Àlex Sastre, candidat del PDECat a Granollers per les eleccions muncipals | NacióGranollers\nper Redacció, 21 de febrer de 2018 a les 20:08 |\nÀlex Sastre repetirà com a candidat del PDECat a les eleccions municipals que se celebraran la primavera de l'any 2019. Sastre tornarà a tenir la responsabilitat -ja va ser candidat el 2015- després d'haver estat l'únic candidat que s'ha presentat a les primàries que ha convocat el partit de cara a escollir el que serà el cap de cartell de la formació. Sastre ha estat escollit amb 28 vots a favor i una abstenció.\nEn el seu discurs ha recordat que fa poc es compliran quatre anys des que va ser proposat per ser el candidat a l’alcaldia de Granollers. "Han canviat moltes coses, però moltes altres no i aquestes són les que em porten a tornar a ser candidat". En aquest sentit, ha criticat que des de llavors la ciutat "no ha canviat pràcticament res" i creu que això ha de canviar: "Tenim un govern municipal liderat pel mateix, acompanyat pels mateixos i amb un projecte esgotat i esllanguit pel temps. Granollers continua sent una ciutat de tastets on podem trobar una mica de tot però molt de res. Una ciutat que continua deixant passar oportunitats. Una ciutat on es compleix la màxima que la millor política és que hi hagi la mínima politica".\nSastre també ha tingut temps per recordar els presos polítics, la vergonya democràtica que suposen i l'exili del president Carles Puigdemont i els consellers Puig, Ponsatí, Serret i Comín, per la fúria repressora de l’Estat, després de la victòria de la gent el dia 1 d’octubre.\nSastre ha destacat que continua sent "el granollerí fill del Josep, el petit de cal Sastre, i la Pili de l’Ajuntament, que va arribar amb 20 i pocs anys des de Valladolid". També "el que renuncia al dogma i vol seguir tenint una mentalitat oberta", "el que ha vist encara més incrementada la seva sensibilitat social i la seva convicció que no hi ha riquesa a repartir si no hi ha ningú que la generi" i "el que segueix amb les ganes insubornables de dedicar els millors anys de la seva vida a la seva ciutat, Granollers".\nTot i això, també ha reconegut que la derrota del 2015 l'ha fet canviar: "La derrota, el fracàs del 2015 -perquè no em reca dir que vaig fracassar- m’han fet créixer. Ara ja sé el pa que s’hi dona. Us vaig dir fa 4 anys que la política era una cursa de fons. Ara també us puc dir que és sobre un camp de mines. Però què voleu que us digui, m’agrada córrer molts quilòmetres sobre un terreny difícil". Sastre ha insistit en la necessitat de fer bona política: "He conegut molts més electors, molts més ciutadans. I he descobert més la capacitat de transformació de la política, i en especial de la política municipal. I he descobert més el gran poder d’aquesta política municipal: la proximitat. La proximitat amb les persones. I sé que la llavor de la nova política, però sobretot, de la bona política, són els pobles i ciutats. Són els Ajuntaments. Fer política municipal és fantàstic. I si a l’oposició és fantàstic, governant ja deu ser l’hòstia. I a això aspirem. L’objectiu és transformar. Transformar Granollers en el Granollers que somiem".\nSastre ha continuat el seu discurs reclamant que Granollers sigui una ciutat d'oportunitats: "On la seva gent hi pugui viure dignament i guanyar-se bé la vida. Que lluiti contra la crisi econòmica i mentre ajuda aquells qui pitjor s’ho estan passant, generi les condicions que fan que no hi hagi d’haver gent que s’ho passa malament. No hi ha riquesa a repartir si ningú la crea". En aquest sentit, ha parlat de dos pilars: "La indústria i el comerç ens identifiquen i ens fan pròspers". També ha demanat, però, que s'aprofitin les oportunitats: "Que no deixi passar trens com els de la universitat, com els del circuit, com els dels equipaments de país que per covardia no hem sabut ubicar a Granollers".\nTambé ha demanat places, carrers i parcs "menys dures i grises i més acolorides". Una ciutat verda afronti la lluita contra la contaminació atmosfèrica, des del foment de la mobilitat sostenible fins a l’impuls de més zones verdes dins de la pròpia ciutat, prenent com a punt d’inici l’eix Torras Villà - plaça Barangé. I que tingui Palou com un nucli potent de productors de quilòmetre 0.\nSastre també ha posat sobre la taula que hi hagi "escoles i instituts de qualitat, amb una aposta ferma per la Formació Professional". Que sigui una ciutat intel·ligent i connectada "que es modernitzi, que vagi més enllà de can Mònic, de les serres de llevant i de ponent i de Palou integrada en el moviment de les smart cities".\nCiutat de país i capital comarcal\nEl candidat ha demanat una Granollers "que entengui que el seu motor fonamental és la societat civil i el seu teixit. Que retorni el lideratge des d’una sola persona a un equip i a la seva gent. Que són els veritables protagonistes de la història de Granollers". També una ciutat del país "que entén, que empatitza, que dona la cara i que impulsa el moment que viu Catalunya en lloc d’intentar passar-hi de puntetes. Que és solidària i comparteix les lluites de la democràcia i la llibertat".\nPel que fa a la comarca, ha demanat una Granollers "que sap que és la capital del Vallès Oriental i que vol exercir com a tal i que forma part d’un territori més ampli, el Vallès, i que té ganes de liderar projectes que li aportin personalitat i no que l’anestesiïn".\nFinalment, Sastre ha reconegut que construir la Granollers que es planteja "és un repte molt complex" que necessita la participació de la gent.\nPolítica, Àlex Sastre, PDECat Granollers, PDECat Vallès Oriental, eleccions municipals


Alumnes de l’IE Trinitat Nova exposen les coses que els importen – NouBarris.Net\nAlumnes de l’IE Trinitat Nova exposen les coses que els importen\n6 de novembre de 2019 5 de novembre de 2019 Informatius\tDones, Exposició, institut escola trinitat nova, La Trinitat Nova, societat\nUna mostra fotogràfica reflexiona sobre les necessitats del món adolescent\nSota el títol ‘Les nostres coses’ els alumnes de l’Institut Escola Trinitat Nova expressen a partir de composicions fotogràfiques allò que els importa com a adolescents. L’exposició sorgeix de la col·laboració que els alumnes van fer l’any passat amb l’associació Lola no estás sola, adreçada a les dones sense llar. A partir d’aquesta entitat, els adolescents van prendre consciència de la importància que cada persona pugui tenir cobertes unes necessitats bàsiques.\nL’any passat, els alumnes van dissenyar uns llums fets amb cassettes reciclats que es van intercanviar per càpsules de cafè i productes d’higiene femenina destinats a l’associació Lola no estàs Sola. El projecte ha tingut molt d’èxit i encara es poden aconseguir els llums fent les donacions. Enguany, els joves han fet un pas més i, a partir de la composició artística, han buscat objectes que els connecten amb les seves necessitats al mateix temps que mostren una part íntima del seu món.\nInspirats en la portada d’un disc de La Bienquerida els alumnes han pensat i reflexionat sobre quines són les coses que els importen. A partir d’aquí, han après a organitzar els objectes i aconseguir una composició que els agrada i l’han transformat en una fotografia. El resultat es va inaugurar ahir al Casal de Barri Som la Pera de la Trinitat Nova.\n← El Mercat de la Mercè reforma la façana principal i els accessos\nTorna el servei a domicili al Mercat de Montserrat →


Tancaments amb trencament de pont tèrmic per a habitatge social a Barcelona - GARCIA FAURA\nGARCIA FAURAInici » Actualitat » Actualitat » Tancaments amb trencament de pont tèrmic per a habitatge social a Barcelona\nGARCIA FAURA està treballant en la instal·lació de 1.245 metres quadrats de tancaments d’alumini amb trencament de pont tèrmic en un bloc de pisos de lloguer social situat al número 159 del carrer Comte Borrell, a Barcelona, en concret al barri de la Nova Esquerra de l’Eixample, en un solar conegut com l’espai Germanetes.\nEs tracta d’un solar de 630 metres quadrats on s’aixeca un edifici de 5.800 metres quadrats que disposarà de 35 pisos de dues habitacions tots ells, tot i que de superfícies que variaran entre els 54 i els 69 metres quadrats.\nA banda dels habitatges socials, l’immoble acollirà a la planta baixa una llar d’infants de 850 metres quadrats. El soterrani podrà acollir també un aparcament per a vehicles, que tindrà 22 places de cotxe i unes 18 per a motocicletes.\nL’obra està impulsada per l’Ajuntament de Barcelona a través de l’Institut Municipal de l’Habitatge i la Rehabilitació i és finançada amb crèdits del Banc Europeu d’Inversions (BEI) i el Banc del Consell d’Europa (BEC)\nEn el disseny de l’edifici s’han tingut en compte factors mediambiental com una bona orientació o la incorporació de ventilació creuada. La qualificació energètica de tot l’edifici és A.\nGARCIA FAURA a l’ampliació de la Terminal D del Port de Barcelona.\nL’empresa ha completat els treballs en el nou edifici de la Terminal Palacruceros, que amplia la seva superfície de serveis en 1300 metres quadrats. Entre els treballs realitzats destaca el sistema de revestiment de façana, d’especial complexitat i que requereix d’unes exigències en la instal·lació a l’abast de pocs industrials. L’obra també inclou una nova passarel·la elevada de connexió per a embarcaments.\nprevious post: GARCIA FAURA deixa la seva empremta al nou Hotel Barceló Diagonal 414\nnext post: GARCIA FAURA participa en la construcció de la Ciutat de les Humanitats i les Ciències de París


Satse Catalunya reclama a l'ICS compensar la dedicació exclusiva d'infermeres i fisioterapeutes\nPublicat 20/03/2019 11:48CET\nEl Sindicat d'Infermeria (Satse Catalunya) ha reclamat a l'Institut Catal de la Salut (ICS) que valori i compensi la dedicació exclusiva d'infermeres i fisioterapeutes que treballen en la sanitat pública, ats que no reben aquest complement que sí rep el collectiu de metges.\nEn un comunicat aquest dimecres, el sindicat ha lamentat aquest "greuge comparatiu" entre professionals, i ha requerit que les infermeres percebin uns 600 euros al mes per aquest complement, un 70% del que reben els metges que només treballen per l'ICS.\nActualment, les infermeres i fisioterapeutes han de signar un document pel qual declaren que no treballen en un altre lloc que pugui generar incompatibilitat, per "se'ls nega aquest complement d'exclusivitat de manera taxativa", ha criticat Satse Catalunya.


Caso Antonia Barra: este miércoles el tribunal anunciará si deja en prisión preventiva a Martín Pradenas - Es Hoy\nCaso Antonia Barra: este miércoles el tribunal anunciará si deja en prisión preventiva a Martín Pradenas\nEl Juzgado de Garantía de Temuco determinó que a las 09:00 horas este miércoles 22 de julio se definirá la prisión preventiva para Martín Pradenas, acusado del delito de violación en contra de Antonia Barra, quien tras sufrir el abuso se suicidó en Temuco, en octubre del 2019.\nEn medio de la imputación de cargos, el fiscal Miguel Rojas acusó a Pradenas de una acción «reiterada» contra las cinco afectadas, y aseguró que «existen antecedentes para demostrar la repetición del modus operandis del imputado».\nEn la instancia, el persecutor detalló tres casos de abuso sexual propio, un delito de abuso sexual impropio y dos delitos de violación propia ocurrido en un periodo de nueve años, entre 2010 y 2019.\nAl respecto, el Juez de garantía acogió la solicitud de la defensa de Martín Pradenas y decretó la prescripción de 2 de los hechos por los cuales fue formalizado, por el tiempo transcurrido desde su comisión, y dictó el sobreseimiento de los mismos.


El Senat torna a salvar Donald Trump | NacióDigital\nper NacióDigital, 13 de febrer de 2021 a les 22:11 |\nDonald Trump (arxiu) | Europa Press\nSalvat. Donald Trump, absolt en l'impeachment -el segon que supera ja- per l'assalt al Capitoli del passat 6 de gener. La votació al Senat ha estat ajustada, però finalment s'ha decantat a favor dels interessos l'expresident dels Estats Units.\n57 dels 100 senadors (inclosos set republicans) han votat a favor de declarar-lo culpable, però han quedat lluny dels dos terços de la cambra (67) necessaris per condemnar. 43 republicans han votat en contra. Això sí, mai abans un procés d'impeachment s'havia tancat amb tant suport per part de membres del partit de l'acusat. Aquest desenllaç obre la porta a Trump a poder-se presentar de nou a les eleccions del 2024.\nInternacional, impeachment, Estats Units, EUA, Capitoli, Donald Trump


TIROIDES Y PARATIROIDES, apuntes de Medicina (UV) | Patatabrava.com\nNeuroanatomia i extremitat cefàlica - Medicina UV\nProfesor: Elvira Smith\novejaRelaciones Laborales y Recursos HumanosUCM\nMUSCULATURA PLEXO CERVICAL\nProfesor: Elvira Smith - Neuroanatomia i extremitat cefàlica. Medicina UV\nVASCULARIZACIÓN E INERVACIÓN DEL CUELLO\nREGIONES DEL CUELLO II\npreguntes frecuents neuroanatomia\nProfesor: - Neuroanatomia i extremitat cefàlica. Medicina UV\nINERVACIÓN IRRIGACIÓN Y LINFÁTICOS LARÍNGEOS\nCONFIGURACIÓN DE LA LARINGE


BarcelonaEls independentistes afrontaran el repte de revalidar la majoria absoluta al Parlament el 21-D en desavantatge, almenys pel que fa a la inversió en la campanya electoral. Junts per Catalunya, ERC i la CUP hi destinaran només tres de cada deu euros de la despesa total dels partits, que ascendeix a 10,1 milions d’euros, mig milió més que en les últimes eleccions al Parlament, el setembre del 2015. Entre les tres forces independentistes hi destinaran un total de 3,63 milions d’euros, mentre que el bloc del 155 -el PP, el PSC i Ciutadans- es deixarà més de 5,6 milions en aquesta campanya. Els comuns hi dedicaran 790.000 euros.


Debut | LCI Barcelona | Escola de Disseny i Arts Visuals\nL’alumni Mikel Colás participa a la Mercedes-Benz Fashion Week Madrid</p>\nMikel Colás, alumni de la promoció 2009-2010, debutarà a la plataforma SAMSUNG EGO, dedicada als joves creadors que presentaran les seves col·leccions en cinc desfilades dobles.\nEn aquesta edició, tornen a desfilar els ex alumnes de Felicidad Duce, l’Escola Superior de Disseny de Moda de LCI Barcelona: Maria Escoté (promoció 2004/05), Juan Vidal (promoció 2004/2005) i Roberto Etxeberría (promoció 2008/09).\nAixí mateix, a banda dels creadors i marques que desfilen, un total de 15 talents emergents del disseny exhibiran les seves propostes al Showroom de Samsung Ego, al Cibelespacio, i amb venda directa al públic. Entre ells, la marca Airova, formada per Ana Fernández, ex alumna del Màster en Disseny de Moda (promoció 2012).


Cicle Formatiu de Grau Superior de Guia d'informació i assistències turístiques a Barcelona per Implika Barcelona - educaweb.cat\nCicle Formatiu de Grau Superior de Guia d'informació i assistències turístiques\nAprendràs a planificar, promocionar i informar sobre destinacions turístiques de base territorial, guiant i assistint a viatgers i clients en els mateixos, així com en terminals, mitjans de transport, esdeveniments i altres destinacions turístiques.\nGuia en emplaçaments de béns d'interès cultural.\nInformador / a turístic / a.\nCap / a d'oficines d'informació.\nPromotor / a turístic / a.\nTècnic / a d'empresa de consultoria turística.\nHostessa / Assistent en mitjans de transport terrestre o marítim.\nEncarregat / a de facturació en terminals de transport.\nEncarregat / a de serveis en esdeveniments.\nCicle Formatiu de Grau Superior de Guia d'informació i assistències turístiques encara no ha rebut opinions


Els Drets Dels Infants by Cristina i Montse 7971 views\ndrets dels infants by virgi 9485 views\nEls drets dels infants by msanc24 542 views\nDrets infants 1 by Libertango 1451 views\nPower point (els drets del nen). by dretsjoanoro 490 views\nEls drets dels nens (Alumne: David ... by Esther Rodriguez 1694 views\n1. ELS DRETS DELS INFANTS -Montserrat Azorín Hernàndez. - Cristina Baltà Coll.\n2. ELS INFANTS TAMBÉ TENEN DRETS • La Convenció dels Drets dels Infants és el primer tractat internacional que reconeix els drets i obligacions dels infants. • Es consideren infants totes aquelles persones menors de 18 anys. • La Declaració Universal dels Drets dels Infants, aprovada l’any 1959 per l’Assemblea de les Nacions Unides, recollia els drets bàsics dels infants. • La Convenció dels drets dels infants aprovada posteriorment, per l'Assemblea de les Nacions Unides el 20 de novembre de 1989; ofereix una nova visió dels infants. • Els estats signants de la Convenció es comprometen a donar-la a conèixer dins el seu territori, a definir polítiques que defensin els interessos dels infants, i a emprendre accions per fer-les complir. • Periòdicament els estats que tenen en compte la Convenció dels Drets dels Infants, fan un comitè a Ginebra per a verificar la seva aplicació. • Hi ha 54 articles de la Convenció dels Drets dels Infants, a partir dels quals s’elaboren els deu Drets dels Infants, vigents en l’actualitat.\n3. DRET 1: Dret a la igualtat, sense distinció de raça, religió o nacionalitat.\n4. DRET 2:Dret a la protecció especial que asseguri un creixement mental i social sa i lliure.\n5. DRET 3: Dret a un nom i a una nacionalitat.\n6. DRET 4: Dret a una alimentació, habitatge i atenció mèdica adequats.\n7. DRET 5: Dret a una educació i atenció especials per els infants físicament o mentalment disminuïts.\n8. DRET 6:Dret a comprensió i afecte per part de les famílies i de les societats.\n9. DRET 7:Dret a l’educació gratuïta i a gaudir del joc.\n10. DRET 8: Dret a atenció i ajuda preferents en cas de perill.\n11. DRET 9: Dret a protecció contra l’abandonament i l’explotació en el treball.\n12. DRET 10: Dret a rebre una educació que fomenti la solidaritat, l’amistat i la justícia entre tothom.\n13. TOTS TENIM DRETS I HEM DE LLUITAR PERQUÈ ES RESPECTIN!!!\nEls drets dels nens (Alumne: David Solé)\nSobre els infants


Title: 18 – 28 Juliol. Geòrgia, el Caucas. Parcs Nacionals de Svaneti i Mestia. Kutaisi, final al Mar Negre


Amic Joan (amb perdó)\nEl comiat de Joan Collet MANOLO GARCIA\nBarcelonaEren principis dels 80. Loquillo i El Último de la Fila. Cada quinze dies, gol sud de Sarrià. Amb la Penya Manigua: el primer i millor grup d’animació del nostre club. A la dreta d’aquell marcador que ens semblava la màxima expressió d’alta tecnologia. De fet, com si no hi fos: el teníem al costat i no vèiem res, ens havíem de conformar amb el marcador tronat del gol nord. Eren els temps de les primeres banderes catalanes a Sarrià. De la sana rivalitat i de les guerres d’ous. Allà ens vam conèixer, Joan. Tu sempre amb aquell amic ros del teu poble de qui no recordo el nom. Sovint –ara ja ho puc dir- veníeu amb una estelada amb l’estrella vermella. Ens ho passàvem molt bé. Sobretot, suposo, perquè érem joves. I perquè anar al camp era una festa. En tots aquests anys en els que t’he vist com a conseller o com a president, mai se m’ha esborrat la imatge del Joan Collet amb els que tants partits –i tants disgustos, crec recordar- vam compartir des d’una proximitat relativament anònima.\nHan passat anys, molts anys. I han passat moltes coses. Ara em toca fer balanç de la teva presidència. Només tres, però intensos. Reconec que no sóc neutral. No tant per una amistat que hem anat bastint en els últims temps fruit de la coincidència en temes bàsics com per la convicció de la teva bona fe. Ets una bona persona, Joan. I això és el més important. A sobre, ets molt perico. I això, per ser el president de l’Espanyol, també és molt important.\nDel teu mandat destaco tres elements. En primer lloc, no hem tingut cap gran desgràcia. Tot i la situació límit, ens hem mantingut a Primera. Tot i l’agonia econòmica, hem sobreviscut. I en cap moment m’has fet passar vergonya, que no és poca cosa. Algun estirabot, potser erroni, però comprensible –aquelles declaracions a Vigo, la defensa davant ens injustos atacs de fa dues setmanes- i poca cosa més. La resta, sentit institucional i convicció. El primer que se li ha de demanar a un president.\nEl segon gran mèrit ha estat la recuperació del planter. És de les poques motius per presumir de club. Per resultats esportius i per una certa manera de fer les coses. Tècnics compromesos i competents. Bona gent al capdavant. Tot el contrari de fer tres anys. Espero que aquests nous propietaris que no t’han volgut escoltar entenguin que això del planter no era només –tot i que també- fer de la necessitat virtut. És una opció, un model.\nJoan Collet, en la seva roda de premsa de comiat Manolo Garcia\nFinalment, però no menys important, valoro el teu coratge per normalitzar el club. “Normalitzar” és un eufemisme ple de sentit que utilitzem per dir catalanitzar. No es tracta de polititzar, és –et manllevo les paraules- seguir la societat catalana. Hem de situar-nos en la centralitat. En cap cas per agradar els altres: simplement perquè no podem ser un excèntrics, no ens podem situar en la perifèria de res. Prou que ho estem per raons esportives i pel trist reduccionisme que sovint pateix Catalunya (en el terreny esportiu i en d’altres). Un reduccionisme que porta al que Rubert de Ventós ha definit com identitat redundant. Ser de l’Espanyol ja és una opció estranya. El que no ens podem permetre –perquè molts no ho volem i per raons estratègiques- és ser la perifèria ideològica i esportiva. I ara que no ens veu ningú, ho podem reconèixer: hi ha pericos –menys dels que alguns diuen, més dels que jo desitjaria- que ho són pel nom i pel que això representa. I tu, Joan, has estat valent i coherent. Sense complexos. Sense renúncies. Gràcies.\nMarxes dolgut. Amb raó. Míster Chen ha posat molts diners i té tot el dret a fer el que vulgui. Saps que l’entrada d’un inversor extern era l’única opció. I estic segur que el que et fa mal no és el menyspreu dels xinesos. El que et dol és el que ha fet Dani. I tens raó. Això, a un amic, no se li fa. Però ja sabem –i tu més que ningú- com són els Sánchez Llibre. Un dirigent xinès li va explicar fa anys a Felipe González allò de què no importa si el gat és negre o blanc, que el que importa és que caci ratolins. A Dani, això, no calia que li expliqués ningú: ho sap fa temps. El que no entenc és com li segueix fent tanta gràcia a tothom.


Vilaclara Mir, Juan - Arxius històrics\nJuan Vilaclara Mir\nNeix al si d'una família benestant de Barcelona -terratinents, empresaris, advocats i notaris- sense cap relació amb la Medicina a la què Joan Maria Vilaclara Mir es dedica per estricta vocació en contra del criteri familiar que el duia a ser l’hereu de la casa. Acabat el batxiller a les Escoles Pies de Sarrià l’any 1924, ingressa a la Facultat de Medicina de la Universitat de Barcelona on es llicencia el 1932 amb la qualificació d’excel·lent. Mentre estudia, és alumne intern al Servei de Medicina Interna del professor. Francesc Esquerdo a l'Hospital de Sant Pau. El 1933, aprova les oposicions a metge militar de la primera promoció del cos de la República Espanyola alhora que supera les oposicions a metge de la marina mercant, ambdues amb el número 1. El 1934, completa la seva especialitat en Medicina Militar a l'Acadèmia de Madrid. Seguidament, el destinen com a tinent al Marroc on s’hi passa gairebé dos anys fent de metge a diferents destins de la Legió i Regulars com Melilla, Tetuan i El Rif.\nEl 18 de juliol de 1936, Vilaclara és de permís a Barcelona i es posa a disposició del seu superior a la plaça, un comandant d’Intendència que -juntament amb altres tres tinents, un coronel de mutil.lats i el coronel Escobar de la Guàrdia Civil- són els únics militars de carrera a Barcelona que no s'uneixen a la sublevació contra la República liderada pel General Goded. Mantenen la Capitania General de la plaça comandada pel General Llano de la Encomienda que tampoc s’alça contra la República. Passa tota la Guerra al bàndol republicà a diverses destinacions militars i civils fins al maig de 1939. Instaurada la Dictadura, Vilaclara és sotmès a un Consell de Guerra acusat de donar suport a la Insurrecció. Resulta absolt d’aquest càrrec però el condemnen a passar vuit mesos en un batalló de treballadors pels serveis prestats als republicans però no li comporta l’exclusió de la carrera militar. Joan Vilaclara reingressa al servei actiu, ascendeix a capità i és nomenat director de l'Hospital Militar de Figueres. Finalment, el 1943, li obren un expedient de depuració i és expulsat de l'exèrcit per 'actividades y pasado impropio de un oficial del ejército español'.\nA partir del 1944, abandonada la carrera militar, torna com a metge adjunt al Servei de Medicina Interna del doctor Esquerdo a l'Hospital de Sant Pau. S’especialitza en Endocrinologia i Nutrició i arriba a ser un dels màxims experts en aquesta matèria de la seva època. Entre 1944 i 1953, entra en contacte amb personalitats de la medicina espanyola com Marañón, Jiménez Díaz i Laín Entralgo i comparteix amb ells una visió humanística de la Medicina. El seu tracte, li serveix d’impuls per estudiar Història i Filosofia sense abandonar la pràctica hospitalària.\nEl 1953, es nomenat cap del recent creat Servei d'Endocrinologia i Nutrició de l'Hospital de Sant Pau, convertint-se en el primer director d’un Servei d'Endocrinologia i Nutrició de l'estat espanyol, càrrec que ocupa fins a la seva jubilació el 1980. Abans, participa en nombrosos cursos, seminaris i congressos de l’especialitat a Espanya, Portugal i Itàlia, primer. Després a França i Gran Bretanya fins a principis de la dècada dels seixanta que ja viatja com a conferenciant a Nord Amèrica. L’any 1964, és convidat a participar al Cinquè Congrés Internacional de la Federació de Diabetis que té lloc a Toronto sota la presidència del Premi Nobel Best, un dels descobridors de la insulina. Paral·lelament, Joan Vilaclara exerceix una intensa pràctica clínica privada i pública, tant a la seva consulta particular com als centres de la Seguretat Social.\nEl 1979, Joan Vilaclara és rehabilitat en el grau que per escalafó li correspon a la carrera militar, el de coronel. Aquest mateix any, també, rep l’homenatge de companys i deixebles en reconeixement a la seva tasca i celebrant les seves noces de plata com a cap de servei, entre els que hi ha els seus cinc adjunts, els doctors Gonçal Lloveras Vallès, Francesc Morer Fargas, Francesc Bosch Llopart, Josep Soldevila Bosch i Josep Maria Pou Torelló, per citar-ne alguns, a més de la jove doctora Susana Webb Youdale.\nAutor de nombrosos articles, comunicacions, treballs i llibres sobre Nutrició i, en especial, sobre la diagnosi i el tractament de la diabetis mellitus. Membre de l’ Acadèmia de Ciències Médiques de Barcelona, a més d’ocupar altres càrrecs, presideix les Societats Catalana i Espanyola d’Endocrinologia i Nutrició. El 1947, és elegit acadèmic corresponent supernumerari de la Reial Acadèmia de Medicina de Catalunya on, el 1952, disserta sobre El aspecto endocrino de la obesidad. A més, és nomenat Col.legiat d'Honor del Consell de Col·legis de Metges d’Espanya en reconeixement al creador d’una Escola d’Endocrinologia que ha format bona part dels especialistes en Endocrinologia i Nutrició del país i també estrangers.\nDistingit amb la Creu al Mèrit Militar amb Distintiu Blanc i Distintiu d’Or a més de amb la Medalla de l’Hospital de la Santa Creu i Sant Pau, Joan Maria Vilaclara Mir mor a Barcelona el 15 de febrer de 1990 en la intimitat familiar després de lluitar bona part de la seva vida contra l’EPOC.


Les dones i l’art en el Dia Internacional de l’Art\n11 abr Les dones i l’art en el Dia Internacional de l’Art\nPosted at 10:02h in Actualitat, blog, Educació\tby\tmoises@opt-media.net\nAquest divendres, 15 d’abril, se celebra el Dia Mundial de l’Art, una data que té l’objectiu de donar-li protagonisme a l’art i al pensament creatiu. Així ho va proposar l’Associació Internacional de les Arts Plàstiques, AIAP, i d’aquesta manera es va oficialitzar el 2019 per la UNESCO. Aquesta setmana, per celebrar aquesta data, volem donar-li un espai a l’art com la cafeteria creativa que som. Però, a més a més, volem donar-li protagonisme al paper de la dona en aquest món!\nLeonardo da Vinci va néixer un 15 d’abril, motiu pel qual es va decidir establir aquest dia per celebrar el Dia Mundial de l’Art. Aquest artista va abraçar a totes les arts que existeixen en el nostre planeta. Va ser un gran pintor, escultor, dissenyador, arquitecte, poeta, biòleg i va tocar moltes d’altres. Sense dubte, va adquirir l’art com a forma d’expressió! I és que l’art no deixa de ser això, una expressió de la vida, pensaments i sentiments a través de la pintura, les lletres, les rimes… en definitiva, a partir de la creació!\nEl paper de la dona en l’art\nCom en molts àmbits de la societat, les dones no han estat prou reconegudes ni valorades en el món de l’art. De fet, el valor econòmic de les obres realitzades per dones era molt inferior a la d’artistes d’homes. Com a prova, els milers d’artistes homes que es troben en un dels museus més importants del món, el Museu del Prado, al costat de la meitat d’un centenar de dones artistes que es troben en aquest museu.\nPerò, evidentment, des de fa molts segles les dones han creat obres d’una gran qualitat i han aconseguit desafiar aquesta desigualtat en el món de l’art.\nUna de les primeres manifestacions artístiques va ser en el segle X, en l’edat mitjana. El llibre Comentario del Apocalipsis de Beato de Liébana va ser escrit pel monjo Emeterio i Ende, una monja que firmava com pintora i serventa de Déu.\nCinc segles després, en el segle XV, Itàlia va experimentar un canvi en la valoració social de l’artista, que es va anar estenent, després, en el renaixement i el barroc. Els artistes, en aquesta època, van reivindicar la importància de què arts com la pintura, l’escultura o l’arquitectura fossin considerades arts lliberals, ja que requerien uns coneixements i un nivell intel·lectual elevat. És per aquest motiu que es van formar els artistes, homes i dones, en matèries com la física, la geometria, l’anatomia o l’aritmètica. No obstant això, en aquella època les dones havien d’accedir al món de l’art de la mà del seu marit, pare o protector artista.\nSofonisba Anguissola, que pertanyia a la noblesa i a la Cort espanyola, va ser una pintora d’èxit del renaixement! Va ser el seu talent el què li va cridar l’atenció a Miquel Àngel, que va acabar sent el seu tutor en el món de l’art. La seva pintura va ser molt important a Itàlia i Espanya.\nEn el barroc, Artemisia Gentileschi va ser una pintora molt reconeguda a Itàlia, encara que al morir, la seva obra va perdre valor i va caure en l’oblit. Va aconseguir ser la primera dona que va entrar en l’Academia del Disgno florentina. Per altra banda, en aquella època Luisa Roldán va despuntar a Espanya com a una gran escultora.\nEn l’època de la il·lustració el camp professional de les dones es va veure més ampliat, motiu pel qual l’ensenyament artístic també es desenvolupa amb escreix, convertint a moltes artistes en mestres de disciplines com el dibuix, la pintura o la música. No obstant això, va continuar sent una etapa on moltes dones eren excloses de les Acadèmies, espais on els artistes podien formar-se. I les que van poder accedir, com Angelica Kauffmann o Elisabeth Louis Vigée-Lebrun no podien acudir a algunes classes, com les de pintura nua.\nEn el segle XIX, les dones artístiques van créixer i es reconeixen com a tal, com a artistes per a tota la societat. Aquesta és una època en què les dones van adquirint drets socials i laborals. Encara que continuen tenint problemes per accedir a les Acadèmies. No va ser fins a la segona meitat del segle on les grans Escoles de Belles Arts començaven a acceptar a les dones.\nPer finalitzar, en el segle XX, artistes com la feminista Frida Kahlo van trepitjar amb força en el nostre món i van tenir molt de pes en la nostra història, tant com a dona com a artista. Altres artistes com Georgia O’Keefe, Berthe Moristot, Sonia Delaunau o les escriptores Maruja Mallo o María Zambrano són les grans conegudes del segle avantguardista.\nLa dona artista en l’actualitat\nTota una lluita de segles i anys comença a donar el seu fruit. I és que, en l’actualitat, comencen a crear-se campanyes on es promou la visibilitat d’obres d’art en museus; cada cop hi ha més poetes i novel·listes dones que envaeixen les biblioteques i les llibreries més importants de la nostra societat. Sense dubte, avui en dia no podem concebre l’art distanciat de la dona.\nLa veu artística femenina és molt rellevant i té molt de pes en la nostra cultura. I ho continuarà sent per sempre més!


"No podem ajudar a un altre a pujar una muntanya sense acostar-nos al cim nosaltres mateixos". General H. Norman Schwarzkopf\nAtenem a la diversitat (3)\nL'aventura d'obrir un llibre :) (5)\nL'educació musical (4)\nLes TICs a L'Educació (5)\nRecursos Didàctics per aprendre (8)\nLa importància d'atendre a la diversitat\nUs deixe amb un reportaje molt interessant emès en el programa Per a Tots La 2 , de TVE, dins de l'espai 'Nosaltres També'.\nEn ell podem vore com, en el principi de l'Educación Inclusiva, els especialistes d'educació Especial, poc a poc es van incorporant a les escoles i aules públiques ordinaris. Va ser un projecte d'educació inclusiva de L'Associació Aleph Tea junt amb la Conselleria d'Educació de la Comunitat de Madrid , en la qual els alumnes amb discapacitat intel·lectual i del desenvolupament comparteixen el 60% del temps escolar, amb alumnes sense discapacitat.\nEspere que us agrade el reportatge.\nPublicat per Marina Buades a 4:21 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Atenem a la diversitat\nHui publique una entrada molt divertida i original que espere que us agrade..., es tracta d'unes orientacions per fer una manualitat de material reciclat especificament, una tortugueta feta amb el cartó d'ous.\nAquesta activitat la podeu fer, bé a l'aula, en algun temps lliure o com projecte de treball, o a casa amb els vostres fills.\nEl material que necessiteu per fer-la és el següent:\nCartolina de color taronja i groc.\nRetolador negre, verd clar i verd fosc.\nEls passos que hem de seguir per a realitzar-la, són:\n1. Retallem una de les oueres i la col·loquem sobre la cartolina groga i taronja per a repassar (amb el retolador negre) el seu contorn.\n2. Una vegada realitzat el primer pas, retallem la circumferència de les dues cartolines.\n3. Amb el que ens ha sobrat de cartolina taronja, fem amb ella petites retallades allargades, que simularan les potes de la tortuga.\n4. Ara, amb la cola unirem les retallades que acabem de fer en el pas anterior, amb la circumferència groga. De manera que quede la silueta de la tortuga:\nI seguidament pegarem la circumferència de color taronja damunt.\n5. Amb el tros d'ouera que hem retallat en el primer pas, li dibuixem en la part superior (amb el retolador negre) una reixeta, que simularà les marques que té la tortuga en la closca. I, alternant el retolador verd clar i fosc, pintarem la part de dins:\n6. Finalment, l'últim pas que queda és pegar la closca a la silueta que hem fet anteriorment i decorar-la al nostre gust:\nPerquè us siga més fàcil entendre-ho us deixe també un vídeo explicatiu amb solament imatges, de cada pas que heu de seguir per a fer la tortuga amb els vostres xiquets.\nEspere de debò que us agrade i que pugueu aplicar-ho si voleu, de forma divertida amb els xicotets.\nPublicat per Marina Buades a 3:00 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Recursos Didàctics per aprendre\nWebquest: El Món dels Contes\nAcí us torne a deixar una webquest feta per Isabel Mª Fuente Pereda on podem trobar una sèrie d'activitats que s'embolten en un conte.\nPersonalment, crec que pot ser molt divertit per als xiquets, ja que les activitats promouen l'utilització de les Tics i capacitat de lectura.\nEspere que us agrade tant com a mi!.\nPUNXA A LA IMATGE PER ACCEDIR A LA WEBQUEST\nPublicat per Marina Buades a 5:54 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: L'aventura d'obrir un llibre :), Les TICs a L'Educació, Recursos Didàctics per aprendre\nActivitats interactives per aprendre música\nAcí us presente unes quantes activitats per aprendre música amb els vostres xiquets i xiquetes per mitjà de les Tics.\nM'ha semblat prou bones i divertides ja que, al ser interactives resulten molt motivadores per a ells.\nSi voleu accedir a elles punxeu damunt de les següents imatges o damunt del títol:\nNotes de Do a Do\nPer a jugar, s'ha de situar el punter del ratolí sobre la carita de la nota i es sentirà la nota musical i el personatge que explicarà qui és.\nSi es punxa sobre la notita musical s'obrirà una presentació de la nota i explicarà on se situa en el teclat del piano i, prement sobre la fletxa es tornarà al pentagrama principal.\nPrement la icona de la nota de color lila es podrà veure i eschuchar l'escala completa.\nAquesta activitat resulta interessant perquè els xiquets vagen reconeixent i identificant el so de les notes musicals.\nAquesta activitat té diverses proves amb les notes MI-SOL acompanyades sempre per DO i RE que serviran a manera d'escalfament en cada joc:\nEl primer nivell aquesta recomanada per als més més xicotets i consisteix a encertar la nota que sona i que al mateix temps apareix en el pentagrama, però a més els personatges eixiran en la porta de la Casa de les Notes perquè siga més senzill de reconèixer:\nEn el segon nivell sempre amb el mateix funcionament, se suprimeix l'aparició dels personatges en la porta. Però se segueix mostrant la nota que sona en el pentagrama per a identificar-la. I en el tercer nivell la nota sonarà i apareixerà en el pentagrama una vegada s'haja encertat al fet que personatge correspon el so. Cal esperar sempre a escoltar la nota. No cal precipitar-se o es fallarà.\nCada nivell està compost per 6 proves la realització de les quals, i si es fa bé, t'anirà donant la medalla que et corresponga en funció del resultat. Una vegada completades les 6 proves es podrà imprimir un medallero o tornar a realitzar de nou les 6 proves.\nAquest joc, igual que l'anterior, és molt motivador perquè també és interatiu amb la persona que juga i serveix molt per treballar el reconeixement de les notes.\nLes notes d'aquest joc van des de Do a Fa alt. En el Caçanotes es pot seleccionar el ritme del joc en la primera pantalla.\nCada ratolí porta a un ritme diferent. Des d'un "Adagio" a un "Allegro" passant per un ritme intermedi "Andante".\nUna vegada començat el joc sempre es pot tornar a començar punxant el botó blau. I han d'acordar-se que per a aconseguir una medalla d'or, no solament s'ha d'associar totes les notes sinó que, s'ha de fer el més ràpid que puguen.\nEn aquest joc els xiquets poden discriminar els sons, dibuixar de forma interactiva, diferenciar alguns instruments, escoltar música i fer activitats de mots encreuats, etc.\nEs un joc molt complet per aprender a relacionar i identificar els sons.\nEspere que aquesta entrada us servisca per a treballar amb els vostres fills. Recordeu que és important que estigueu davant de l'ordinador amb els vostres fills o alumnes per donar-los les instruccions i orientacions necessàries.\nPublicat per Marina Buades a 5:15 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: L'educació musical, Les TICs a L'Educació, Recursos Didàctics per aprendre\nLa música tendeix a fer-nos felices\nAvui us vaig a deixar amb un vídeo del programa "Redes", que es titula "El sentit de la música" per Eduardo Punset.\nEn ell podem veure com la música influeix d'una determinada forma a unes persones i a unes altres.\nTambé, en el reportatge Punset entrevista a Diana Deutsch, Catedràtica de Psicologia de la Universitat de Califòrnia, que ha desenvolupat un estudi: la paradoxa de Tritó. Deutsch mostra a Eduard Punset com aquesta paradoxa confirma la diferent percepció musical i la seua relació amb els sons als quals s'ha estat exposat en la infantesa.\nPublicat per Marina Buades a 12:51 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: L'educació musical\nActivitats per treballar les parts del cos humà\nHola a tots!.\nAvui us vaig a deixar un parell d'activitats que podeu fer amb els vostres alumnes o fills, emprant unes fitxes o imatges perquè ells aprenguen o repassen les parts del cos.\nEspere que us agrade la meua recomanació i que us servisca d'ajuda.\nActivitat 1: Anem a crear un puzle!\nA partir de la plantilla següent, els xiquets i xiquetes podran retallar-la, i en una altra plantilla, podran pegar-la de forma ordenada amb les corresponents parts:\nD'aquesta forma practicaran i aprendran de forma lúdica la composició del nostre cos.\nActivitat 2: Identifiquem les parts del nostre cos.\nAmb la imatge següent els xiquets deuran posar uns gomets de diferents colors en les parts que voleu que identifiquen, per exemple:\nGomets de color groc als colzes.\nGomets de color roig als genols.\nGomets de color verd a les nines.\nGomets de color rosa als turmells.\nD'aquesta forma, hauran de parar esment i observar bé la imatge perquè puguen col·locar els gomets en el seu corresponent lloc. Amb aquesta activitat relacionaran per si mateixos la paraula amb la imatge que correspon, fomentant l'atenció en els continguts.\nPublicat per Marina Buades a 12:19 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nWebquest: Canta´m un conte\nAcí us ofereix una webquest, feta per Aitana Muñoz, on podreu trobar un taller d'escriptura creativa online en l'educació primària amb la música com a element motivador i les TIC com a recurs principal però no únic.\nEs podem visualitzar contes digitals amb música, tasques per fer després d'haver llegit un conte, cançons, etc.\nPersonalment, a mi m'ha agradat aquesta webquest i crec que us podrà ser molt útil, espere que a vosaltres us semble el mateix.\nPUNXA EN LA IMATGE PER A ACCEDIR A LA WEBQUEST\nPublicat per Marina Buades a 11:22 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: L'aventura d'obrir un llibre :), L'educació musical, Les TICs a L'Educació, Recursos Didàctics per aprendre\nEducar amb les TICS\nFamília és on hi ha amor\nTrastorn de Dèficit d'Atenció amb o sense Hiperactivitat (TDAH)\nAixí se senten els xiquets\nPer a tots, lluiteu per ser feliços!\nLa importància de les TIC en l'educació\nUs deixe amb un reportaje molt interessant emès en el programa Per a Tots La 2 , de TVE, dins de l'espai 'Nosaltres També'. E...\nBenvinguts al meu Blog de pares, mares i mestres! Es troba orientat a l'etapa d'Educació Primària i continuament penjaré...\nAlgunes dificultats d'aprenentatge de la lectoescriptura\nHola de nou!! Hui us deixe un altra presentació molt interessant, publicat per Marta Rabasseda, on podreu ver algunes de les característi...\nJoc interactiu per treballar l'àrea de Coneixement del Medi Natural, Social i Cultural, mitjançant les noves tecnologies.\nPares i mestres, ací us deixe un recurs didàctic per a aprendre amb els vostres xiquets a través de les noves tecnologies. Es tracta d'...\nHola! Ací us ofereix una webquest, feta per Aitana Muñoz, on podreu trobar un t aller d'escriptura creativa online en l'educació pr...\nHui publique una entrada molt divertida i original que espere que us agrade..., es tracta d'unes orientacions per fer una manualitat de ...\nAvui us vaig a deixar amb un vídeo del programa "Redes", que es titula "El sentit de la música" per Eduardo Punset. En e...\nPensant en els altres....l'educació perfecta\nExcel·lent vídeo on podem veure que si es pot aconseguir un sistema d'educació basat en el respecte, en l'educació de les emocions i...\nAcí us presente unes quantes activitats per aprendre música amb els vostres xiquets i xiquetes per mitjà de les Tics. M'ha semblat pr...\nAlguns contes que transmeteixen valors essencials.\nAcí teniu alguns contes molt interessants que transmeteixen alguns valors fonamentals per als vostres xiquets o alumnes, com per exemple la ...\nFitxer de joguets, jocs i tallers.\nAlguns contes que transmeteixen valors essencials....\nEstimulació musical primerenca\nAlgunes dificultats d'aprenentatge de la lectoescr...\nPanel de rutines amb un xiquet o xiqueta autista.\nCom hem llegir un conte i quines característiques ...\nJoc interactiu per treballar l'àrea de Coneixement...\nMarina_Buades_Aulesdigitals por Marina Buades Miralles se encuentra bajo una Licencia Creative Commons Atribución-NoComercial-SinDerivadas 3.0 Unported.\nBasada en una obra en http://marinabuadesmiralles.blogspot.com.es/.


Tech side Complete Jon Line Negro, Scubastore\nTech side - Bcd chalecos - Accesorios y recambios\nDescripción Tech side Complete Jon Line\nSi deseas conocer más artículos de la marca Tech side en la categoría Bcd chalecos de scubastore, estas de suerte porque contamos con una amplia variedad de productos para que realices tus actividades de buceo con el mejor equipo. Las medidas de Tech side Complete Jon Line son 3x15x cm. en su caja original y pesa 0.17 kg..


Relat "03 Styr-Groc * * * Retrobament -01- Jhonha"\nInici > detall del relat: 03 Styr-Groc * * * Retrobament -01- Jhonha\n03 Styr-Groc * * * Retrobament -01- Jhonha\nUn relat de: Xolnir de Groc\n- Categoria: Juvenil, Viatges, Ciència-Ficció, Fantàstica\n03 Styr - Groc\nR e t r o b a m e n t - 01 - Jhonha\nDalroc havia descavalcat feia estona per no fer tant feixuc el camí per a la seva cavalcadura. Ho havia fet quan els sols encara governaven els colors del camí. Ara ja no restava tant per que deixessin pas a les llunes i els estels que ràpidament ompli¬rien la nit del planeta.\nVa mirar enrere, el trajecte fet era llarg, ja no es sentia l'olor del seu mar. Va sentir un principi de desesperació, no sabia perquè caminava per aquelles conrades. Però no va durar gaire el neguit, de fet, sí que ho sabia que hi feia, prou bé que ho sabia. Però ni la persistent imatge de Mareia assolia donar li la tranquil·litat desitjada. Aque¬lla noia de llargs cabells caoba, arrissats i caient fins a la cintura; ulls negres com la nit més fosca, i de pell lleugerament bruna. Certament era ella, justa apreciació, qui li feia sentir aquell neguit en el seu pit. Veia en tot moment aquella imatge, sentia el seu caràcter; valenta, astuta, càlida, subtil. La veia com una dona d'extrema finor. Sabia que en aquells sentiments per ella, en aquell bategar del cor per tenir-la a l'abast, no hi havia el neguit que hagués pogut sentir per cap altre noia del poble, n'estava segur. També sabia, era un coneixement cert, una sensació superior al seu enteniment, que li deia que ella pensava el mateix. Aquelles intuïcions certes l'ajudaven a seguir.\nMalgrat la evident distància dels seus pobles, seguia sense veure prou clara la relació de Mareia i ell amb la nit. Anava més enllà de la necessitat d'un coneixement carnal, no podia ser tan banal, tan bàsic, això ho tenia prou clar. Però li voltava un dubte raonable. Sabia que no la coneixia, però alguna cosa el feia sentir que aquella persona era qui havia de compartir els bons i els mals moments del futur que viurien plegats. Una sensació de la que no en tenia cap dubte, ni volia dubtar-ne. El fet del viatge fins a Calasora, era prou. Sortir a cercar-la era el pas que el seu mestre li havia indicat com el més assenyat, l'última lliçó que havien compartit. El record del mestre no l'havia deixat més tranquil, seguia el neguit inquiet, i decidit a tirar endavant aquella aventura. Res el feia pensar en cap altre desenllaç millor, previsible.\nPrevisible havia estat la marxa del seus pares. Ara els pensaments volaven fins al punt en que ells marxaven de Groc, i ho feien per retornar a aquell planeta distant i blau. Com sempre li havia dit la mare, és el color que mostra quan hi arribes de l'espai. El món on havia nascut, però del que no guardava cap record conscient. Un cop havia promès a la seva mare, Iriha, que algun dia volaria fins aquell llunyà planeta, de nom Terra, per retrobar-se junts, sense cap compromís de quedar s'hi a viure. Faria el viatge per observar aquells grans oceans de que li havia parlat, i els petits mars, les carenes del seu poble en una terra de pas. Observaria els diferents colors, i els diferents perfums, de les flors i de les muntanyes. Però sabia que malgrat aquell altre casal li pogués agradar, retornaria a Groc. -Això es casa meva, -els pensaments fluïen en veu baixa, però en un to prou audible.\nEstava tan capficat en els pensaments interiors, que no va parar atenció en una persona que l'encalçava pel darrera.\n-Tens una casa ben gran i estranya, jove! -rigué el perseguidor.\nLa veu greu i forta d'aquell home, el va fer tornar a la realitat que l'envoltava.\nDalroc va observar que era un home grandiós qui li parlava, un home robust, d'abundosa barba i llargs cabells negres. Cavalcava a lloms d'un preciós Unicoal de corna daurada, un dels pocs exemplars que quedaven, i difícil d'assolir fet que insinuava un cert rang dins el món dels intercanviadors de productes i grans dots persuasives, els Unicoals de corna daurada no es lliuraven a qualsevol que el volgués cavalcar. L'home duia un barret blaumarí amb visera, i per sobre d'ella una insígnia daurada -a joc amb el Unicoal va pensar ell, -i una amplia capa cobria el seu ampli cos. Tot aquell parament del personatge anava adobat amb un ample somriure d'orella a orella, del que gairebé es podia deduir la quanti¬tat de dents que tenia, blancs i perfectes. Aquella disposició higiènica donava també entendre un cert nivell cultural i de coneixement, si més no, un seny especial en la cura de la pròpia aparença. Ben mirat, res no estava fora de context. Podria pensar que oferia un cert aire folklòric, tota aquella personalitat, però havia observat l'home per dins, hi havia trobat bondat per tots els porus. El que també va notar ràpid va ser la força d'ell, quan després que haguessin descavalcat per fer-se conèixer a preu dret, rebés en la seva espatlla una forta i afectuosa salu¬tació de to amistós.\n-Sols eren pensaments, bon home, -va estossegar pel cop en Dalroc.\n-Dispensi jove, sempre oblido que soc més fort que la gent de per aquí.\n-No sou de Calasora, doncs? -encara se'n sentia del cop a l'espatlla.\n-Ni de Calasora, ni de Zule, ni de cap recó d'aquest planeta.\n-No serà un esperit encarnat.\n-No jove! -va fer un ampli somriure, -no encara. Sóc viu, i ben viu, esperant donar molta brega a qui em demani comptes.\n-Espero que no sia per aquí a prop, això de la brega.\nL'home encara va riure amb més ganes.\n-Potser si que li he picat una mica fort, jove!\n-No ho dubti, me'n sentiré una bona estona.\nL'home va passar el braç per l'espatlla de Dalroc, i li va oferir una ampolla que havia tret de dins de la seva capa.\n-Teniu, jove cavalcador, el millor vi d'aquest recó de món, vi de Rena.\nDalroc va acceptar l'oferta i en va tastar -qualsevol altre actitud podria haver estat una ofensa, -feia estona que no bevia res, i una mica de vi no podia fer-li cap mal, tot al contrari. Va fer-ne un bon glop, i va tornar l'ampolla, tot picant-se en el pit i exclamant-se pel fort gust d'aquell vi especiat.\n-Em diuen Jhonha -va deixar l'home, tot oferint li el braç, -i faig camí a Calasora.\n-Dalroc, al vostre servei, -digué tot acceptant la salutació. -També faig via a Calasora, així que podríem compartir la nostra cavalcada, i fer-la plegats.\n-Sia, teniu un nou company de camí, i un amic fidel al vostre servei. No es bo viatjar sol, i menys amb una ampolla de vi com a única companya.\n-No es bo, i a l'hora, es perillós, -deia sense intenció d'adoctrinar el Dalroc.\n-Sí senyor, -va fer un moviment com si volgués fer una nova palmellada, però va aturar-se poc abans de tocar li l'espatlla, fràgil al seu entendre, segons li havia mostrat amb la salutació anterior. Tots dos varen riure. -Ja ho crec que ens podrem entendre, -va afegir l'home.\nVaren tornar a pujar a les cavalcadures i les esperonaren per seguir el camí. Calasora era el destí momentani de tots dos, i ara com ara no eren conscients de que acabarien per anar junts més enllà d'aquell punt concret.\nLa llum del dia ja era bastant minsa, tot i que als bessons encara els hi quedava una estona per amagar se. La tènue i distant llum del tercer planeta, més allunyat del centre del sistema solar que compartien, també oferia una certa claredat que els permetia avançar en aquell camí compartit. Es trobaven, gairebé, als peus dels cims que amagaven la Duna Gelada, duia el mateix nom de Calasora.\nMalgrat que en els camins de ferradura les indicacions no son tantes com en els camins negres de vehicles mecànics, aquestes poques impedien perdre's. En totes les cruïlles les indicacions de la direcció correcta per on es volia encaminar els passos, eren ben explicites i clares, cosa que ajudava força els viatgers com ara ells. Durant el trajecte, també hi havia tot un seguit de casalots que oferien aixopluc quan encara no havies arribat a destí. Era un camí molt transitat aquell. Sempre se'n podia trobar un de casalot ben servit, on es podia menjar, descansar, o fins i tot dormir. Allò que calgués, en el moment precís. I en gairebé tots els cassos, sempre es podia compartir una tertúlia, que de sort, seria un pou d'històries increïbles. Tal com sembla¬va ser en Jhonha, aquell tros d'home que havia conegut, o que més ben dit, de qui havia sofert l'abordament.\nSi Dalroc encara no tenia clar el destí final del seu llarg viatge, tampoc en Jhonha mostrava tenir un punt concret on dirigir-se. Tot cavalcant, encetaran una conversa de coneixença, inici ideal d'una relació més arrelada, punts on assentar una idea de qui eren ells dos, i com es veien ells mateixos, de cara a l'exterior o bé, com els agradaria ser observats. Les tres preguntes bàsiques de tot viatjant." Qui ets, d'on vens, on vas". La tercera ja la tenien contestada, encara que sols fos a curt termini. Una qüestió momentània com que s'haguessin trobat en el camí, dins d'un fet accidental que podia haver succeït amb dues persones diferents, fora d'ells mateixos, o això era el que ells volien creure. Certament cap dels dos s'havia plantejat res, més enllà de compartir un tros del seu camí, fent tot plegats el trajecte a recórrer. Tampoc es negaven a la possibilitat de fer mes drecera junts, si es donava el cas coincident, o de repetir el destí que determinessin, més enllà de la pròxima jornada. Els destí encara no els havia mostrat les cartes que jugarien, no eren conscients que encara en quedava alguna per repartir, d'aquella baralla dels naips que algú havia decidit fer entrar en joc, i de la que ells no n'eren conscients, encara. Però la propera carta es trobava en un revolt pròxim del trajecte.\nFantasia i veritats...[Ofensiu]\nFada del bosc | 13-03-2010\nHe començat a llegir i ja no he pogut parar... de fet no sé massa que dir...\nUna trama que enganxa, ( almenys a mi que m'agrada aquest gènera) uns personatges molt ben construïts, el to (em sembla que es diu així) adient per el tipus de narració.\nNomés tinc una cosa a dir.... tardaràs gaire a publicar la resta? Estic ansiosa per seguir la lectura.\nXolnir de Groc\nAquest és en Dalroc.\nUs saluda un relataire que pretén fer-vos viatjar en l'espai i el temps.\nNo m'he proposat en aquests escrits una correcció estilística perfecte. Hi ha errades gramaticals per manca de temps de corregir-les, ja que el volum del relat és prou ample, i sols vull mostrar-vos una pinzellada de la història, i saber-ne el vostre parer. Sóc una recreació.\nNo em tingueu en compte petits detalls, i si veieu res positiu o negatiu, us agrairé un comentari, en el meu mail. xolnir@gmail.com, i gràcies\nHe esborrat la majoria dels relats que hi tenia penjats, vull posar-m'hi seriosament per acabar el llibre i publicar-lo si cal, això li faria il·lusió a un que corre per casa.\nSi us ve de gust seguir el relat abans que no surti, m'aniria molt bé tenir lectors que opinin amb criteri, us agrairé molt la vostra col·laboració. El contacte és en el mateix correu d'abans.\nXolnir el Vell, de Groc\n04 Styr-Groc * * * Organització - 03 -\n04 Styr-Groc * * * Organització - 02 -\n04 Styr-Groc * * * Organització -01 -\n03 Styr-Groc * * * Retrobament -04 -\n01 Styr-Groc * * * Grandesa -01-\nStyr - groc - 00


16 | abril | 2007 | Big Crunch\nJa he buscat informació sobre el que ahir us vaig comentar. Ho vaig entendre bastant malament ahir quan vaig veure el programa, pero què hi farem.. som humans, i ens equivoquem.. ( En directe, em va semblar més espectacular del que m’ho sembla ara mateix, però està bé).\nL’experiment anomenat “implosió”, transcorria de la següent forma:\nS’omplia el barril amb aigua bullint (no especifiquen quina quantitat, però jo suposo que deu ser fins a la meitat d’aquell recipient), i tot seguit, es tanca l’obertura del barril. A continuació refreden el recipient a gran velocitat abocant-hi directament aigua freda i gel.\nLa conseqüència d’aquest refredament, és que provoca que el vapor d’aigua (desprès per l’aigua bullint) que havia quedat dins del barril es condensi i torni al seu estat líquid, cosa que fa disminuir la pressió interna del recipient (absencia del vapor d’aigua), i aleshores el barril per la força que exerceix la pressió atmosfèrica (molt superior en aquests moments a la del interior) s’aixafa.\nAquí us deixo el link per si voleu veure com va transcórrer en directe. Encara que m’hagi “decepcionat” una mica, és un experiment prou interessant.\nYou are currently browsing the Big Crunch blog archives for the day 16 abril 2007.


Restrenyiment: Atenció amb els laxants | Revista | EROSKI CONSUMER\nRestrenyiment: Atenció amb els laxants\nSer dona, més gran de 65 anys, menjar freqüentment fora de casa, no practicar exercici, resistir-se davant de la necessitat d'evacuar i no tenir l'hàbit d'anar al lavabo a una hora concreta conformen el perfil de la persona restreta, encara que aquesta patologia afecta tots els grups d'edat. Segons els últims estudis epidemiològics efectuats respecte d'aquest fet, prop del 20% de la població sofreix de restrenyiment a Espanya, és a dir, uns 7 milions de persones, de les quals el 35% són crònics. El 75% de les persones restretes són dones i el 40% té més de 65 anys. Però també pateixen d'aquest problema els nens: el restrenyiment provoca el 5% de les consultes de pediatria, i un de cada quatre nens atesos en gastroenterologia pediàtrica ho és per aquest motiu. Entre els ancians la seva freqüència és encara més alta: afecta més del 70% dels ancians que romanen ingressats en centres de llarga estada. Es tracta, doncs, d'un problema de salut molt estès.\nEs pot definir el restrenyiment com l'emissió infreqüent o dificultosa dels excrements. El més habitual és evacuar diàriament, però hi ha persones que ho fan amb menys freqüència. Quan es defeca menys de tres vegades per setmana es pot parlar de restrenyiment, que a més se sol acompanyar d'excrements excessivament durs, secs i sovint difícils d'expulsar. El restrenyiment pot ser passatger i llavors no té més importància, però quan es torna habitual convé adoptar mesures per a normalitzar la freqüència de l'evacuació.\nEncara que no hi ha evidència suficient sobre el paper dels factors sociodemogràfics, psicològics o dels estils de vida en l'aparició d'aquest problema, els experts admeten la importància dels hàbits i l'estil de vida en la gènesi del restrenyiment.\nHàbits incorrectes. La defecació es produeix per un reflex quan els excrements omplen l'última part de l'intestí, però és un reflex que podem controlar a la nostra voluntat. Sentim la necessitat i la majoria de les vegades la reprimim, ens aguantem perquè estem fora de casa, al treball, no tenim temps... Tampoc hi ha hàbit d'anar al lavabo a una hora concreta del dia. No tenim educat l'organisme.\nUna dieta pobra en fruites, llegums, verdures i hortalisses que aporten fibra i líquids n'és la causa més comuna. Una alimentació escassa -com ocorre amb la d'alguns ancians- i l'anorèxia fan que els excrements tinguin un volum escàs i una consistència dura.\nSedentarisme, falta d'exercici físic i debilitat de la musculatura abdominal, que no pot fer la premsa abdominal necessària per a facilitar l'evacuació. En les dones que acaben de donar a llum aquesta és una causa freqüent de restrenyiment. Durant l'embaràs els moviments intestinals es poden veure interferits tant per la pressió que exerceix el fetus com pels canvis hormonals.\nFactors psicològics, com l'estrès i l'ansietat, o un estil de vida modern amb canvis en els costums, en l'alimentació i en els horaris a causa de viatges també tenen importància. S'ha comprovat que la meitat de les persones que pateixen de restrenyiment tenen quadres d'ansietat i depressions.\nMolèsties o dolors a l'hora de defecar produïts per rectitis, fissures anals o hemorroides, que fa que els afectats tendeixin a retenir els excrements per a evitar el dolor. Això provoca un cercle viciós, ja que els excrements retinguts perden aigua, s'endureixen i les deposicions esdevenen encara més doloroses.\nLa presa de fàrmacs, especialment entre les persones majors, com ara antidepressius, sedants, ansiolítics, diürètics, suplements de ferro o calci, antiparkinsonians o antiinflamatoris, afavoreixen l'aparició de restrenyiment.\nDe vegades el restrenyiment és un símptoma d'altres malalties metabòliques, endocrines, digestives...\nEl restrenyiment és summament molest, provoca dolors abdominals, sensació de malestar general, de plenitud abdominal, meteorisme per acumulació de gasos i fins i tot mals de cap. En els casos més severs es pot formar un fecaloma, una massa d'excrements que s'han dessecat en excés, dura, rígida i difícil d'expulsar que pot originar un quadre d'obstrucció intestinal.\nEl restrenyiment crònic cal ser tractat amb el metge, que ens orientarà sobre les mesures que hem d'adoptar. En alguns casos aquesta visita al metge no es pot demorar:\nSi el restrenyiment apareix de forma sobtada en una persona amb evacuació normal, acompanyat de dolors intestinals forts i d'incapacitat per a passar excrements o gasos\nSi s'acompanya de pèrdua de pes inexplicable\nL'ús de laxants és un tema molt debatut. És freqüent que les persones que pateixen de restrenyiment crònic s'automediquin i en prenguin, possiblement perquè desconeixen que és la pitjor manera d'enfocar el problema: a la llarga cauen en una espiral en què es va augmentant la dosi de laxants i agreujant el restrenyiment. De moment, els estudis fets sobre aquests fàrmacs i la dieta no han trobat evidències suficients que recomanin l'ús de laxants contra el restrenyiment.\nHi ha nombrosos grups de laxants: formadors de massa, emol·lients, osmòtics, estimulants de la mobilitat intestinal, derivats de sucres, laxants per via rectal... Els seus efectes secundaris són remarcables. Alguns produeixen tolerància i dependència, i així agreugen el restrenyiment; d'altres vegades provoquen dolor abdominal, nàusees, picor anal, flatulència, excrements líquides, trastorns electrolítics...\nDiagnosticar el restrenyiment resulta fàcil, el que és complex és determinar-ne les causes. Primerament cal excloure que una altra malaltia l'origini. Si es descobreix que el restrenyiment es produeix per alguna patologia, cal tractar aquesta. Curada la malaltia, desapareixerà la dificultat per a evacuar. En canvi, quan el restrenyiment és primari, és a dir, no es detecta cap malaltia que el provoqui, es poden seguir les recomanacions següents per a combatre'l:\nEduqui l'intestí, no el reprimeixi quan senti la necessitat. Acostumi'l a evacuar a la mateixa hora.\nFaci exercici de forma regular: caminar, córrer, nedar, fer gimnàstica, anar en bicicleta... I enforteixi la musculatura abdominal.\nCereals i patates: pastes alimentàries i cereals integrals (pa, cereals i galetes integrals, muesli) més que refinats. L'arròs (astringent), millor una o dues vegades per setmana i preferiblement combinat amb llegums i verdures (arròs amb pèsols, paella de verdures, etc.).\nVerdures i hortalisses: totes, excepte les flatulentes (carxofes, col, col-i-flor, bròquil, cols de Brussel·les, pebrot, cogombre, raves i ravenets, ceba, porros...), preferiblement una ració diària en cru (en amanida).\nFruites: totes, excepte les astringents (codony, pomelo, plàtan, poma ratllada, llimona...). Millor fresques i amb pell.\nBegudes: aigua, brous, infusions i sucs naturals normals o integrals (amb polpa i per tant fibra, a diferència dels normals) que no portin llimona, sucs liquats de fruites...\nGreixos: oli d'oliva i de llavors (gira-sol, blat de moro, soja), mantega, margarines vegetals, millor en cru i fruits secs.


Stephen A. Flanders | LibraryThing en català\nAutor/a de Atlas of American Migration\nObres de Stephen A. Flanders\nAtlas of American Migration 38 exemplars\nDictionary of American Foreign Affairs 12 exemplars\nCapital Punishment (Library in a Book) (1991) 5 exemplars\nLibrary in a Book: AIDS 2 exemplars\nAtlas of American Migration by Stephen A. Flanders (1998-11-30) 1 exemplars\nLibrary in a Book: Suicide 1 exemplars\nkcrichton23 (2), bsgustin (2), ircnairobi (2), kcannon66 (1), KimThurman (1), CleliaW (1), wicomico (1), DebKC (1), ArizonaLinda (1), grimmricksen (1), LindaMorrison (1), Pixel11 (1) — més\nKCEllingson (1), KimThurman (1), kcrichton23 (2), CleliaW (1), PamelaHolland (1), AbbySOS (1), PollyK (1), grimmricksen (1)\n08/99 (1) Atles (4) Box 14 (1) C2 (1) cultura (1) Diccionari (1) Estats Units (5) family history (1) Genealogia (5) Genealogy - migration (1) Genealogy-Reference-Maps-Migration (1) geopolitics (1) History - United States (1) història (6) Història americana (1) immigració (2) indianspringslibrary (1) Land Research (1) Mapes (5) migration (4) no ficció (1) Nord-americà (1) north amer migration (1) Obra de referència (2) own (2) política (1) raça (1) Reference - Dictionary (1) relacions internacionals (1) requested (1) Shelf 1 (1) US history (1) wishlist (1)\nStephen A. Flanders actualment està considerat un «autor únic». Si una o més obres pertanyen a diferents autors homònims, procedeix a separar-los.\nStephen A. Flanders comprèn 1 nom.\nQuant a | Contacte | LibraryThing.com | Privadesa/Condicions | Ajuda/PMF | Blog | Botiga | APIs | TinyCat | Biblioteques llegades | Crítics Matiners | Coneixement comú | 164,602,434 llibres! | Barra superior: Sempre visible


No passa res. Això acaba de començar i l'equip pateix una mini-crisi d'aquelles de campionat però de les que s'acaben superant, o no. Però a banda de la taula classificatòria que deixa el Nàstic més a prop de l'Hospitalet que no pas del Barça, cal reflexionar sobre l'actitud de l'entitat al voltant de la situació esportiva de l'equip, una actitud probablement errònia.\nNo us poseu nerviosos!!!! Només han passat 10 jornades i el camí es ben llarg!!!! Sí, perfecte, Javi López i cia poden superar la crisi i acostar Tarragona a la part alta de la classificació, però hi ha aspectes que no quadren. 15 hores després de caure a los Pajaritos, el club ha anunciat per demà dimarts la compareixença del President Xavier Salvadó i del capità Antoni Pinilla en la sala de premsa del Nou Estadi.\nSegur que Salvadó i Pinilla es plantegen com a objectiu enviar un missatge de calma a l'afició grana, però potser aquest no és el millor mètode per fer-ho. És més, potser és l'únic mode per aconseguir l'objectiu diametralment oposat al que es busca. Si Salvadó i Pinilla emeten un "tranqui, que no passa res", donen per fet que hi ha motius per preocupar-se. Si en realitat ningú de la S.A.D perd la son pel present o el futur immediat de l'equip, no cal que actuin de tal manera. I sino també, millors quiets, senyors.\nLa millor opció per no avivar les pors és fer com si res i moure's com qualsevol altra setmana. Salvadó no hauria de passar per sala de premsa i Pinilla hauria de limitar-se a entrenar i xerrar d'aspectes merament esportius. Així es mou un conjunt que creu en les seves possibilitats i que no es veu inmers en una crisi irreversible. I és que ja sabem el que acostuma a passar quan els màxims mandataris apareixen per anunciar "tranquil·litat als quatre vents". Javi, la victòria contra l'Sporting és imprescindible, no t'hi jugues el cap però si la credibilitat en les proximitats de les oficines del Nàstic.


Planes en CASA archivos - Wonderkids\nCom a pares o mares, mai heu pensat que si s’ensenyés la història, i la cultura en general, de forma divertida els petits de casa tindrien molta més curiositat pel món que els envolta? Per sort, aquest pensament no es va quedar en un calaix com succeeix sovint amb tantes bones idees i, l’any [...]\nPer WK|2021-02-22T22:08:41+00:00febrer 22nd, 2021|Cultura, Planes en CASA|0 Comentaris\nDurant aquest confinament, moltes famílies hem pogut gaudir d'obres de teatre familiars online des de casa. No obstant això, mentre que anem recuperant la "normalitat", moltes companyies de teatre deixaran de compartir les seves obres teatrals. Aquest és el cas del Teatre Regina, que ha decidit fer la seva pròpia "desescalada virtual". Cada setmana, [...]\nPer WK|2020-05-28T10:24:10+00:00maig 20th, 2020|Planes en CASA, Plans A CASA|0 Comentaris\nAls vostres fills/es els hi agrada llegir? Avui us portem una selecció de llibres infantils per a fomentar la lectura entre els més petits. Els hem classificat en 2 categories: llibres infantils per a tractar les emocions i llibres infantils per a aprendre valors. Fent clic en el títol de cada llibre podreu trobar-lo directament [...]\nPer WK|2020-05-28T10:24:49+00:00maig 20th, 2020|Planes en CASA, Plans A CASA|0 Comentaris\nAquesta activitat d'estampació amb núvols de llaminadures, és un joc sensorial d'allò més divertit. És genial perquè els més petits, comencin a explorar els colors i pintar en un ambient segur. 💡 Materials: núvols de llaminadures grans, pintura comestible, recipients, escuradents de fusta i fulles en blanc. 🥄 Ingredients (pintura comestible): farina, colorants alimentaris en gel [...]\nPer WK|2020-05-28T10:16:25+00:00maig 20th, 2020|Planes en CASA, Plans A CASA|0 Comentaris\nAvui us proposem aquesta plataforma educativa online, perquè els vostres fills/es no deixin d'aprendre mai. Smile and Learn (Somriu i aprèn) és una plataforma, que ofereix un bon nombre de recursos perquè els vostres nens/es aprenguin jugant. Des d'una biblioteca intel·ligent amb contes online, fins a recursos per a pares de nens/es entre 3 i 12 anys. [...]\nPer WK|2020-05-28T10:16:32+00:00maig 20th, 2020|Planes en CASA, Plans A CASA|0 Comentaris\nUs agraden les piruletes? Avui, us portem una recepta dolça, però alhora saludable perquè els vostres fills/es mengin una mica de fruita. Us animeu? Segur que als peques els hi encanten aquestes piruletes de poma amb xoco! 🥄 Ingredients: 3 pomes verdes, 3 pomes vermelles, 1 llimona, 100 gr de cobertura de xocolata amb llet, 100 gr de [...]\nPer WK|2020-05-28T10:17:07+00:00maig 20th, 2020|Planes en CASA, Plans A CASA|0 Comentaris\nQuè tal si aprofitem aquests dies a casa per a familiarizar més als nens/es amb l'english? Avui Teddy Bear torna a visitar-nos i ens presentarà al seu amic George i també ensenyarà als petits de casa la tradició del 'Tea Time' (hora del te) i vocabulari relacionat. David Mc Geary, irlandès, professor i pare de dues nenes, ens porta una [...]\nPer WK|2020-05-28T10:17:15+00:00maig 15th, 2020|Planes en CASA, Plans A CASA|0 Comentaris


Vies Verdes i TEISA regulen les bicicletes als busos | Bicitranscat\n06 Mai El Consorci de les Vies Verdes de Girona i TEISA regulen la càrrega de bicicletes als busos del grup de transport\nPosted at 15:39h in actualitat\tby\tiglesies\nS’amplia el conveni de col·laboració existent entre les entitats per garantir la intermodalitat a totes les línies del grup TEISA i emprendre campanyes de promoció conjuntes.\nEl Consorci de les Vies Verdes de Girona i el grup TEISA han signat un conveni de col·laboració que facilita l’accés de les bicicletes als autocars i autobusos, regula el tipus i nombres de càrrega i preveu la promoció conjunta en campanyes per afavorir la intermodalitat. El conveni el van signar el president del Consorci, Albert Gómez, i el representant del grup TEISA, Àlex Gilabert, ahir a la tarda al saló de Comissions de la Diputació de Girona. El grup TEISA compta amb 3 empreses de transports, Transports Elèctrics Interurbans, SA, la Companyia del Ferrocarril d’Olot a Girona, SA i La Hispano Hilarienca, SAU, com a concessionaris de serveis públics de transport de viatgers per carretera de la Generalitat de Catalunya mitjançant els seus autocars i autobusos. TEISA i el Consorci van signar un primer conveni l’any 2004 amb l’objectiu de potenciar l’ús de les vies verdes, segons el que s’admetia la càrrega de les bicicletes als busos en la línia coincident amb la ruta del Carrilet Olot – Girona – Sant Feliu de Guíxols, sempre segons la capacitat del portaequipatges. El conveni actual amplia aquest servei a totes les línies regulars del grup TEISA, tal i com marca la reglamentació de Transports Públics de la Generalitat des de 2014-2015 pel que fa als serveis regulars de transport de viatgers per carretera en línies regulars. Així, es permet l’accés d’una bicicleta per usuari del transport, de forma gratuïta, sempre i quan quedi espai a la bodega del vehicle, amb un màxim de 5 bicis, o plegada a l’interior si es tracta d’un vehicle que permeti viatgers dempeus, amb un màxim de 2 bicis per vehicle. Es recomana avisar amb antelació a l’empresa de transport o personar-se amb temps a la parada, especialment a les d’inici i final de ruta. Les bicicletes han d’estar en un estat de neteja correcte per no malmetre la resta d’equipatges ni el mateix vehicle. Les dues institucions s’han compromès també a difondre aquests acords i a col·laborar en campanyes i accions que afavoreixin la intermodalitat.\nbicicleta, bicitranscat, mobilitat, projecte, ruta, transfronterer


HM Hospitales absorbeix l'Hospital de Nens de Barcelona\nEl grup hospitalari amplia a tres centres la seva presència a la capital catalana\nper Redacció dimecres, 6 de novembre 2019 - 21:59h\nHM Hospitales absorbeix l'Hospital de Nens de Barcelona | www.hospitaldenens.com\nHM Hospitales ha comprat l'Hospital de Nens de Barcelona amb el compromís de continuar l'obra social iniciada fa 133 anys per les Germanetes de la Caritat, titulars del projecte hospitalari, amb atenció mèdica a infants desfavorits.\nEl grup ha adquirit l'hospital per 10 milions d'euros i pretén donar així, un nou impuls a la implantació a la capital catalana que va començar amb la compra, el gener del 2018, de la Clínica Delfos, i aquest 2019, de la Clínica Sant Jordi. La voluntat, segons el president, Juan Abarca, és exportar el model assistencial i «d'humanització» de l'Hospital de Nens a la resta de centres del grup i beneficiar l'hospital d'un treball en xarxa que permeti augmentar la complexitat de l'assistència.\nL'Hospital de Nens de Barcelona, ubicat al carrer Consell de Cent, entre passeig de Sant Joan i el carrer Roger de Llúria ha passat en mans del grup HM Hospitales. Així, es passarà a anomenar-se HM Nens i mantindrà l'especialització en pediatria i sobretot, l'esperit de l'obra social que el va veure néixer fa 133 anys.\nHan valorat la «sensibilitat» d'HM Hospitales per mantenir i garantir l'obra social\nAquesta ha estat una de les condicions principals a l'hora de negociar-ne la compra. Les monges de les Filles de la Caritat que gestionaven fins ara aquest equipament, han valorat la «sensibilitat» d'HM Hospitales per mantenir i garantir l'obra social del centre, per a infants desfavorits i sobretot en tractaments que no els cobreix el CatSalut. El grup, que amb aquesta compra amplia la seva presència a la capital catalana, ha pagat 10 MEUR per absorbir els actius i els passius i crea una nova Fundació, la Fundació HM Obra Social Nens, que permetrà garantir aquesta tasca social.\nAixí ho han explicat els responsables de la companyia i de l'antiga fundació, en una roda de premsa. Sor Dolores Cruz ha reconegut que els darrers anys, amb la baixada de natalitat i la inversió que s'havia hagut de fer per mantenir l'hospital en condicions «òptimes» s'havien produït pèrdues econòmiques. Per Cruz, a l'ordre de Sant Vicenç de Paül els interessava sobretot «preservar» l'obra social i encara que altres institucions haguessin pagat més per l'hospital, han decidit vendre a HM Hospitales per la «sensibilitat social» que han percebut. Juan Abarca, president del grup, s'ha mostrat disposat a finançar «tot el que calgui» per poder-ho mantenir. Des del 2014, fins a 700 nens han passat per aquests serveis, principalment en odontopediatria que no forma part de la cartera de serveis de la sanitat pública.\nEl director mèdic d'HM Nens i director de la Fundació HM Obra Social, aquesta compra és tot un repte i ha assegurat que pretén potenciar aquesta obra social. Ha destacat que cap altra institució amb un canvi de titularitat ha pogut mantenir la tasca social de l'entitat mare i per tant «és història» que això sigui possible a l'Hospital de Nens.\nAbarca ha assegurat que des d'HM Hospitales s'aportarà «volum, potència i musculatura» al projecte, a banda de mantenir la «il·lusió» que s'hi ha posat fins ara. Per això, considera que es mantindrà l'esperit de l'Hospital de Nens. Per la seva banda, Joan Sala, director territorial, ha assegurat que, en paraules del mateix Abarca, es vol «exportar» la «humanització» del tracte mèdic cap als nens, a altres centres del grup. El funcionament de l'Hospital continuarà sent el mateix, i HM Hospitales mantindrà la plantilla actual, d'unes 300 persones, però la integració en un grup preveu poder augmentar la complexitat dels tractaments i per exemple, assumir cirurgies més complexes, ja que es disposarà de l'UCI de HM Delfos. Per això, destaca que es podrà fer un treball «en xarxa» amb aquest centre de Barcelona però també amb d'altres d'arreu de l'Estat.\nPer Abarca, HM Nens continuarà sent «la pediatria de Barcelona» però considera que si el grup segueix avançant, no es descarten noves compres o iniciar hospitals «des de zero» allà on pugui haver-hi demanda. Descarta però, convertir-se en un proveïdor del «turisme sanitari», ja que, tot i reconèixer que és «fenomenal», assegura que l'objectiu de la companyia és fidelitzar la població amb assegurança i competir per tant, amb el sector públic.\n100 milions d'euros d'inversió\nAquesta és la tercera adquisició que HM Hospitales ha fet a Barcelona. La primera, el gener del 2019, va ser l'antiga clínica Delfos, que vol convertir en un hospital general de referència i on s'està fent una gran inversió tecnològica. La segona va ser la Clínica Sant Sordi, al barri de Sant Andreu, que vol ser un «hospital de barri» amb tots els serveis que, en casos més complexos, es derivi a Delfos. En el cas d'aquest hospital, HM Sant Jordi, el grup té previst construir un centre nou, amb 100 llits, tan bon punt l'Ajuntament de Barcelona, a qui han de retornar l'antic edifici per poder ser conservats, els doni la llicència. En total, el darrer any i mig, el grup han invertit a Catalunya fins a 100 MEUR.\nAcomiaden la presidenta d'un comitè d'empresa a Lleida per acumulació de baixes\nUna coneguda empresa inverteix 19 milions d'euro en una fàbrica al Vallès\nBarcelona Sanitat Ajuntament de Barcelona


PELLICER PRACTICA LA HIPNOSI DAVANT ARTUR MAS | Diari La República Checa\nPELLICER PRACTICA LA HIPNOSI DAVANT ARTUR MAS\nREDACCIÓ10 Març, 20150\nCarles Pellicer saluda Artur Mas\nEn un exercici d’hipnosi col·lectiva que ha tingut com escenari el Teatre Bartrina, Carles Pellicer ha intentat fer oblidar als centenars de persones que omplien el recinte els seus pràcticament quatre anys de govern compartit amb el PP i ha posat Reus al servei del procés sobiranista d’Artur Mas. El president de la Generalitat ha viatjat fins a la capital del Baix Camp per donar suport a la candidatura de l’actual alcalde per a la reelecció el proper 24 de maig i deixar clar tanmateix que els resultats de les municipals han d’estar al servei de la data clau pel país, és a dir, el 27-S.\n”Imagineu-vos que a l’hora de voler exercir l’autodeterminació no estem acompanyats del poder territorial. Això ens restaria i no ho entendria ningú”, ha afirmat Mas davant d’un públic que l’havia nominat clarament com protagonista de la nit en un escenari on es veien les banderes de Reus, catalana i europea. Les estelades penjaven dels voltants però quedaven, en aquest cas, fora de primer pla.\nLa inquietud és gran\nEl discurs ha tingut èpica (“Catalunya ho ha tingut difícil però ha sabut sobreviure i no desaparèixer de la Història com han fet grans regnes del passat”), moments càlids amb el candidat ajudant-se de la presència en primera fila de l’alcalde de Vila-seca (“alcalde, tu com Poblet, ets una persona honesta, i en aquests moments on la inquietud és gran entre la població i a Reus no n’heu sigut del tot aliens, l’exigència de comportaments correctes és molt importat”), encara que també ha tingut temps per parlar d’una actualitat que passa per les declaracions de José Bono.\nEl ministre de Defensa ha assegurat aquest dimarts en la presentació d’un llibre que Mas va afirmar davant el president José Luis Rodríguez Zapatero que estava disposat a canviar el terme nació per diners. “Davant d’això -ha reblat el dirigent nacionalista davant el somriure generalitzat-, he recordat que alguns tenen el cognom equivocat. En comptes de Bono hauria de dir-se Malo”.\nEl Teatre Bartrinaple de gom a gom\nEl monstre Innova\nPellicer no ha fet ni el més mínim esment als seus companys populars de viatge en “aquests quatre anys difícils però emocionants després d’haver-nos trobat una situació al límit quan vam entrar després de 32 anys de govern del mateix color i partit”, en referència al PSC. Tampoc ha volgut fer més sang de la necessària respecte a l’herència rebuda, però tampoc tenia perquè amagar dades. “Hem deixat de ser l’ajuntament més endeutat de l’Estat, i ara els proveïdors ja no cobren en terminis de 176 dies sinó de 46”. Pellicer tampoc ha volgut passar per alt la lluita contra “el monstre que es deia Innova ” i ha remarcat que “hem simplificat un entramat d’empreses insostenible” mantenint “el nivell adequat de serveis públics.\nEl pitjor ja ha passat\nEl programa per als propers quatre anys, destinats a acabar “la revolució transformadora” de la ciutat, passa per rellançar-la aprofitant que el pitjor ja ha passat. “Una ciutat no es pot acabar en un mandat”, ha assegurat mentre afirmava a mas que estaria amb ell en els moments difícils. El que ja no vol dir pactar amb el PP, s’entén.\nEntre els assistents, que han viscut pocs moments d’eufòria desatada davant un discurs prudent en les formes i en el contingut, remarcar la presència de representants de les entitats implicades en el procés sobiranista i, en clau tarragonina, Victòria Forns i Albert Vallvé. També algun ex dirigent d’UGT que sembla jugar al que pugui passar.\nJordi SIRÉ // Reus\npreviousLA GENERALITAT INVERTIRÀ 3 MILIONS D'EUROS EN LES CARRETERES DE LA PROVÍNCIA DE TARRAGONA\nnextELS COWBOYS ARRIBARAN A REUS EL PROPER DISSABTE


Richie Tozier | Gent/Personatges | LibraryThing\n11,480,780 fets, visca!\nGent/Personatges: Richie Tozier\nIt [2017 film] de Andy Muschietti Finn Wolfhard\nmitchellmom (8), dara85 (8), DisassemblyOfReason (4), Scottneumann (3), stephmo (2), jarrod90 (2), LamontCranston (2), Nicole_VanK (1), catcarlo (1), ringthebell (1), geitebukkeskjegg (1), sturlington (1), jaarnitaival (1), brewergirl (1)\nQuant a | Contacte | LibraryThing.com | Privadesa/Condicions | Ajuda/PMF | Blog | Botiga | APIs | TinyCat | Biblioteques llegades | Crítics Matiners | Coneixement comú | 155,699,789 llibres! | Barra superior: Sempre visible


Holiday home Sortebærvej Grenaa IX Grena Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 114 allotjaments a Grena.\n-, Fuglsang, Grena, Dinamarca, 8500 - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday home Sortebærvej Grenaa IX\nDissenyat tant per oci com per negoci, Holiday home Sortebærvej Grenaa IX està situat idealment a Grena; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Holiday home Sortebærvej Grenaa IX, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com bany, parc infantil. Holiday home Sortebærvej Grenaa IX és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Grena.


Castell i vilatge de Gebut | Consell Comarcal del Segrià\nCastell i vilatge de Gebut\ns. XI. Castell d'orígen islàmic ubicat dins la Taïfa Sarraïna de Lleida.\nEn l'actualitat queden pocs vestigis del castell sarraí, el qual s'alçà en un tossal proper al poblat ibèric de Gebut del mateix municipi.\nEl 1119, abans de la conquesta del sector, el Castell fou infeudat per Ramon Berenguer III a Guillem (Dalmau) de Cervera, i el 1120 fou cedit en el conegut pacte per Avifelel al mateix Ramon Berenguer III.\nTanmateix, durant la Guerra contra Joan II el deganat de Lleida hi conservava drets, drets que motivaren l'enfrontament abans descrit amb Mateu de Montcada, que s'apoderà del lloc per la força. El castell era ja enderrocat el 1660, quan el gran prior hospitaler anà a visitar el lloc.


29 décembre 1866 – Mariage d’...\nFrom cgma.wordpress.com -\tDecember 29, 2012 6:26 AM\n1866 – Mariage Lorinet x Boizart 29-12-1866. Mariage Lorinet-Boizart. Xavier Benjamin Lorinet né à Vertus (Marne) le 26-10-1838, instituteur, demeurant 13, Grande-Rue (avenue du Général de Gaulle) ...\nFrom cgma.wordpress.com -\tToday, 6:18 AM


Untripenti - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nUntriquadi ← Untripenti → Untrihexi\nPredicció de propietats\nNom, símbol, nombre Untripenti, Utp, 135\nSèrie química presumptament superactínids\nGrup, període, bloc 1, 8, g\nPes atòmic Desconegut\nUntripenti o Untripentium (símbol UTP) és el nom sistemàtic proposat per IUPAC per l'hipotètic element químic amb nombre atòmic 135.\nAquest element del 8è període de la taula periòdica pertanyeria a la família dels superactínids i formaria part dels elements del bloc g.\nA mesura que s’allunya de l’illa d’estabilitat (no superior a Z ≈ 127), els àtoms sintetitzats haurien de ser ràpidament extremadament inestables, fins al punt que Z ≈ 130 es cita amb freqüència com a límit «experimental» a l'existència pràctica d'aquests elements; per tant, no és segur que l’element 135 es pugui detectar algun dia amb eficàcia.\n↑ Com que l'element 134 no s'ha sintetitzat mai o, a fortiori, ha estat reconegut per la UICPA, no està classificat en cap família d'elements químics. Finalment apareix llistat com a superactínida després del treball de Glenn Seaborg sobre l'extensió de la taula periòdica als anys quaranta, però està estrictament químicament "no classificat".\n↑ (anglès) Burkhard Fricke i Gerhard Soff, Dirac-Fock-Slater calculations for the elements Z = 100, fermium, to Z = 173. Atomic Data and Nuclear Data Tables, volume 19, numéro 1, 1977-01, gener 1977. DOI 10.1016/0092-640X(77)90010-9, Bibcode 1977ADNDT..19...83F, [http://kobra.bibliothek.uni-kassel.de/bitstream/urn:nbn:de:hebis:34-2008071622807/1/Fricke_Dirac_1977.pdf\n↑ Encyclopaedia Britannica : article «Transuranium Element», del qual la secció breu «End of Periodic Table» al final de l'article situa entre 170 i 210 el nombre límit de protons que es poden contenir al mateix nucli, però al voltant del 130 el límit efectiu més enllà del qual els àtoms deixarien de ser observables.\nElements del grup 8 de la taula periòdica\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Untripenti&oldid=28250903»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 set 2021 a les 08:24.


REMNANT1 | stsc\nPrices are determined only by attending the Remnant Event.\nREMNANT wool ROLL +4 metres\nVELVET SPECIAL 16.5 metres $200.\nREMNANT 3 rolls $150/roll\nREMNANT WOOL blend


COMARCAL MEDIA | Grup mediàtic Comarques Centrals | Un tast de museus per descobrir els cinc espais museístics de Xàtiva\nDilluns es va celebrar el Dia Internacional de Museus i l’Ajuntament de Xàtiva està llançant aquesta setmana una sèrie de vídeos amb els quals es pot fer un tast de totes les joies que es poden visitar als cinc municipals als cinc museus de la ciutat. El departament de Cultura ha dut a terme aquestes gravacions; en el primer d’ells els ballarins Pachi Fenollar i Raquel Ferrero dansen per cadascun dels cinc espais museístics.\nEl segon descobert aquesta setmana ha estat el centrat al Museu de l’Almodí de la mà del seu director, Ángel Velasco qui ens parla de la important pila islàmica que podem trobar al seu interior.\nLa seua decoració ocupa el 100% dels laterals però també s’aprecia la intervenció de dos mans, de dos artistes.\nEn altre treball, la president de l’Associació del Corpus de Xàtiva, Ana Mª Perelló ens descobreix aquest espai, el Museu del Corpus, entre les peces destacades es troba la geganta de la turca, de més de 120 anys d’història i recentment restaurada.\nD’autor desconegut la geganta té més de cent vint anys d’antiguitat i encara conserva les seues vestidures originals.\nQueden per descobrir l’Arxiu Municipal, el museu de la col·legiata i el museu faller. Els actes culturals segueixen suspesos però ja veiem que l’Ajuntament de Xàtiva ha sabut reinventar-se per commemorar el mes dels Museus.


Crònica del Ple extraordinari del mes d’abril (08/04/2020) - Ajuntament de Mataró\nCrònica del Ple extraordinari del mes d’abril (08/04/2020)\nLa sessió, celebrada el 8 d’abril, va ser la primera de la història de la ciutat que se celebrav...\nLa sessió, celebrada el 8 d’abril, va ser la primera de la història de la ciutat que se celebrava de forma telemàtica a causa de l’estat d’alarma decretat el 14 de març per la pandèmia de la Covid-19.\nEl Ple extraordinari d’abril, el primer Ple telemàtic de la història de la ciutat, va comptar amb 28 punts a l’ordre del dia.\nL’alcalde, David Bote, i els portaveus dels grups municipals, van llegir la Declaració institucional aprovada per unanimitat en què Mataró es comprometia a fer tot el que estigués al seu abast per minimitzar l’impacte econòmic de la crisi sanitària. En les seves intervencions, tant l’alcalde com els portaveus dels grups municipals -Xesco Gomar (PSC), Francesc Teixidó (ERC-MES), Sarai Martínez (ECPM), Alfons Canela (Junts per Mataró) i Cristina Sancho (C’s)- van mostrar el seu suport a les persones afectades pel coronavirus i als seus familiars i amics; van agrair la implicació i responsabilitat de la ciutadania en la lluita contra la pandèmia i van tenir paraules d’agraïment també per a la feina feta pels treballadors i treballadores dels serveis essencials.\nA l’apartat de dictàmens, el Ple va donar compte dels 26 decrets d’alcaldia signats entre el 12 de març i el 2 d’abril relatius a la situació d’excepcionalitat provocada per la pandèmia de la Covid-19. També es va ratificar el decret d’alcaldia d’adhesió al Manifest dels ens locals davant la crisi del coronavirus.


Junts per Tiana presenta el seu nou govern a l'ombra - La Local Tiana | La Local Tiana\nJunts per Tiana presenta el seu nou govern a l’ombra\nEls 5 regidors de Junts per Tiana. Font: Junts per Tiana. / martalopez\ngovern a l'ombra Isaac Salvatierra Junts per Tiana\nMarta López | 05/09/2019 a les 13:20 0\nJunts per Tiana ha presentat aquest dijous el seu govern a l’ombra, una iniciativa inspirada en el model britànic que té l’objectiu de fer control de l’acció de govern i defensar el programa electoral de l’agrupació d’electors. Tal com explica el seu portaveu, Isaac Salvatierra, Junts ja va constituir un govern a l’ombra durant la passada legislatura:\nEn aquesta segona legislatura Junts per Tiana ha crescut, passant de 2 a 5 regidors i essent la força amb més representació al ple. Un fet que els reforça i fa que els 5 regidors es puguin distribuir les àrees del que ells anomenen govern a l’ombra, recolzats pels membres de l’assemblea i de la candidatura que són experts sobre la temàtica.\nSalvatierra explica la distribució d’àrees. En primer lloc, ell mateix serà l’encarregat de l’àrea d’Impuls democràtic, govern obert, poble viu i innovació social:\nLa regidora Susanna Capell tindrà cura de l’àrea de Qualitat de vida, drets socials, feminismes, poble educador, infància i joventut:\nLa regidora Cristina Comas serà l’encarregada de l’àrea de Cultura, patrimoni i esports:\nPer la seva banda, la regidora Núria Amado tractarà l’àrea de Desenvolupament econòmic, comerç, consum, espai públic, prevenció i seguretat:\nPer últim, el regidor Ramon Coll s’encarregarà de l’àrea d’Ecologia, canvi climàtic, mobilitat, salut, envelliment i cures:\nJunts ha presentat el govern a l’ombra juntament amb un Pla de Govern per a Tiana per aquests quatre anys de legislatura. Un total de 400 accions de govern agrupades en 58 apartats i 5 eixos:\nLa proposta de pla de govern s’ha aprovat aquest dimecres a la nit en l’assemblea que Junts per Tiana ha fet a Can Boter, com a punt de partida del nou curs polítics després de l’estiu, tal com expliquen des de l’agrupació d’electors.


De València al món: la MICE arriba a més de 350.000 escolars en la seua segona edició a Cuba - Levante-EMV\nEl festival de cinema educatiu valencià es convertix en un dels esdeveniments amb més espectadors del món - L’IES El Quint de Riba-roja rep el premi de la secció internacional\nl’Havana (Cuba) | 24·05·22 | 22:00 | Actualizado a las 10:51\nUna imatge de desenes de xiquets i xiquetes a les portes d'un cinema a Pinar del Río (Cuba) V.Peraita\nVora dos-cents xiquets i xiquetes emplenaven les butaques de l’icònic cinema Yara, en plena avinguda 23 de l’Havana. Fora feia més de trenta graus, però entre les parets del temple de les històries això no importava. Quasi hora i mitja de silenci per a un final que tots i totes van entendre i amb el qual van empatitzar. Quan eixiren els crèdits finals, els centenars d’infants van agafar les seues banderetes i van començar a aplaudir i cridar: «bé!».\nI és que la pel·lícula de la directora mexicana Ana Laura Calderón, Corazón de Mezquite els hi havia arribat al cor. En eixir, un grup de xiquetes comentava: «És el millor dia de la meua vida!». I amb eixa frase, tot hauria cobrat sentit.\nEn els dies següents s’escoltaren altres com: «Mira, hem fet una pel·lícula!» o «Profe, així es fa un personatge?». Han sigut frases que resumixen allò viscut fa una setmana, quan va culminar la segona edició de la Mostra Internacional de Cinema Educatiu (MICE) a Cuba. Un projecte nascut a València impulsat per l’associació Jordi el Mussol i dirigit pel mestre estivellenc Josep Arbiol.\nLos medios aéreos trabajan en la extinción del incendio de Venta del Moro


LES FALLES D'OLIVA DONEN EXEMPLARS DELS SEUS LLIBRETS A LA BIBLIOTECA - Diari Serpis\nLES FALLES D’OLIVA DONEN EXEMPLARS DELS SEUS LLIBRETS A LA BIBLIOTECA\nAmb aquesta incorporació es pretén a més a més un suport explícit a la tasca desenvolupada per les falles d’Oliva. “Som conscients de la importància del llibret en l’àmbit faller, del seu paper com a mitjà de difusió cultural, vehicle d’expressió creativa i de comunicació en valencià. És per això que valorem l’edició dels llibrets posant-la a l’abast de tota la ciutadania per a la seua lectura i gaudi”, ha afegit Escrivà.\nDarrerament, l’Ajuntament d’Oliva assistirà aquest divendres dia 11 al lliurament dels premis de la Generalitat Valenciana a la promoció de l’ús del valencià en l’àmbit faller. Els regidors de Cultura i de Festes acompanyaran així als representants de l’Associació Cultural Falla barri sant Francesc, que ha rebut el premi 21 d’entre les 118 falles participants de tota la Comunitat.


El misteri envolta el parador de Papon\n05 març 2021 09:03\nCondemnat a 10 anys per crims contra la humanitat, li queden dos dies per entregar-se a la Justícia\nAgències | 18 octubre 1999\nEl parador de Maurice Papon, condemnat a deu anys de presó contra la humanitat pel seu paper en la deportació de jueus als camps de concentració nazis, és un misteri quan falten tres dies per a la seva entrega a la Justícia.\nPapon, de 89 anys, és l'únic funcionari del Govern col·laboracionista de Vichy, durant l'ocupació nazi de França en la Segona Guerra Mundial, que ha estat condemnat per crims contra la humanitat.\nAquesta sentència, dictada el 2 d'abril del 1998 pel tribunal criminal de Bordeus (sud-oest de França), era la culminació d'un cas que comença el 1981 quan un advocat presentà la primera demanda contra Papon, set mesos després que un setmanari publicàs documents firmats per ell que apuntaven a la seva responsabilitat en la deportació de més de 1.600 jueus.\nDimarts passat, el Tribunal d'Apel·lació de Bordeus li ordenà ingressar a la presó com a molt tard el dia 20, en denegar la seva petició de continuar en llibertat fins que el Tribunal Suprem examini, un dia després, el seu recurs contra la condemna dictada en primera instància.\nPerò dilluns passat, Papon sortí de la seva casa natal en el Departament de Seine et Marne per a una «consulta mèdica» i, des de llavors, el seu parador és un misteri.\nEls seus advocats neguen que hagi fugit. «Simplement ha decidit evitar les càmeres i els paparazzi, en aquesta caça humana com la que hi hagué els primer dies del judici» el 1997, va dir el seu lletrat defensor, Francis Vuillemin.\nL'advocat declarà a la premsa que està en contacte «diari» amb el seu client i que fa només tan sols tres dies es varen veure en el seu bufet parisenc.