DIRECTE La constitució dels ajuntaments arreu del país | Pactes als ajuntament de tot el país, minut a minut\nEls tres aniran a la mateixa presó que Junqueras, Romeva, Sànchez i Cuixart\nper Redacció, 3 de juliol de 2018 a les 16:22 |\nLa Secretaria General d'Institucions Penitenciàries, del Ministeri de l'Interior ja ha notificat a la Conselleria de Justícia de la Generalitat el trasllat dels tres polítics presos que quedaven pendents de la resolució del magistrat Pablo Llarena. Així, Jordi Turull, Josep Rull i Joaquim Forn també seran traslladats a una presó catalana, en el seu cas a la de Lledoners, com Oriol Junqueras, Raül Romeva, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart.\nDesprés de la resolució de Llarena coneguda aquest dimarts al migdia, en què donava llum verda al trasllat, el govern espanyol ja ha notificat la decisió al Govern i el canvi de presó es farà en els propers dies, una mica després de la resta de presos, que ja són de camí a Catalunya. Segons la providència, el jutge del Suprem afirmava que no hi havia "cap raó processal" per impedir l'acostament.\nSegons Serveis Penitenciaris, Lledoners és una presó on els mòduls s'organitzen d'acord amb el model de participació i convivència. D'aquesta manera, els interns tenen fórmules de participació dels interns en la vida quotidiana en tots els mòduls. De fet, és l'única presó de Catalunya amb aquest funcionament. Això significa que els presos s'organitzen en comissions que s'escullen mitjançant votació democràtica, i que aquestes comissions fan propostes que, en cas que tirin endavant, s'executen conjuntament amb els professionals de tots els àmbits, ja sigui funcionariat, educadors o psicòlegs. Per això, es considera que són centres que milloren en clima social dels interns, dels professionals i que redueixen la conflictivitat.\nPolítica, Josep Rull, Jordi Turull, Joaquim Forn, Lledoners, presó, procés català


Concentració a la Seu en defensa de l’escola catalana - El Periòdic d'Andorra\nConcentració a la Seu en defensa de l’escola catalana\nEls manifestants rebutgen els nous atacs al sistema educatiu\nPublicat el Dijous, 26 d'octubre de 2017 | 04:30 h\nLa concentració a la Seu en defensa de l’escola catalana, ahir. | RÀDIOSEU\nLa plaça dels Oms de la Seu d’Urgell es va tornar a omplir ahir a la tarda, en aquesta ocasió per mostrar el suport al model d’escola catalana. La concentració s’ha fet simultàniament davant de centenars d’ajuntaments d’arreu del país en resposta al nou intent de l’Estat espanyol de desprestigiar la immersió lingüística i intervenir el sistema educatiu català, que és competència del Departament d’Ensenyament de la Generalitat.\nEn l’acte, convocat a la Seu per la recentment creada Comissió de Suport a l’Escola Catalana, s’hi han reunit docents, pares, mares i veïns en general que han volgut mostrar la seva complicitat amb el model educatiu bastit al llarg de les darreres dècades a la ciutat i a la resta de Catalunya. Alguns dels assistents van aprofitar per sumar-se a la recollida de signatures impulsada des de la capital de l’Alt Urgell, i publicada també a la plataforma Change.org, i que en menys d’una setmana ja ha sumat més de 8.500 suports.\nEls organitzadors van llegir el manifest presentat divendres passat en què, entre d’altres punts, es rebutja les temptatives de judicialitzar la vida escolar i es fa una crida a «continuar el bon clima de convivència que sempre ens ha guiat i que s’ha vist alterat darrerament en un centre educatiu de la Seu d’Urgell». El text recorda que «els problemes de l’escola s’han pogut resoldre sempre a l’escola, a través dels canals ja establerts», com ara el professorat, la direcció, l’AMPA, el consell escolar i, en última instància, la inspecció d’ensenyament. Per això, lamenten «el fet d’intentar solucionar els problemes escolars directament amb la justícia implica que s’agreugin i que sigui encara més difícil per a les parts poder arribar a un entesa», a banda que «perjudiquen directament els infants» ja que els posa en el centre d’atenció. En aquest sentit, els impulsors condemnen «els atacs externs» que «intenten trencar-la per afavorir interessos polítics i mediàtics, mai pedagògics».\nTambé pel que fa a l’actualitat general en clau local, l’ANC Alt Urgell i Òmnium Alt Urgell han anunciat que organitzen autocars per assistir a la concentració prevista demà davant del Parlament.


PAe - El servei de Registre GEISER ha superat els 700.000 seients registrals intercanviats amb altres administracions a través de SIR\nEl servei de Registre GEISER ha superat els 700.000 seients registrals intercanviats amb altres administracions a través de SIR\nAmb una mitjana de gairebé 10.000 seients setmanals des de la seva entrada en producció en 2014, GEISER es consolida com l'aplicació de registre integrada en SIR amb una major taxa de creixement en la plataforma del Sistema d'Interconnexió de Registres (SIR).\nA dia d'avui GEISER és el servei de registre de referència per a l'Administració de l'Estat, després que fos designada com a Servei Compartit de Registre.\nGEISER aconsegueix els 2.800.000 euros d'estalvi gràcies a la supressió del paper en l'intercanvi de seients registrals entre administracions a través del Sistema d'Interconnexió de Registres (SIR). La taxa mitjana de digitalització de seients registrals realitzats amb GEISER en SIR és del 86% i s'espera que segueixi millorant.\nA més dels enviaments a través de la plataforma SIR en GEISER es produeixen intercanvis interns entre les seves oficines de registre en els quals també se suprimeix l'enviament del paper dels seients registrals.\nEls principals usuaris de l'aplicació GEISER són les Delegacions i Subdelegacions del Govern, la Sotssecretaria del MINHAP i la Secretària d'Estat d'Administració Pública. Altres usuaris destacats són el Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social, la Direcció general de trànsit, l'Institut Nacional d'Administració Pública, el Butlletí Oficial de l'Estat, el Museu Nacional Centre d'Art Regna Sofia, l'Agència d'Avaluació i Qualitat dels Serveis, el Consell de Transparència i Bon Govern, El Parc mòbil de l'Estat, l'Institut Español d'Oceanografia, el Laboratori Subterrani de Canfranc, la Universitat de Saragossa i pròximament els Ministeris de: Indústria, Energia i Turisme; Afers exteriors i Cooperació; Justícia, i el Servei Públic d'Ocupació Estatal, la Mutualitat General de Funcionaris Civils de l'Estat i el Centre de Recerques Energètiques, Mediambientals i Tecnològiques.\nAltres aplicacions de registre integrades en la plataforma SIR, comuns com a ORVE o certificades, completen el panorama de l'intercanvi digitalitzat de seients registrals amb més d'1.500.000 seients registrals intercanviats per SIR, la qual cosa es tradueix en més de 5 milions d'euros d'estalvis.


GENERACIÓ SALVATGE - BLOC D'EN FRANCESC PUIGCARBÓ\nHome MÉS ACTUALITAT GENERACIÓ SALVATGE\nFrancesc Puigcarbó - 8.6.16\nConfesso que pertanyo a la 'generació salvatge' de la postguerra del segle passat. Per a mi, com a la majoria de la mainada en la meva època era normal veure la iaia com li clavava garrotada a un conill per matar-lo primer i cuinar-lo després o com els hi trencaven el coll a les gallines. Als nou o deu anys a L'Estany on anava a passar l'Estiu, a Can Toneu, davant mateix del monestir al bell mig de la placeta que hi havia davant la botiga, feien la matança del porc, primer el degollaven entre xisclets fins que es moria i després el cremaven amb un bufador per deixar-lo sense pel i l'obrien pel mig per esquarterar-lo, i hom com la resta de mainada a primera fila veient-ho amb tota naturalitat.\nEn aquesta edat també a l'Estany, mentre anàvem a un turó que hi havia rere l'era de l'oncle, agafem "didortes" que és una espècie de canya amb espores i les fumaven o trèiem fum d'elles, malgrat picava a la llengua de nassos, i un dels esports favorits era fer baralles amb fones a "pedrada limpia" cada vegada que hi havia algun partit de fúbtol o qualsevol altre baralla i acabava com ara, o sia com el rosari de l'aurora. El meu berenar favorit era el pa amb vi i sucre i el diumenge de postres una mica de 'flors del remei' o 'Aromes de Montserrat', perquè era un digestiu.\nJa de més gran em llevava a les sis del matí, hivern o estiu, i amb una bicicleta amb remolc al darrere i sense casc, anava al Mercat a buscar la fruita i verdures que el meu pare havia encarregat abans per a la botiga de comestibles que tenien al carrer de Vilarrùbies, i en tornar anava a la rere botiga de Cal Siso Carreras el forner, a esmorzar mentre llegia novel·les de l'Oeste, de Fidel Prado, Silver Kane o Marcial Lafuente Estefania, i apali, cap l'escola a rebre palmetades a la mà del mestre de torn, que en el meu cas era invàlid i fumava a classe amb pipa.\nCom era molt poc de vida em tenia de prendre abans de dinar una cullerada d’oli i fetge de bacallà que era nauseabund, no tant com l’invent posterior de la meva mare, pel matí i en dejú, (segons ella feia agafar gana), un rovell d’ou deixatat en un got de cervesa natural, no hi havia neveres, i si de cas n'hi havia a< alguna casa, eren d'aquelles que anaven amb una barra de gel que poc refredava.\nJa en començar a treballar, m'enduia l'esmorzar embolicat amb una pàgina de la Vanguardia i agafava l'autobús del Martí, normalment penjat literalment de l'exterior de la porta del darrere del vehicle, aguantant-me només d'una mà de la barra que hi havia (amb una mà feia més fatxenda), tant quan anava a escola com en començar a treballar, per cert que treballar o anar a l’escola, tocava fer-ho també el dissabte (no existia encara el cap de setmana) i em vaig desvirgar anant de putes com s'esqueia en l'època i a l'edat més o menys adequada, experiència que, per lamentable no penso explicar.\nPer tot aixó i tal com es porta a dia d'avui la mainada, gosaria afirmar que vaig conèixer el costat salvatge de la vida, i malgrat tot he sobreviscut fins a dia d'avui. En les circumstàncies actuals, per molt menys, als meus pares els hi haurien retirat la meva tutela i hauria passat part de la meva infantessa i joventut en alguna dependència de la Molt Honorable Generalitat de Catalunya (si hagués existit en aquella època). No va ser així i entre altres coses varen servir totes aquestes pàgines viscudes de la meva infantesa i joventut, per a no convertir-me en un vailet infeliç, poruc i a més a més sobre protegit.\nAquesta història l'hem viscuda molts de maneres més o menys similars o amb variacions. Ara, Francesc, gairebé tots el mals que té la mainada, i nosaltres també, són de rics, mals de rics que, com dèiem, s'han venut l'herència per un plat de llenties. Jo passava els estius amb el meu germà a casa de l'oncle del meu pare, a Vilanova de Bellpuig i ells, com tothom, tenien bestiar. En fi, res et puc dir que no sàpigues ja. Una pena, una pena més. Diuen que les generacions d'ara són les més preparades, no m'ho crec pas, en absolut.\nA L'Estany si anaves a la comuna, mentre estaves assegut cagant t'anava passant la cua de la vaca per la cara.


Guía de recursos de las mujeres inmigrantes\nTítol : Guía de recursos de las mujeres inmigrantes\nAutores : Remei Sipi, ; Elsa López,\nEditorial : Barcelona : Federación de Colectivos de Inmigrantes de Cataluña\nISBN/ISSN/DL : B-8-863-1998\nNota general : Ca la dona i E'Waiso Ipola hi han col·laborat (entre altres associacions i institucions)\nMatèries : Dones ; Guies de recursos ; Immigrants\nGuía de recursos de las mujeres inmigrantes [text imprès] / Remei Sipi, ; Elsa López, . - Barcelona : Federación de Colectivos de Inmigrantes de Cataluña, 1998 . - 167 p. ; 21 cm.\nISSN : B-8-863-1998\nCa la dona i E'Waiso Ipola hi han col·laborat (entre altres associacions i institucions)\n04853 ORG SIP Llibre Biblioteca Biblioteca Disponible\nTítol : Inmigración y derechos : Segundas Jornadas Derechos humanos y libertades fundamentales\nAutores : Natividad Fernández Sola, ; Manuel Calvo García,\nEditorial : Zaragoza : Mira editores\nISBN/ISSN/DL : 978-84-84650-81-2\nMatèries : Drets humans ; Immigrants ; Trobades\nInmigración y derechos : Segundas Jornadas Derechos humanos y libertades fundamentales [text imprès] / Natividad Fernández Sola, ; Manuel Calvo García, . - Zaragoza : Mira editores, 2001 . - 358 p. ; 24 cm.\nISBN : 978-84-84650-81-2\n09500 06 INM Llibre Biblioteca Biblioteca Disponible Tamaia\nInmigración en España / Mery Varona\nTítol : Inmigración en España : femenino y plural\nAutores : Mery Varona, Autora ; Nani Daolio, Autora\nEditorial : Madrid : Federación de Mujeres Progresistas\nCol·lecció : Mujeres Progresistas\nISBN/ISSN/DL : M-11148-1994\nMatèries : Immigrants ; Sociologia\nInmigración en España : femenino y plural [text imprès] / Mery Varona, Autora ; Nani Daolio, Autora . - Madrid : Federación de Mujeres Progresistas, 1994 . - 150 p. ; 20 cm. - (Mujeres Progresistas) .\nISSN : M-11148-1994\n04838 02.01 VAR Llibre Biblioteca Biblioteca Disponible\nTítol : Inmigrantes, trabajadores, ciudadanos : una visión de las migraciones desde España\nAutores : Colectivo Ioé, Autora\nEditorial : València : Universitat de València. Servei de Publicacions\nCol·lecció : Oberta\nISBN/ISSN/DL : 978-84-370-3926-8\nMatèries : Ciutadania ; Immigrants ; Treballadores\nInmigrantes, trabajadores, ciudadanos : una visión de las migraciones desde España [text imprès] / Colectivo Ioé, Autora . - València : Universitat de València. Servei de Publicacions, 1999 . - 258 p. ; 23 cm. - (Oberta) .\nISBN : 978-84-370-3926-8\n04840 02.01 COL Llibre Biblioteca Biblioteca Disponible\nJornada: no mès violència contra les dones immigrades / Amnistia Internacional\nTítol : Jornada: no mès violència contra les dones immigrades\nNota general : Foto con frases estereotípics, sexistes i violentes\nMatèries : Immigrants ; Organitzacions no governamentals ; Violència de gènere ; Violència sexual\nJornada: no mès violència contra les dones immigrades [document gràfic bidimensional] / Amnistia Internacional, Autora . - [201?]] . - 1 cartell : color ; 42 x 30 cm.\nFoto con frases estereotípics, sexistes i violentes\n28478 CAR V 28478 Cartell Biblioteca Cartoteca Disponible\nL'Atenció als menors immigrants no acompanyats a Catalunya / Marta Comas\nManifestación en Barcelona en apoyo de los refugiados\nMódulos formativos para la integración de las mujeres inmigrantes\nObservatori permanent de la immigració a Barcelona 2000\nObservatori permanent de la immigració a Barcelona 2000 / Barcelona (Catalunya). Regidoria de Participació ciutadana i Solidaritat\nNo pensé que eso me fuera a pasar / Fanny Polanía Molina


Marta Farrés es nega a expulsar a Marta Morell de l'Ajuntament de Sabadell - Puntvalles\n15 Octubre 2021 Redacció: Puntvallès\nL'alcaldessa de Sabadell, Marta Farrés, descarta prescindir de seva segona tinenta d'alcaldessa, Marta Morell.\nAquest dijous es va fer públic l'informe jurídic de la Secretaria General de l'Ajuntament, que conclou que Morell ha de passar a ser regidora no adscrita, un cop Podem ha oficialitzat la seva expulsió del partit.\n"Ha de ser el partit qui aclareixi la situació, nosaltres vam demanar l'informe al secretari, i ens diu que amb les condicions que hi ha s'ha de procedir a demanar que Morell deixi el grup municipal i passar a ser no adscrita", ha assegurat Farrés en una atenció als mitjans de comunicació.\nAmb tot, descarta prescindir d'ella com a membre de l'executiu local: "En clau de governabilitat no hi haurà cap implicació", conclou.\nCom a conseqüència directa, l'expulsió de Podem comporta, a més, perdre l'aportació de 3.000 euros en concepte de grup municipal, que en ser Morell la única regidora quedarà dissolt. A més, perdrà els dos tècnics que tenia assignats.\nEn mantenir-se al govern, però, mantindrà la seva assignació com a regidora de l'executiu local i l'assessor que li correspon.\nD'aquesta manera, mantindrà intactes les funcions que li son atribuïdes a dia d'avui al cartipàs municipal de Feminisme, Drets Civils, Joventut, Cooperació, Nova Ciutadania, Memòria Històrica, Benestar Animal i Participació.


Informació de l'Organització\nTítol del líder\nSenyor Obscur dels Sith (a.k.a Lord de los Sith)\nConsell Sith (Era de l'Antiga República)\nMà de l'ombra\nBàsic Galàctic Estàndar\nRegla del Fort\nCostat fosc de la Força\nCerimònia d'investidura del Senyor Obscur\nL'Orde Sith fou una secta d'usuaris del costat fosc de la Força, antagonista de l'Orde Jedi. Es caracteritzaven pel constant desig d'obtenir poder per sí mateixos i pels mètodes brutals que eren capaços d'emprar per tal d'obtindre'l. La secta va existir a través de nombroses formes al llarg de la història galàctica, experimentant apogeus i caigudes de forma constant. Originalment, els Sith eren una espècie humanoide que es juntà amb un grup de Jedis obscurs exiliats; amb el temps els Sith deixarien de ser identificats com a espècie, sinó com aquells usuaris de la força que seguien amb dedicació la antiga filosofia del costat fosc de la Força. Dintre de l'Orde, hi havia moltes faccions dels Sith; les més conegudes van ésser l'Imperi Sith i l'Orde dels Senyors Sith.\nCreació i Història antiga.\nLa Gran Guerra Hiperespacial i la caiguda de l'Imperi Sith.\nL'alçament de Freedon Nadd i el conflicte en Onderon.\nLa Gran Guerra Sith.\nLa Venjança dels Sith.\nDesprés de l'Imperi Galàctic.\nDesprés de la Segona Guerra Civil Galàctica.\nFilosofia i costums.\nLa filosofia Sith consisteix en deixar fluir les emocions intenses com la passió, la por, l'odi, la ira... per accedir a un enorme esclat de poder temporal i, com a conseqüència, entren al costat fosc de la Força. Els Sith cerquen el poder personal com a objectiu final, ja sigui per superar-se a sí mateixos com per aconseguir qualsevol cosa que es proposin. Un gran propòsit els pot portar a dedicar tota la seva vida per tal de complir-lo i no dubtarien en emprar el costat fosc de la Força contra tot aquell que s'interposés en els seus plans.\nAquest concepte egocèntric porta els Sith a utilitzar la resta com a mers peons i a no vacil·lar a l'hora de segar vides alienes per tal d'obtindre algun benefici. De fet, és costum que els aprenents Sith matin els seus mestres i usurpin la seva posició com una manera de prosseguir el seu aprenentatge, ja que al considerar que ja havien après tot allò que els podien ensenyar esdevenien enemics potencials pels seus propòsits. D'altra banda, els mestres Sith no vacil·laven en canviar d'aprenent si trobaven un candidat més poderós.\nEls Sith també perseguien el somni de dominar de la Galàxia com a conseqüència del constant desig desmesurat d'aconseguir el poder, però esdevenia, a més, una òptima manera d'expandir la seva filosofia i posar-la en pràctica a través d'un govern. Això els obligava a enfrontar-se amb els Jedi, els qual vetllaven per la protecció de la pau i l'harmonia en la Galàxia, així com pels principis democràtics de la República Galàctica.\nForjats pel foc.\nLa filosofia Sith va emfatitzar sobretot el conflicte, ja que creien que a través de la guerra els obligava a canviar, adaptar-se i evolucionar i d'aquesta manera es tornarien més poderosos. El conflicte assegura que sols els més forts sobreviuran, mentre que aquells que siguessin dèbils servirien coma a simples eines en mans dels poderosos.\nEls Sith veien els aprenentatges pacífics dels Jedi com un obstacle que impedia la progressió de cada individu. La falta de conflictes sols portava a l'estancament i a la caiguda. Des del mateix punt de vista la moralitat era tractada como un obstacle a superar si s'interposava en el camí dels Sith, atès que impedia aprofitar qualsevol oportunitat d'incrementar el poder.\nEl poder a través de la passió.\nSabres de llum.\nMolts Sith i Jedi Obscurs empraren sabres de llum amb cristalls reestructurats - també coneguts com cristalls sintetitzats - per concentrar el poder del làser en desplegar-lo. Aquests cristalls eren de color roig i donaven aquest color a la fulla de l'espasa. Els cristalls reestructurats ofereixen més poder que els cristalls normals; tanmateix, també eren més inestables.Aquesta inestabilitat provocava que els sabres dels Sith no tinguessin tanta durada com els sabres de llum amb cristalls comuns.\nOrganització i rangs.\nEra de l'Imperi Sith.\nEra del llegat.\nLlista dels principals Sith.\nEra de les Noves Guerres Sith.\nEra de l'Alçament de l'Imperi.\nObtingut de «https://starwars.fandom.com/ca/wiki/Sith?oldid=668»\n1 L'Eterna Aliança


L’alcaldessa vol que Dublin es torni de color blau - Liffey\nHeuston Station il·luminada de verd per Saint Patrick / Foto: Liffey\nPer Saint Patrick la majoria dels edificis més icònics de Dublin es tornen de color verd però ara, tot just sis mesos després, l'alcaldessa de la capital, Críona Ní Dhálaigh, ha demanat a l'ajuntament que, en la mesura que sigui possible, el color que il·lumini la ciutat sigui el blau marí i el blau cel, és a dir, els colors de Dublin que també apareixen a la indumentària de l'equip d'esports gaèlics del comtat.\nEl motiu d'aquesta demanda és d'escalfar l'ambient i encoratjar l'equip de futbol gaèlic, que el proper 20 de setembre s'enfrontarà al comtat de Kerry a la final del GAA All Ireland al Croke Park. De moment ja s'ha il·luminat de blau la Mansion House, situada a Dawson Street (Dublin 2) i residència oficial de l'alcaldessa, però Ní Dhálaigh voldria que d'altres llocs icònics de la ciutat també agafessin una tonalitat blava.\nL'alcaldessa ha assegurat ser una afeccionada dels Dubs de tota la vida i que està molt contenta perquè enguany, gràcies al seu càrrec, tindrà una entrada; normalment mira les finals per televisió a casa de la seva mare. Un altre afeccionat aferrissat dels Dubs és Christy Burke, que va ser alcalde de la capital durant el primer any d'aquesta legislatura; Burke ha assegurat que si fa falta passarà dues nits fent cua davant de l'oficina de la GAA per tal d'aconseguir una entrada puix que actualment, com a regidor municipal, no rep cap tracte especial.\nURL curta: ves.cat/mfDp


Mínor en Estudis de Gènere - Mínors (UPF)\nL'objectiu del mínor en Estudis de Gènere és proporcionar una formació especialitzada de caràcter interdisciplinari i transdisciplinari en diferents àmbits de les ciències socials i jurídiques i de les humanitats que consideren el gènere com una variable analítica i explicativa clau.\nEls continguts temàtics inclosos en el mínor parteixen de les contribucions teòriques i empíriques feministes. Aquestes contribucions posen de relleu com el gènere és un element constitutiu de les relacions i estructures socials que, a través de discursos i ideologies, imposa diferents normes socials, estereotips i rols sobre la feminitat, la masculinitat, la sexualitat i la identitat i l’expressió de gènere.\nD’aquesta manera, el mínor desenvolupa la capacitat per avaluar les desigualtats per raó de sexe, gènere i diversitat sexual, i per dissenyar solucions, tenint en compte la intersecció del gènere amb altres eixos de desigualtat (classe social, etnicitat, racialització, diversitat funcional, etc.).\nEl mínor es basa en la següent competència transversal: Desenvolupar la capacitat per a avaluar les desigualtats per raó de sexe, gènere i diversitat sexual i per a dissenyar solucions.\nEn el desenvolupament de la capacitat de generar discursos crítics i solucions pràctiques es tindrà en compte la intersecció del gènere amb altres eixos de desigualtat (classe social, etnicitat, raça, diversitat funcional, etc.), tot prestant atenció als contextos socioculturals, geogràfics, econòmics, legals i polítics en què sorgeixen aquestes desigualtats.\nPer obtenir el títol l'estudiant ha de cursar un mínim de 20 ECTS, dels quals:\nun màxim de 10 crèdits ECTS poden formar part també de l'expedient de l'estudiant, com a formació transversal de lliure elecció (FTLE) o com a crèdits RAC, depenent de l'activitat;\nun màxim de 2 crèdits ECTS poden ser activitats del Programa d’Activitats de Compromís Social (PACS).\nNo és recomanable cursar la formació transversal de lliure elecció (FTLE) fins al tercer curs de l’estudiant.\nEls horaris de les assignatures i les aules en què s’impartiran les classes seran fixats pels estudis responsables de l’activitat formativa corresponent. Les assignatures s’impartiran en la llengua que consta en el programa.\nLes modificacions de plans d'estudis que afectin les assignatures incloses en el mínor, hauran de ser tingudes en compte en tot allò que les modifiqui.\n21690 Gènere i Família 4 crèdits FTLE 3 Ciències Polítiques i de l'Administració No podran matricular-la els estudiants del Grau conjunt (UPF-UAM -UC3M) en Filosofia, Política i Economia que tinguin en el seu pla d'estudis aquesta assignatura amb el codi 23058.\n23621 Polítiques d'Igualtat de Gènere 4 crèdits FTLE 2 Cìencies Polítiques i de l'Administració No podran matricular-la els estudiants del Grau conjunt (UPF-UAM -UC3M) en Filosofia, Política i Economia que tinguin en el seu pla d'estudis aquesta assignatura amb el codi 23914.\n21090 Gender and criminal justice system 5 crèdits FTLE 2 Criminologia i Polítiques Públiques de Prevenció Sense observacions\n24087 Globalization and Gender\n4 crèdits FTLE 2 Global Studies No podran matricular-la els estudiants del Grau en Humanitats que tinguin en el seu pla d'estudis aquesta assignatura amb el codi 25139\n59038 Gender, power and violence 4 crèdits FTLE 4 Barcelona International Summer School Pendent confirmació 21-22\n25454 Llengua, comunitat i ideologia 5 crèdits FTLE 1 Llengües Aplicades No podran matricular-la els estudiants del Doble Grau en Traducció i Interpretació i Llengües Aplicades que tinguin en el seu pla d'estudis aquesta assignatura amb el codi 24496.\n22563 Seminari de llengua (català) 4 crèdits FTLE 2 Llengües Aplicades No podran matricular-la els estudiants del Grau en Traducció i Interpretació que tinguin en el seu pla d'estudis aquesta assignatura amb el codi 20301\n26210 Gender and the Law 5 crèdits FTLE 1 i 2 Dret Sense observacions\n51743 Venus on the Screen: efectos psicosociales del discurso publicitario 2 crèdits FTLE 4 BISS Consulta els requisits establerts al programa BISS. Pendent confirmació 21-22\n25367 Economia de Gènere 5 crèdits FTLE 2 Economia, Administració i Direcció d'Empreses i Ciències Empresarials-Management No podran matricular-la els estudiants que tinguin en el seu pla d'estudis aquesta assignatura amb el codi 25368 (Grau en International Business Economics).\n25429 Comunicació i Gènere*\n4 crèdits FTLE 3 Comunicació Audiovisual No podran matricular-la els estudiants que tinguin en el seu pla d'estudis aquesta assignatura amb el codi 25425 (Grau en CA) i 25428 (Grau en Periodisme).\n23535 Gender Studies 4 crèdits FTLE 3\nNo podran matricular-la els estudiants que tinguin en el seu pla d'estudis aquesta assignatura amb el codi 22335 (Grau en HUmanitats ) i 25800 (Grau conjunt (UPF-UAM -UC3M) en Filosofia, Política i Economia)\nEstudis LGBTIQ 1 crèdit RAC 2 Traducció\nAula Oberta El tractament de la violència masclista als mitjans de comunicació 0,25 crèdits PACS Periodisme en col·laboració amb la Unitat d'Igualtat\nAula Oberta La perspectiva de gènere en les polítiques municipals 0,25 crèdit PACS 3 Ciències Polítiques i de l'Administració en col·laboració amb la Unitat de Igualtat Pendent confirmació per al curs 2021-2022\nEconomia Feminista 1 crèdit RAC 2 Ciències Polítiques i de l'Administració\nEspai Viquidones 1 crèdit PACS Tot el curs\n23418 Estudis de Literatura Francesa : Dones i Francofonia 4 crèdits FTLE 2 Humanitats No podran matricular-la els estudiants que tinguin en el seu pla d'estudis aquesta assignatura amb el codi 20099 (Grau Humanitats).\n51832 Gender, Sexuality and Diversity: Past and Present 6 crèdits FTLE 2 BaPIS\n51815 Activismo y defensa de los animales en Cataluña, Europa y el mundo 6 crèdits FTLE 2 BaPIS.\n51802 i 51828 codi 2n Tr LGTB+ : Exploring Identities and Diversity 6 crèdits FTLE\n51816 Art and Gender in Contemporary Spain 6 crèdits FTLE 2 BaPis\n51798 Gender-based violence and International Protection 6 crèdits FTLE 2 BaPIS No s'ofereix curs 21-22\nSessió de l'Aula de Participació Activisme amb perspectiva feminista, 1 crèdit RAC 3 SACU i la Unitat d'Igualtat No s'ofereix curs 21-22\nSessió de l'Aula de Participació Com fer efectiva la igualtat de gènere i la no discriminació en l'associacionisme estudiantil, 1 crèdit RAC 2 SACU i la Unitat d'Igualtat No s'ofereix curs 21-22\nAfrofeminismes 1 crèdit RAC Humanitats Cancel·lat curs 21-22\n*Aquells estudiants que tingueu matriculat Comunicació i Gènere amb els codis 25428 o bé 25429 envieu un correu a [email protected] per comprovar si la podeu incloure o no al Mínor.Consulta aquí els programes i els horaris de les activitats formatives que són assignatures de titulacions oficials, posant el codi o el nom de l'assignatura al cercador.\nEl mínim per assolir el mínor són 20 crèdits.\nUnitat d'Igualtat sota la supervisió de la coordinadora d'activitats acadèmiques especials i del Servei de Gestió Acadèmica.


El Rayo i el Betis obren les semis de la Copa a Vallecas\nL’equip andalús, tercer de la Lliga, persegueix la seva primera final en el torneig des del 2005. L’Athletic rebrà aquest dijous en l’anada el València.\n08 de de febrer del 2022. 23:03\nNo hi són els dos clubs més grans d’Espanya (el Barça i el Madrid). Tampoc el següent vagó, que compondrien l’Atlètic i el Sevilla. Ni tan sols el Vila-real, que continua viu en la Champions. Són unes de les semifinals més obertes de la història de la Copa del Rei i tots somien amb el títol. El Rayo i el Betis obriran aquest dimecres a Vallecas la penúltima ronda (21 h), mentre que Athletic i València disputaran dijous a San Mamés (21.30 h) l’anada de la segona semifinal.\nLa motivació dels quatre equips es demostra també en els seus resultats en l’última jornada de Lliga. Només l’Athletic va aconseguir guanyar malgrat reservar en l’onze inicial els seus millors futbolistes (Iñaki Williams i Muniain). El València va empatar a Mestalla amb la Reial i els dos protagonistes de la semifinal d’aquest dimecres van patir sengles ensopegades. El Betis va caure a casa davant el Vila-real (0-2) i el Rayo va perdre a Vigo per idèntic resultat.\nPendents de Canales\nL’equip verd-i-blanc, tercer a la Lliga, no juga la final de Copa des del 2005. Ara té una ocasió ideal. «No estem als núvols ni tampoc amargats perquè ens guanyin un partit. Per alguna cosa som l’únic club que està en les tres competicions», va afirmar Manuel Pellegrini.\nEl tècnic no va incloure en la llista Canales. El centrecampista va donar positiu en el test de covid matinal i estava pendent d’una altra prova per confirmar o no la seva baixa. «Seguirem amb el nostre estil. Fins ara ho hem fet així i ens ha portat per un bon camí», va remarcar el preparador xilè.\nBetis Copa del Rei


Pneus Fortuna | Pneus auto pas chers - CentralePneus.ch\nÀ partir de 45,99 Fr.\nÀ partir de 42,09 Fr.\nÀ partir de 43,28 Fr.


Van néixer l’any 1913 i ara el districte els ha fet un homenatge per celebrar-ho. Vuit avis residents a Horta-Guinardó han celebrat 100 anys acompanyats d’amics i familiars, en un acte en què no han faltat la música i els records de tants anys.\nHomenatges Notícia El Baix Guinardó\nHomenatge als Brigadistes 75 anys després\nFa 75 anys que Barcelona va acomiadar els Brigadistes Internacionals. La ciutat ha commemorat l’efemèride i ha homenatjat els voluntaris d’arreu del món que van ajudar els republicans durant la Guerra Civil amb un acte al monument de David i Goliat, al barri del Carmel.\nEl districte d’Horta-Guinardó treballa per organitzar un acte d’importància en àmbit de la ciutat i del país durant les celebracions del tricentenari de l’11 de setembre de 1714. Per això ofereix el Mas Guinardó, un edifici emblemàtic que va ser clau durant la Guerra de Successió.\nHomenatge a Allende en els 40 anys de la seva mort\nLa pluja no va impedir la celebració de l’homenatge al president xilè Salvador Allende, que se celebra cada onze de setembre a la plaça del Carmel que duu el seu nom. Durant els discursos, el jurista, Carlos Jiménez Villarejo, va destacar l’esperit lluitador d’Allende que va morir durant el cop d’Estat ara fa 40 anys.\nMedalles d'Honor per al Cor d'Horta i Sant Camil\nL’associació de comerciants Cor d’Horta i Mercat i el Taller Escola Sant Camil han estat proposats pel districte per a les medalles d’honor de la ciutat. Els botiguers del barri d’Horta, els responsables i els usuaris del centre d’educació especial veuen reconeguda així la seva tasca.\nHomenatge als Brigadistes Internacionals i al doctor Broggi\nL'homenatge a Allende més multitudinari\nEls Premis Horta-Guinardó arriben a la 25a. edició\nHomenatge a les dones mortes per violència de gènere


The Machine House Covasna Romania - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 24 allotjaments a Covasna.\nMikes Kastely Zabola, Covasna, Covasna, Romania, 527190 - Veure al mapa\n"Nice vintage rooms, staff is extremely helpful and polite. I..."\nL'Habitació verda (The Green Room)\nHabitació el blau (The Blue Room)\nHabitació, el jardí (The Garden Room)\nHabitació groga (The Yellow Room)\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Covasna, no busqui més enllà de The Machine House. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, The Machine House és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, instal.lacions per a minusvàl.lids, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, escriptori, mini bar, balcó/terrassa, estació d'Ipod per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com sauna, pesca, massatge, parc infantil, equitació que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Covasna, faci de The Machine House la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (270) Parelles (186) Viatgers en solitari (8) Famílies amb infants petits (39) Famílies amb infants grans (7) Grups (30)


Autoestima en 10 días : diez pasos para vencer la depresión, desarrollar la autoestima y descubrir el secreto de la alegría / David D. Burns ; [traducción de Ernesto Thielen Schleicher] | COPC - Col·legi Oficial de Psicologia de Catalunya\nPublicació Barcelona : Paidós, cop. 2000\nNOTA GENERALTít. orig.: Ten days to self-esteem\nDescripció 303 p. : il., taules; 25 cm\nCOPC Barcelona 7.2.1 Bur Disponible 0000009802\nEtiquetes: Amor propi\t, Autoestima\t, Coneixement d'un mateix, Teoria del\t, Jo (Psicologia)\t, Modificació de conducta\t, Modificació de la conducta


El Liceo vol jugar a casa els divendres. | Hoquei patins/ OK Lliga | L'Esportiu de Catalunya\nEl Liceo vol jugar a casa els divendres. El Liceo vol jugar a casa els divendres. El Liceo vol jugar a casa els divendres. El Liceo vol jugar a casa els divendres. + El Liceo vol jugar a casa els divendres. E-mail\nEl Liceo vol jugar a casa els divendres.\nEl Liceo vol jugar a casa els divendres. El Liceo vol jugar a casa els divendres. El Liceo vol jugar a casa els divendres. El Liceo vol jugar a casa els divendres. El Liceo vol jugar a casa els divendres. E-mail\nEl Liceo ha demanat jugar els seus partits com a local els divendres a les 20.45 h. El seu horari és diumenge al migdia, però el Bàsquet Corunya ha deixat lliure aquest horari i pensa que podrien tenir més públic. Els altres clubs ho han d’acceptar.


SuperOld – DaVid Conill – Web Oficial\nDirecció, muntatge i càmera: David Conill. Actors: Vicens Vigué, Rosa Sanchez, Pep Miras, Joan Roure, Quim Vila, Lluciá Ferrer, Carmen de Mairena. Guió: Joan Capdevila. Foto fixa: Nuri Vigué. (c) 2004.\n1- Segon premi del públic. Festival de curtmetratges Julius de Vic (2004)\n2- III Festival de curtmetratges de Manlleu (2005)\n1- Festival de curtmetratges Julius de Vic (2004)


És l’hora d’hissar els somnis: 01/03/08\n(Títol en parèntesi) de "Laura Dalmau" il·lustrat per Anna Albert\nEtiquetes de comentaris: Exposició, Poesia, Premià de Dalt\nL’olor de l’enemic guanya terreny,\nes prolonga en la seva bufanda\nde cabells llargs i bruns.\nS’ha aturat a l’estació.\nL’escalfor es confon. És hivern.\nMúltiples sentits de silencis llargs\nroseguen la veritat. Els carrers\ndormen, sols esdevé l’ombra.\nL’ombra de l’enemic que s’acosta\namb lentitud femenina. Lògica\npresumpció d’un dia advers.\nEtiquetes de comentaris: Matteo Bertelli, Poesies pròpies\nPoesia Brasilera. Armando Freitas Filho\ndel llibre RARA MAR, traducció del ganxó Josep Domènech Ponsatí, trobem tot un llenguatge del poeta Armando Freitas\nPunt. No arriba a senyal encara.\nDe partença o d'arribada.\nNo obre període. No hi ha cadència\nde text, percussió de paraula.\nEs desenrotlla en si sense saber\nel seu sabor: d'ànim o amenaça.\nCap cosa. Mai no serà possible\ndir alguna cosa. Però hi ha l'assaig\nl'ànsia de dir-la, tot i així.\nLlavors es pot pensar com treure-la\nde la latència, per ser dita.\nAturada en aquest atzucac, indicible.\nInamovible, el desig de trobar\nla possibilitat impossible\nroman, en canvi, per bé que\nno se sàpiga el que es té per dir\nde tan palpitant: si no és un sinó\nsi no és res, si no és un nus.\nEtiquetes de comentaris: Armando Freitas Filho, Josep Domènech Ponsatí, Poesia\nEl temps no batega\nper la disposició dels negatius\nde cares esborradisses.\nLes mans fràgils en passar\ns’atansen a pàgines de pols\nconcedint el fugisser record\nd’una família, per uns moments.\nNomés cal assumir\nque els marcs ja són antics.\nEtiquetes de comentaris: Família, Matteo Bertelli, Poesies pròpies, Registre de la Propietat Intel·lectual\nPoemes Visuals. Joan Brossa\nL'obra de Brossa és una obra que demana arribar a la màxima simplicitat, com una necessitat d'expressar el precís instant, creant un nou llenguatge conceptual, entre la percepció i la imaginació.\nEtiquetes de comentaris: Bellesa, Joan Brossa, Miralls, Poesia\nNIT DE POESIA. PREMIÀ DE DALT\nEsglésia de PREMIÀ DE DALT\nAcompanyats dels músics de jazz: Horacio Fumero i Jimmy Jenks\nEtiquetes de comentaris: Àlex Susanna, Cèlia Sànchez-Mústich, Pere Jaume, Poesia, Premià de Dalt\nÚltim post d'hivern\nL’últim post d’hivern mentre s’omplen els fulls blancs entre parèntesis.\nHe post el sol esperant la primavera d'estiu, el temps del desgel, l’esclat de les flors, dels versos urgents... I mentrestant llegiré sonets de Shakespeare amb el cos lliure, com si del mestratge pogués fer catorze versos decasíl·labs sense cesura per primer cop.\nEtiquetes de comentaris: Hivern, Post\nPoetes Catalans. Pau Sif\nEntre Zadar i València, es passegen els versos del Pau Sif quan el sol ha eixit davant del mar; aquests versos que m’han acompanyat entre viatges de metro, com un TRÍPTIC D’UN CARRER.\nUs ens deixo un, com un carrer qualsevol, en que la llum i l’espai fan d’un full en blanc el sentit de la poesia.\nContra la mar, un espigó castell.\nAquell rodet se'm va velar i tinc\nnomés records en negre, blau i verd,\n(la torre cap al cel contra la mar),\nd'un llibre d'imatges que vaig comprar.\nCom els canons disparaven irats\nrocs de volcà, farallons de Ningú,\ncontra la mar i altres invasors,\naixí surava l'oli de la llum\nsobre la memòria en negatiu.\nEtiquetes de comentaris: Llibre, Pau Sif, Poesia\nAvui dia 3 de març, la segona festa grossa del barri de Gràcia.


Has estat una presència constant, però tot just ara me n’adono. Podria dedicar-me a recordar moments, estampes de vida, anècdotes que tindrien els tres-cents metres i escaig de carrer Bonavista que separen Can Ginestar de Cal Llibreter, com a marc de fons. Un paisatge canviant on a l’antic forn ara hi vénen cosmètics, els cotxes circulen cap amunt, l’empedrat s’ha envermellit, l’escola és un bloc de pisos d’un cert standing i a la ràdio l’han traslladat de vora la capella al soterrani d’una masia modernista, allí on el teu nom quedarà gravat per sempre. I la merceria és una llibreria, sí, però és de tu que hem de parlar. De les vegades que vas acceptar, amb humor, signar vint o trenta exemplars (o cinquanta!), per poder vendre’ls amb més caché: “sóc el firmón –deies, i ens explicaves la figura d’aquest facultatiu que signava qualsevol cosa, per després afegir–: no m’ho heu ni de preguntar. Ordeneu-m’ho! Joan, vine a firmar”. De les vegades que vas omplir amb poesia el Celler, l’Ateneu o diversos carrers d’aquest poble que vas decidir adoptar, amb la teva veu forta i assaborint uns versos que comparties amb els veïns com qui ensenya casa seva, amb una lluïssor al ulls que no permetia que sospitéssim que, per bé que hi estiguessis, preferies la soledat de la llibreta i el bolígraf on anotaves idees, intuïcions poètiques. O de les vegades que et vas deixar entrevistar als mitjans locals per aprenents de periodista amb preguntes tremoloses i ganes de semblar llegits, que t’escoltaven amb la boca oberta, entre temorosos i admirats.\nSuposo que érem molts als qui ens passava: volíem tenir-te a prop per pessigar algun gram de la saviesa que regalaves en tota conversa, fos al carrer en un dia qualsevol, a peu dret després d’un recital, o compartint taula si se’n presentava l’ocasió; i a la vegada sentíem la basarda de qui es fa massa petit, érem conscients que ens trencaries algun esquema, que ens en tornaríem amb el cap bullint de dubtes. No és una contradicció: la lucidesa, de vegades, espanta. Per això mai no van estranyar-nos els premis que et van anar caient, aquí i a l’altra punta del món, i secretament en presumíem, com si ens en toqués una part.\n“Què deu ésser Sant Just?”, et preguntaves a la Cantata que vas dedicar-li quan vam celebrar-ne el mil·lenari. Un poble endolat que trobarà a faltar el teu riure cridaner i franc? El que et recordarà com el veí que va batejar la biblioteca? “Això sol no és Sant Just”, et sento protestar, ni els centenars de poemes que suren per sempre més en el seu aire, ni els llibres signats que es guarden al racó de mudar en cada casa. Si més no, des d’ara serà un punt cardinal de la teva biografia: “De Sanaüja a Sant Just Desvern. Poeta universal”. Ens aprofitarem de tu: és a través teu que viurem mil anys més.\n[Escrit publicat originalment a la revista La Vall de Verç en el núm. 459 del març de 2021]\n18 d’octubre del 2018. Presentació de Per tenir casa cal guanyar la guerra.\nUn dia de tants…\n2 de novembre del 2017. Recital a propòsit d’Un hivern fascinant


Metro de Palma - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nUnitat 71 del metro a l'Estació Intermodal\nPalma - Universitat\nComarca de Palma, Mallorca\nEl Metro de Palma és un sistema de transport col·lectiu ràpid de ferrocarril de la ciutat de Palma (Mallorca). Actualment consta de dues línies: la línia M1, que circula des de l'Estació Intermodal de la plaça d'Espanya de Palma fins a la UIB, i la línia M2, que circula des de l'Estació Intermodal de la plaça d'Espanya de Palma fins a l'estació de Marratxí.\nServeis Ferroviaris de Mallorca és l'empresa pública que opera el servei.\n1.1 Estacions de la línia M1\n1.2 Estacions de la línia M2\n2.2.1 Fases de la construcció\n2.2.1.1 Fase I\n2.2.1.2 Fase II\n2.2.1.3 Fase III\n2.4 Tancament provisional i reobertura\n3 Característiques de la xarxa\n3.1 Conseqüències de l'obertura de la línia pel trànsit urbà\n4 Possibles ampliacions\nTotes les estacions són accessibles mitjançant escales fixes i ascensors i gairebé totes tenen escales mecàniques. Generalment tenen un vestíbul (que conté tots els serveis relacionats amb l'explotació de la via) al nivell de les andanes, que tenen 80 metres de llargària i 5 d'amplada. Les estacions estan dissenyades de tal manera que, un cop s'accedeixi a les instal·lacions, ja es puguin veure les vies de tren. D'aquesta manera es pretén ajudar l'usuari a orientar-se.\nEstacions de la línia M1[modifica]\nEstacions de la línia M2[modifica]\nDes dels anys 90 diversos grups d'esquerres i ecologistes han reivindicat la creació d'una línia de ferrocarril suburbà entre el centre de la ciutat de Palma i la Universitat de les Illes Balears, situada a un campus als afores, com a alternativa a l'ús del vehicle privat, considerat insostenible, i del desdoblament de la carretera de Valldemossa, aleshores única via possible d'accés al campus universitari.\nNo es féu cap proposta oficial fins que govern del Pacte de Progrés (1999-2003) proposà el primer projecte seriós per a unir els dos punts de la ciutat. Es tractava d'un ferrocarril suburbà que, des de l'estació de ferrocarril que SFM tenia en superfície a la plaça d'Espanya enllaçaria a la Universitat passant pel carrer de Jacint Verdaguer, el barri de Son Oliva, Son Hugo, el polígon de Son Castelló i Son Sardina. El trajecte de la plaça d'Espanya fins a Son Oliva el faria en paral·lel a les vies existents d'SFM que van a sa Pobla i Manacor, mentre que el tram de Son Hugo fins a Son Sardina seria paral·lel al trajecte que realitza el ferrocarril de Sóller. A partir de Son Sardina el tren faria un trajecte exclusiu per a arribar al campus universitari. Igualment també es projectà una línia que enllaçava el centre de Palma amb l'aeroport de Son Sant Joan, primer amb una connexió directa i després passant per les poblacions del pla de Sant Jordi (Son Ferriol i Sa Casa Blanca), però fou rebutjat per ser considerat poc viable econòmicament. Aquestes dues línies de ferrocarril suburbà, juntament amb la línia de tramvia que s'havien projectat, constituirien una alternativa al transport per carretera que col·lapsa freqüentment la ciutat. Per a la línia Palma-Universitat, fins i tot el Pla General d'Ordenació Urbana de Palma havia reservat espai per a construir les infraestructures necessàries, que després de l'anunci de la construcció de la línia de metro ha quedat lliure.\nEl primer cop que es va parlar de la possibilitat que construir una xarxa de metro a Palma fou durant la campanya de les eleccions autonòmiques de 2003. El PSM-EN proposà la construcció d'una xarxa que constaria de dues línies. La línia A aniria de la plaça d'Espanya fins a la UIB, en un recorregut semblant a l'actual. La línia B seguiria la costa des de l'aeroport de Son Sant Joan fins a Portopí, passant pel centre. Ambdues línies convergirien a l'estació de la plaça d'Espanya. D'aquesta manera es volia reivindicar un mitjà de transport alternatiu a les autopistes i desdoblaments de carreteres proposats pel Partit Popular, així com al polèmic Segon cinturó de Palma. A més, s'argumentava que algunes ciutats de grandària similar, com Bilbao, ja disposaven d'aquest sistema de transport col·lectiu.\nEl 23 de novembre de 2004, l'aleshores president de les Illes Balears, Jaume Matas i Palou (PP), anuncià per sorpresa la construcció de la primera línia del metro de Palma entre la plaça d'Espanya de Palma i la Universitat de les Illes Balears, juntament amb el polèmic soterrament del corredor urbà de Palma, que estava ja aleshores en construcció. El projecte del metro és, doncs, un annex a aquest projecte de soterrament.\nLes obres del túnel d'ús exclusiu per al metro començaren l'agost de 2005 per la Gran Via Asima, al polígon de Son Castelló. El mètode emprat fou el mur pantalla, que abaratien les despeses de l'obra, atès que no es necessiten tuneladores per a aquest sistema. No obstant això, obligaren a tallar els carrers al trànsit en els punts on passa la línia. Precisament, les obres del metro al seu pas pel polígon produïren queixes per part dels empresaris de la zona, que havien registrat grans pèrdues. Com a compensació, l'ajuntament de Palma els eximí del pagament de l'Impost d'Activitats Econòmiques i de l'Impost de Béns Immobles. El 2006, Jaume Matas, i la consellera d'Obres Públiques, Mabel Cabrer, assistiren a les obres d'unió del túnel exclusiu de metro amb el corredor soterrat que va a sa Pobla i a Manacor.\nEls treballs de la darrera fase entre la UIB i Camí dels Reis, i les obres, tant pel que fa a la via com a les noves estacions, provocaren queixes de professors i alumnes, especialment de l'edifici Ramon Llull, que asseguraven que el renou produït per les obres els impedia fer classes amb normalitat.\nL'accident del metro de València de 2006 va generar un debat sobre si les mesures de seguretat del metro de Palma havien de ser les adequades. Dies després del sinistre, el Govern de les Illes Balears anuncià que SFM era assessorada per tècnics del metro de Madrid i que s'hi aplicaria la legislació belga en seguretat ferroviària, la més exigent d'Europa. D'aquesta manera, el govern assegurà que el metro seria modern i segur. Igualment, el cos de bombers de Palma va rebre formació especial sobre actuació en túnels, formació que a Mallorca sols rebien els bombers de Mallorca.\nDia 18 de setembre de 2006 va entrar en servei l'estació de Jacint Verdaguer, però només la part destinada al tren cap a Inca, Manacor i sa Pobla.\nLa construcció del metro de Palma es va dividir en tres fases. Aquesta primera fase comprèn el tram que va des de l'estació de Son Oliva fins al P.Q. 1+800, on conflueix la Gran Via Asima amb la carretera de Bunyola. En aquest primer tram, totalment soterrat, es contempla la construcció de l'estació subterrània de la carretera de Bunyola (P.Q. 1+330 – P.Q. 1+422). L'amplària del túnel és de 8,90 metres, excepte a la zona de l'estació de la carretera de Bunyola, on és de 37,90 metres. El traçat d'aquesta primera fase ha estat modificat respecte al previst inicialment per tal d'atendre a les al·legacions presentades pels afectats pel projecte de la línia metropolitana. Així, s'ha disminuït el radi de gir del traçat a l'entrada a Gran Via Asima, de manera que es redueix l'afecció de terrenys particulars pròxims a la carretera de Bunyola i s'augmenta l'ocupació de terrenys públics.\nEmpresa adjudicatària: UTE formada per les empreses Dragados S.A., TECSA Empresa Constructora i Matias Arrom Bibiloni.\nPressupost: 35,4 milions d'euros\nTermini d'execució: 16 mesos\nLa segona fase del corredor ferroviari comprèn des del P.Q. 1+800 al P.Q. 3+720. Es tracta del tram de Gran Via Asima. Inclou tres estacions subterrànies: - Asima, (P.Q. 2+057 – P.Q. 2+149) - Son Castelló (P.Q. 2+632 – P.Q. 2+724) - Camí dels Reis (P.Q. 3+137 – P.Q. 3+229)\nLa totalitat del tram és soterrat. L'amplària del túnel és de 8,90 metres, excepte a la zona de les estacions on arriba als 34,50 metres. Respecte al disseny inicial d'aquest tram s'ha modificat la ubicació de les sortides de metro ubicades a Gran Via Asima, per tal de no interferir les entrades dels comerços. Aquesta modificació s'ha realitzat per atendre els requeriments dels afectats pel projecte. Pel que fa a la superfície de Gran Via Asima, una vegada finalitzades les obres quedarà de la mateixa manera que en l'actualitat, i a més s'introduiran les següents millores: - una rotonda a l'encreuament de Gran Via Asima amb el carrer Gremi Sucrers. L'objectiu és facilitar el girs a l'esquerra i reduir la velocitat del trànsit - ampliació de les voravies a les zones de les estacions - ampliació de la mitjana, augmentant així la zona verda existent.\nEmpresa adjudicatària: UTE formada per les empreses Melchor Mascaró S.A. i CAVOSA Obras y Proyectos S.A.\nPressupost: 46,3 milions d'euros\nLa darrera fase comprèn des del P.Q. 3-+720 fins a l'estació de la UIB. Aquest darrer tram serà en superfície des del seu inici fins al P.Q. 6+340. A partir d'aquest punt i fins al final del traçat torna a ser soterrat. Entre el P.Q. 5+500 i el P.Q. 5+680 es projectarà l'únic viaducte de tot el traçat, de 180 metres de longitud. L'objectiu d'aquesta infraestructura és salvar l'encreuament de la línia de metro amb la carretera de Sóller i el ferrocarril de Sóller.\nA aquesta darrera fase es contempla la construcció de les estacions de Son Sardina i la UIB. L'estació de Son Sardina formarà un conjunt edificat amb l'antiga estació de Son Sardina, que actualment es troba en desús. A més comptarà amb un pas inferior per a vianants per permetre travessar la carretera i el ferrocarril de Sóller. Aquesta infraestructura es completa amb un aparcament amb capacitat per a 73 vehicles.\nL'estació de la UIB estarà formada per dues plantes, una corresponent al túnel on es trobaran les vies i andanes, i una altra superior on estarà el vestíbul que dóna accés a l'exterior.\nL'amplària del túnel al tram soterrat és de 8,90 metres, excepte a la zona de l'estació de la UIB on és de 36,90 metres.\nPer tal de no afectar les síquies d'en Baster i de la Font de la Vila, elements catalogats com a béns patrimonials, la rasant del traçat discorrerà a una cota inferior que la recollida al projecte inicial. Per altra banda, l'entrada de la línia metropolitana a la UIB s'ha desplaçat cap al sud. D'aquesta manera, s'allunya el traçat de la zona prevista per la UIB per dur a terme ampliacions.\nEmpresa adjudicatària: UTE formada per les empreses ALDESA Construcciones S.A. i Obras y Pavimentaciones MAN S.A.\nPressupost: 33,2 milions d'euros\nTermini d'execució: 16,5 mesos\nLa línia suburbana es va obrir el 25 d'abril de 2007, a 33 dies de les eleccions autonòmiques. Per aquest motiu, no es va fer cap inauguració oficial. El preu del viatge previst fins al mes d'octubre de 2007 era gratuït, amb l'objectiu que els usuaris coneguessin la nova infraestructura.\nTancament provisional i reobertura[modifica]\nPerò abans que arribàs l'octubre, els dies 27 d'agost de 2007 i 23 de setembre d'aquest mateix any hi hagué greus inundacions en la línia, amb unes pluges a l'entorn dels 15 l/m², que col·lapsaren el recorregut especialment a Son Sardina i entre el Polígon de Son Castelló i Son Fuster Vell així com infiltracions a l'Estació Intermodal de Palma, motiu pel qual s'acordà el tancament provisional fins que els tècnics en resolguessin els problemes estructurals, i l'acomiadament de la directora d'obres del metro, Ana García per les irregularitats.\nL'estudi de deficiències desvetlà, entre d'altres, que no es va procedir a la impermeabilització de l'estació intermodal, que el projecte no va preveure adequadament les infraestructures de pluvials, i en algun cas empitjorà les existents, fent que el túnel actuàs com a col·lector i dipòsit de les pluges caigudes sobre Son Castelló i d'igual manera el túnel d'accés a l'estació de Son Sardina, que acumulà les pluges d'aquesta barriada. Un cop finalitzades les obres de remodelació la xarxa, que executaren lea mateixes empreses constructores, es perllongaren deu mesos i varen costar 28 milions d'euros, el servei es restablí el 28 de juliol de 2008, aquest cop es va començar a cobrar les tarifes establertes.\nAixí i tot el Conseller Vicens va manifestar que els errors de disseny no permeten descartar que al carrer Jacint Verdaguer s'hi puguin repetir nous episodis d'inundació, ja que el caràcter superficial del túnel va impedir ampliar significativament la xarxa d'aigües pluvials en aquesta zona. Així i tot els anys 2008-2010 han estat extremadament plujosos a Mallorca i únicament hi ha hagut un episodi lleu d'entrada d'aigua en aquest carrer, i cap a la resta de la línia, mentre la gran part de Palma patia importants inundacions.\nL'episodi ha estat també motiu d'un fort debat polític, en el que el Partit Popular ha negat qualsevol responsabilitat política i ha acusat al Conseller Vicens de cercar culpables que l'eximeixin de la seva responsabilitat per unes inundacions que s'havien produït durant el seu mandat. En aquest context Gabriel Sampol responsable d'una de les empreses concessionàries afirmava que les empreses constructores reberen pressions perquè el metro fos inaugurat abans de les eleccions, en perjudici de la qualitat constructiva.\nAtesa la baixa utilització el 2010 es van reduir a la meitat les freqüències de pas, i fora dels dies laborables, el 2013 la línia Palma-UIB va deixar de prestar servei els diumenges i festius, i dissabtes a partir de les 12:30.\nEl Consorci de Transports de Mallorca va anunciar el mes de novembre de 2012 la creació d'una segona línia de metro, el recorregut de la qual abastarà les nou estacions que hi ha entre l'Estació Intermodal i l'estació de Marratxí. L'establiment d'aquesta nova línia no implicarà cap cost atès que s'emprarà la infraestructura ja existent i el servei el prestaran aquelles unitats de metro inutilitzades. Amb això es pretén reduir els temps de viatge en l'àrea metropolitana de Palma per una banda, i entre la capital i la resta de localitats mallorquines per una altra. en no haver de fer tantes aturades els trens que cobreixen les línies de rodalia. Els treballs d'adaptació es varen iniciar el gener de 2013 i la seva inauguració fou el 13 de març de 2013.\nLa xarxa del metro de Palma és totalment electrificada (la segona de Mallorca d'aquestes característiques després de la del ferrocarril de Sóller) i de doble via amb una separació de 3,50 metres (d'ample mètric com el de la resta de línies d'SFM). La distància entre eixos és de 2,70 metres i el gàlib vertical mínim de 5,50. Els combois, sis en total amb dos vagons cadascun, seran de la marca basca CAF i podran viatjar a una velocitat punta d'uns 100 km/h. Compten amb megafonia monolingüe en català i indicadors electrònics. La primera remesa de combois va arribar el desembre de 2006.\nTot el trajecte, d'uns 8,2 km de longitud, està soterrat a 8 metres de profunditat respecte del nivell del carrer, excepte el tram comprès entre el camí dels Reis i la Universitat de les Illes Balears on el traçat discorre en superfície. Això fa que l'estació de Son Sardina (situada enfront de la que el Ferrocarril de Sóller ja té al nucli perifèric) sigui l'única estació en superfície del metro. El pendent no supera en cap cas el 25% a la via i el 2% a les estacions.\nEl metro va en paral·lel amb les seves pròpies vies a les línies de sa Pobla i Manacor entre la Plaça d'Espanya i el barri de Son Oliva. Després, els dos túnels es bifurquen i, mentre les línies de Sa Pobla i Manacor van en direcció a l'estació de Son Fuster, el metro es desvia al polígon de Son Castelló, on té quatre estacions. Passat el camí dels Reis, el metro surt a la superfície i va en paral·lel a les vies del Ferrocarril de Sóller fins a Son Sardina, on es desviarà per arribar a la Universitat, on té la seva darrera estació entre els edificis Ramon Llull o Edifici Cas Jai. Es tracta d'una estació soterrada, atès que el metro torna a abandonar la superfície a l'alçada de la carretera de Valldemossa. Per a travessar la carretera de Sóller es va construir un viaducte de 180 metres de llargada compost per cinc pilars a uns dos-cents metres de la sortida de Son Sardina en direcció Sóller. La línia de ferrocarril metropolità es torba uns 12 minuts a fer tot el recorregut. El metro no circula en cap tram per sota de cap edifici, perquè les característiques del mètode emprat per a la construcció de la línia així ho impedeixen.\nConseqüències de l'obertura de la línia pel trànsit urbà[modifica]\nJa just després dels primers dies posteriors a l'anunci de la construcció de la línia de metro de Palma aparegueren veus que asseguraven que el ferrocarril metropolità no seria rendible. Alguns estudis parlaven que el metro absorbiria un 45% de la demanda de transport a la Universitat i que el 95% dels usuaris de la línia 19 de la EMT passarien al metro, així com el 12% dels que actualment utilitzen el cotxe particular. De fet, la consellera d'obres públiques, Mabel Cabrer, va haver d'admetre que els horaris i les freqüències del metro, s'haurien d'ajustar al calendari escolar de la Universitat, ja que la demanda seria molt més reduïda durant les vacances. Igualment, l'Ajuntament de Palma, ha admès que haurà de suprimir o modificar el recorregut d'algunes de les línies de la EMT, especialment les que circulen pels barris i zones afectades per la falta de demanda. De fet, la UIB i la EMT ha posat en marxa una enquesta entre els estudiants del campus universitari per conèixer quins barris de la ciutat habiten i així, poder adaptar el recorregut de la línia d'autobús que hi arriba (la 19) a la demanda real a partir de l'obertura del metro.\nDes de la Universitat han admès que l'arribada del metro implicarà canvis radicals al campus, ja que la circulació pels vials s'haurà d'acoblar a les vies del ferrocarril metropolità. La línia del metro de Palma és totalment electrificada i de doble via d'ample mètric i amb una separació de 3,50 metres. La distància entre eixos és de 2,70 metres i el gàlib vertical mínim de 5,50 metres. Els combois, de 2 vagons cadascun, són de la marca basca CAF i poden viatjar a una velocitat punta d'uns 100 km/h. Contenen una megafonia que, actualment, és únicament en català, tot i que, anteriorment fou simultàniament en català, castellà i anglès, i també indicadors electrònics. La primera remesa de combois va arribar el desembre de 2006. El metro triga uns 13 minuts a fer tot el recorregut.\nL'accident del metro de València de 2006 han generat un debat sobre si les mesures de seguretat del metro de Palma serien les adequades. Dies després del sinistre, el Govern de les Illes Balears anuncià que la SFM era assessorada per tècnics del metro de Madrid i que s'aplicaria la legislació belga en seguretat ferroviària, la més exigent d'Europa. D'aquesta manera, el Govern assegura que el metro serà modern i segur. Igualment, el cos de bombers de Palma ha rebut formació especial sobre actuació en túnels, formació que a Mallorca sols rebien els bombers de Mallorca.\nLa línia forma part del sistema tarifari integrat, que entrà en vigor el 26 de gener de 2008, atès que a totes les estacions hi ha màquines expenedores de bitllets electrònics que s'utilitzaran en tots els mitjans de transport de l'illa, així com lectors òptics capaços de llegir-les i controlar el crèdit de la targeta.\nMesos després de l'anunci de la construcció de la línia de metro Plaça d'Espanya-UIB, el Govern de les Illes Balears suggerí la possibilitat d'ampliar la xarxa amb la creació de noves línies en un futur. Entre aquestes línies destaquen la rehabilitació del túnel per on passava l'antiga línia Plaça d'Espanya-Port de Palma per a ampliar la línia, ampliar la M1 fins al Parc Bit. la creació d'una línia que anés des de Sa Casa Blanca fins a Son Rapinya i des d'allà fins al Camí dels Reis passant pel centre de la ciutat, i arribar fins a l'Hospital Universitari Son Espases. Es tenen molts dubtes de si aquestes ampliacions són viables des d'un punt de vista constructiu i econòmic, així com de l'opinió dels ciutadans, que veuen el metro com a una infraestructura de transport innecessari.\nEn 2019 es va adjudicar a la UTE de les empreses Ayesa-Gsixel projecte per a l'ampliació de la M1 fins a Son Espases.\nEl 2009 el metro de Palma va tenir només, 1.153.000 passatgers, obligant a la reducció a la meitat de les freqüències en 2010, i en 2013 la línia a l'Estació d'UIB va deixar de prestar servei els diumenges i festius, i dissabtes a partir de les 12:30 per la seva baixa utilització. El 2016, el nombre d'usuaris anuals havia baixat cap a 700.000 i el 2019 va recuperar els 1,3 milions de viatges.\nLa xifra de passatgers que desplaça es mou entre 1,2 i 1,5 milions a l'any fins a 2014, quan l'estàndard europeu considera que la construcció d'un metro només és justificable si ha de tenir més de 20 milions de passatgers anuals.\n↑ Manresa, Andreu. «Más de 16,5 millones de viajeros utilizaron el transporte público interurbano en Mallorca durante el 2019» (en castellà). El Pais, 25-11-2004. [Consulta: 28 novembre 2020].\n↑ Català, Borja. «directora d’obres del metro de Palma Ana García». Dbalears, 18-02-2009. [Consulta: 28 novembre 2020].\n↑ El metro de Palma se reabre hoy después de estar cerrado durante diez meses por obras de reparación (Diario de Mallorca) Consultat el 20 de desembre de 2010\n↑ El Govern vol recuperar als jutjats els 28 milions que costà adobar el metro (dBalears) Consultat el 20 de desembre de 2010\n↑ Illa Torrents, Rosa. «El metro de Palma, en funcionament». DBalears, 29-07-2009. [Consulta: 28 novembre 2020].\n↑ Vicens: 'El Metro de Palma siempre tendrá puntos débiles ante fuertes lluvias (El Mundo) Consultat el 20 de desembre de 2010\n↑ Torna a entrar aigua al metro de Palma (dBalears) Consultat el 20 de desembre de 2010\n↑ Vicens qualifica de “surrealista” la petició de dimissió del PP (dBalears) Consultat el 20 de desembre de 2010\n↑ Declaracions de Gabriel Sampol (IB3) consultat el 20 de desembre de 2010.\n↑ «Redueixen a la meitat les freqüències del metro a Palma». El Punt Avui, 16-07-2010. [Consulta: 12 maig 2016].\n↑ 12,0 12,1 «A partir del dia 1 de gener el metro Palma-UIB deixarà de prestar servei els festius i els caps de setmana des de les 14.30 hores del dissabte». Manacor Noticias, 28-12-2012. [Consulta: 11 maig 2016].\n↑ «El Govern inaugura la línea 2 de metro de Palma que une la plaza España con Marratxi» (en castellà). Cronicas de Palma, 13-03-2013. [Consulta: 14 maig 2016].[Enllaç no actiu]\n↑ «El Govern anuncia la construcció d'un metro que connectarà la plaça d'Espanya, son Castelló, son Sardina i la UIB». Vilaweb, 21-11-2004. [Consulta: 11 maig 2004].\n↑ Galan, Raquel. «El PP ampliará el metro a Son Espases y el Parc Bit si gana las eleccione» (en castellà). Diario de Mallorca, 01-10-2020. [Consulta: 28 novembre 2020].\n↑ «El metro de Palma connectarà el centre de la ciutat amb Son Espases abans de 2023». DBalears, 09-09-2019. [Consulta: 28 novembre 2020].\n↑ «Redueixen a la meitat les freqüències del metro a Palma». El Punt Avui, 16-07-2010. [Consulta: 14 maig 2016].\n↑ Domblàs, Nekane «El Govern paga 25 millones por un metro que usan 700.000 viajeros en vez de los 4 millones previstos» (en castellà). Última Hora, 06-02-2016 [Consulta: 18 desembre 2018].\n↑ «Más de 16,5 millones de viajeros utilizaron el transporte público interurbano en Mallorca durante el 2019» (en castellà). TIB, 27-02-2020. [Consulta: 28 novembre 2020].\n↑ Guijarro, F. «El metro de Palma, el mayor sin sentido de España» (en castellà). Diario de Mallorca, 20-02-2014.\n↑ «La rendibilitat del metro de Palma, en dubte». Associació d'Amics del Ferrocarril de Balears, 04-04-2010. Arxivat de l'original el 18 de desembre 2018. [Consulta: 18 abril 2010].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Metro de Palma\nEl Metro de Palma a MallorcaTREN.com (castellà)\nPàgina d'Urbanrail sobre el metro de Palma Arxivat 2006-05-24 a Wayback Machine. (anglès)\nPDF de la Conselleria d'Obres Públiques sobre el metro Arxivat 2007-04-04 a Wayback Machine. (català)\nImatges de la nova estació Intermodal i del Metro de Palma Arxivat 2007-04-27 a Wayback Machine. (castellà)\nCoord.: 39° 34′ 34.96″ N, 2° 39′ 17.19″ E / 39.5763778°N,2.6547750°E / 39.5763778; 2.6547750\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Metro_de_Palma&oldid=27183750»


Tipus de Ball\nReflexions i Dubtes\n“A la que inicio una relació ja estic pensant quan s’acabarà i tot seguit li trobo els defectes a l’altre persona” amb aquesta frase començava una noia fa uns mesos.\nEstà demostrat que culturalment seguim un procés de formació de parella, com si d’un ball es tractés, un pas, un segon i un altre i tornem a començar.\nEl ritme depèn del que treballem a cada fase i de les circumstàncies.\nIniciem el ball amb l’enamorament. Es tracta d’una fase caracteritzada pel fort sentiment d’atracció. Aquest sentiment està influenciat per factors socials (com l’edat, nivell cultural...) i factors psicològics (coincidència de valors, comunicació complementaria, interessos similars...)\nLes persones durant aquesta fase idealitzem a l’altre a través de petits detalls que captem i acostumem a entregar-nos molt. Obviem els detalls que no quadren amb la nostra imatge i donem més importància a aquells que si quadren, exagerant-los.\nNo s’acostuma a intentar comprendre a l’altre sinó a viure amb intensitat el moment .\n“Per viure aquesta fase amb naturalitat hem d’haver-nos treballat a nosaltres primer” deia fa unes setmanes la mateixa persona. I té tota la raó amb aquesta gran conclusió.\nPer poder-se enamorar d'algú s'ha d'estimar la vida, i ganes de saber, hem de tenir una estructura afectiva treballada, viure amb naturalitat els nostres models, triar a les nostres parelles per atracció no per què omplin buits.\nI un cop estem enamorats/es, gaudir d’aquesta melodia i preparar-nos per passar a la següent fase. El festeig o “noviazgo” en el proper article.\nLa separació de la parella\nLes ruptures, cal fer-hi res?\nBones Festes!!! L'amor té molts colors, formes, quantitats i moments......\nEl dia del solter@?\nQuin procès de treball seguim!\nNovetats i Regals\nCompromís com a fase de la parella\nNoviazgo o Festeig\nÉs una mala persona!\nnoviazgo festeig fases\nsingle soltera solter\nvideo desconfiança inseguretat infidelitat


AUVA! CAT – Entrevistem a Adrià Puntí – SISCO PIÑOL – 07/10/2013 | Notícies Puntí\n7 Octubre 2013 by Premsa Adria Punti\n← Una conversación con Adrià Puntí. “Vislumbrando un nuevo amanecer” por Joan Navas\nRecull de premsa del Concert a l’Auditori de Girona →


MÉS DE 5.000 PERSONES PARTICIPEN EN ELS ACTES DEL 15è ANIVERSARI DE L’OLLER DEL MAS - Oller del Mas\nLa Festa de la Verema i el tradicional Sopar de Restauradors van ser els dos eixos de la celebració que van reunir a amics, famílies i col·laboradors de tot Catalunya i d’arreu\nAmbdós actes van reunir més de 5.000 persones que van voler acompanyar al celler bagenc en una data tant assenyalada. L’èxit de convocatòria fa palesa el creixement de la marca i la relació propera i de confiança que s’ha teixit amb tots els col·laboradors durant aquest quinze anys.\nEl dissabte 22 a les 11h, Oller del Mas donava el tret de sortida a la Festa de la Verema amb una vintena d’activitats per acostar a tots els públics al món vinícola i a la finca de l’Oller del Mas. Els més petits van poder explorar la finca dalt dels ponis o passejant amb carro de cavalls per les vinyes i camps de cereal. Aquest any es van incorporar tallers de circ i inflables que es sumaven a l’exitosa activitat de verema en família on pares i fills podien participar de la verema mentre els nens trepitjaven el raïm i elaboraven la seva pròpia ampolla de most.\nEl tradicional Sopar de Restauradors assoleix enguany els 600 participants\nAhir a les 17h, el pati d’armes del castell lluïa de productes gourmet en una jornada on els protagonistes eren restauradors, distribuïdors i amics del celler que assitien al tradicional sopar de verema que organitza anualment el celler.\nDurant tota la tarda, quinze reconeguts productors exposaven i donaven a tastar els seus productes en un ambient professional on es combinaven tot tipus de productes gourmet: carns, caves, formatges, pernils, coques, verdures, etc… Pels més entesos en vi, el celler va organitzar el segon concurs de tast a cegues per parelles on 40 parelles van competir per intentar treure la màxima puntuació en un tast format per 5 vins internacionals.\nLa tarda va concloure amb el tradicional sopar de verema que enguany va assolir els 603 convidats formats per restauradors i distribuïdors tan nacionals com internacionals. El sopar va comptar amb la presència d’autoritats locals que van presidir l’acte juntament amb Frank Margenat, propietari de l’Oller del Mas. Un vídeo commemoratiu del 15è aniversari obria el sopar i al acabar, un castell de focs artificials donava pas a un disc joquei que va amenitzar el ball fins entrada la matinada.\nAhir al celler, es va viure una jornada on la gastronomia i la restauració van tenir més protagonisme que mai. Pel celler aquest és un dels actes més importants ja que és una oportunitat única de reunir als clients i poder agrair així la confiança depositada en els vins any rere any. Després de 6 edicions, el sopar es consolida com una trobada anual on vins i gastronomia mariden una oportunitat única.\nPreviousPrevious post:Sopars de Verema 2018NextNext post:EL PICAPOLL NEGRE DE L’OLLER DEL MAS, MILLOR VI DE CATALUNYA 2019


Alquiler cata vinos tasting 30cl. - Opera Lloguers\nAlquiler cata vinos tasting 30cl.\nCódigo producto: LVCVT30\nAlquiler cata vinos tasting 30cl. cantidad\nAlquiler bol vidrio redondo 24cm


Centenari del final de la primera Guerra Mundial\n2 Gener, 2019 per moon\nConferència a càrrec de Ramon Alquézar Aliana\nProfessor titular d’Història Moderna de la UAB\nDilluns 14 de gener de 2019 a les 6 de la tarda\nEl detonant de l'esclat de la guerra fou l'assassinat el 28 de juny de 1914 a Sarajevo, Bòsnia, de l'hereu al tron dels Habsburg, Francesc Ferran d'Àustria.\nDesprés de la declaració de guerra d'Àustria a Sèrbia el 28 de juliol, la majoria d'estats europeus es van veure implicats en el conflicte. Rússia es va mobilitzar en suport de Sèrbia els dies 29 i 30 de juny. Alemanya va declarar la guerra a Rússia l'1 d'agost i a França el 3 d'agost.\nDels 32 països bel·ligerants, els principals estats involucrats van ser, d'una banda, els anomenats «aliats»: França, l'Imperi britànic, Sèrbia, l'Imperi rus, els Estats Units i el Regne d'Itàlia, i de l'altra les «potències centrals»: l'Imperi alemany, l'Imperi Austrohongarès, l'Imperi turc i Bulgària.\nFinalitzà amb la signatura de l'armistici de Compiègne l'11 de novembre de 1918, que establia la derrota de les potències centrals, provocada més per un desgast que impossibilitava la continuació de l'esforç militar que no pas per cap derrota militar.


Presupuesto en Castellbell i el Vilar (ciudad) | TuManitas\nPide presupuestos de reformas en Castellbell i el Vilar. Gratis y sin compromiso.\nTendrás 4 presupuestos de reformas en Castellbell i el Vilar de los mejores manitas para comparar.\n1. Rellenas el formulario y describes tu proyecto de reformas en Castellbell i el Vilar\n2. Los mejores manitas y empresas de reformas en Castellbell i el Vilar se pondrán en contacto contigo para darte un presupuesto.\nPresupuesto en Castellbell i el Vilar (ciudad) (2)\nNecesito sustituir la puerta del trastero\nTrabajo de Puertas y Ventanas Metalicas en Castellbell i el Vilar\t, Barcelona\t| Publicado el 21/05/2019 | Presupuestos enviados\nNecesito sustituir la puerta del trastero. Es una puerta galvanizada con rejilla de 88,5 (ancho) x 197 (alto).


Nombrosa assistència a la “Missa del Pollet” a Sant Antoni M. Claret de Lleida | Bisbat de Lleida\nEntre els nens i nenes de catequesi de primera Comunió, els del MIJAC, familiars que els hi acompanyen, i els infants més petits que els pares volen anar introduint en la celebració de les festes de Nadal, el cert és que, any rere any, l’església Sant Antoni M. Claret de Lleida es queda petita...\nper acollir tantes persones que assisteixen a la missa del Pollet, que va tenir lloc el passat dia 24 de desembre a les 6 de la tarda.\nEls nens i nenes del MIJAC van escenificar, amb molt respecte i dignitat, el passatge evangèlic del naixement de Jesús. La Mare de Déu, Sant Josep, l’Infant Jesús, els pastors i els reis, van transmetre la joia del Nadal, amb la complaença dels seus familiars que els miraven bocabadats.\nPel que fa els nens i nenes de la catequesi, per grups i de manera individual, oferiren a l’Infant Jesús unes boniques caixes de regal amb els seus obsequis immaterials: desitjos de justícia, pau, solidaritat, perdó, estimació... per a tothom. Cal reconèixer el bon treball dels catequistes de la parròquia envers la transmissió de la fe als infants, i felicitar-los per l’esforç que fan per trobar símbols, gestos, elements... que facin més entenedor el missatge evangèlic.\nEnguany, a través del conte “La caixa de petons”, van posar de manifest el que de debò és important: l’estimació i obrir la ment i el cor per veure més enllà del que hi pot contenir una caixa de regal. El conte i el seu missatge van emocionar a més d’un.\nEl cant de nadales populars, el pessebre que hi ha posat a l’església, les lectures, les pregàries, l’homilia, l’ambientació... tot ajudà a viure la presència d’un Déu que es fa home per transmetre el seu amor a tota la humanitat.\nLa celebració acabà amb la felicitació mútua d’un bon Nadal.


937 25 69 44\nCarrer de Casanovas i Bosch, 46\nLes xarxes socials de Centre Medicina Correctiva\nREHABILITACIÓ I FISIOTERÀPIA a Sabadell\n. Escola maternal\n. Consultes médiques\n. Terapies Alternatives\n. Unitat de l'esport\n. Tècniques massoteràpia\nTORNAR A LA RUTINA AMB UN SOMRIURE, QUI S’APUNTA?\nEstrenem la tardor amb moltes ganes de centrant-se una mica i tornar als bons hàbits que ens ajuden a tornar a estar en forma. Recuperar els bons hàbits després de l'estiu és fonamental, encara que no sempre resulti fàcil després del relax estiuenc. Les vacances són un dels moments més esperats de l’any. Molts de nosaltres sortim a caminar, a gaudir d’activitats que no podem fer en altres estacions de l’any i ens oblidem de les obligacions que carreguem al llarg de l’any.. Ens relaxem però la relaxació no ha de confondre's amb descurar els bons hàbits i cometre mé sexcessos dels deguts, tot i que això és el que sovint acaba passant i és normal.\nSaltar-se la dieta, i tornar amb alguns quilos de més després de les vacances, i l'exposició al sol per a bronzejar-se solen ser dos dels excessos més freqüents durant els mesos de més calor. Tot molt temptador a l'estiu, però i a la tornada? És el moment de reprendre la rutina, no només en els horaris, també en qüestió de salut, per on començar?\nA Centre de Medicina Correctiva oferim un programa de nou setmanes de durada en el que aprendrem i recuperarem els hàbits que cal que ensacompanyin al llarg de l’any. Un equip d’especialistes guíen tot el procés, molt important per tal de seguir motivats i aconseguir la fita que ens marquem. Nutrició, exercici, activació muscular, tot en un programa fet a mida perque tots i totes trobem l’equilibri dins de les nostres possibilitats.