V/N....Vist i No vist: A pas de tortuga....\nA pas de tortuga....\n"De mica en mica, em torno a posar en marxa"\n-Poc a poc.... sense pressa-\nPublicat per Cris (V/N) a les 13:00\nEtiquetes: Estació d'Atocha, Madrid\nEs que todo tiene su ritmo.\nTodo tiene un tiempo.\nMe gustan las tortugas!\nBon dia siguin, per tot, pel teu retorn aquí, a posar-nos fotos, tan boniques com aquesta, perquè et veig millor, perquè ...... em dóna la gana:)\nI com tot en aquesta vida Cris, poc a poc, amb calma i si has de parar en el camí, reposar, prendre alè i tornar a caminar .... ja saps, sempre hi haura algú disposat a. .. (donar pel sac) , jajajaja.\nQue es que m'has entès, que t'estimo i molts molts petons maca:)\nÉs el segon bloc que visito avui que té per protagonista una tortuga.Em suggereix paciència, perserverància, tranquil·litat, menjar poc i pair bé. Que difícil que es fa això en primavera!\nLa foto és molt maca, transmet humitat i sobretot,molta vida.\nSimpàtiques, les tortugues. Pobra tortuga grossa, a més de la closca ha de portar la petita :-)\nMoltes coses requereixen un pas de tortuga per fer-les bé.\nJa ho diu el refrany... poc a poc i bona lletra ;-))\nAi sí!!! De mica en mica s'omple la pica... Una dita popular que també és humida i fresca com la teva foto. Tu agafa't el teu temps, com les tortugues de la foto.\nI potser aquest temps teu s'estirarà com el d'elles!\nUmm, millor que pas seria a nedada de tortuga...\nA.L.Zarapico(hydro) ha dit...\nPoc a poc peò sense pausa.Salutacions\npoc a poc i bona lletra!\nñeñeñe... en Cesc m'ha robat el comentari.\nObdulia ha dit...\nEi! jo en tenía dues però es van fer tan grans que no em deixaven dormir a la nit pels cops de las closcas a dins l'acuari. Van acabar en un col.legi i son gegants: nomès mengen bocatas de xoriço i pernil!.\nA mi també m'agraden les tortugues i no creguis ,que poden córrer si volen...o sia que això de la lentitud és una mica mite...són lentes si les comparem a altre animals...si no que preguntin per les tortugues Ninja ...Doncs au a apoc a poc o depresa com tu vulguis ...Salutacions!\nAmb el munt d'anys que viuen no tenen pressa per res.\nAl meu blog es pot llegir al costat de l'imatge repreentativa allò de "No temas avanzar despacio, sólo teme permanecer quieto."\nPoc a poc però no et pares.\ndoncs poc a poc, va venint el temps de sortir, de córrer món...\nespero amb delit la foto! ;)\nDe miiiiica en miiiica, que la setmana santa està a prop i ara no ens estresarem ;-)\nHi ha tortugues a Atocha?\nCalitja ha dit...\nOHHHHHHHHH!!!! m'encanta!!!!!!!!!! t'ha qudat genial la foto!!!\njejeje l'any passat quan vaig anar a Madrid.. el primer que vaig fer en arribar va ser anar a veure l'hivernacle amb les tortugues.. jejeje\ni em sembla genial que encara que siui de mica en mica.. tot tiri endavant!!\nDoncs per tu molts ànims, i dir-te que segueixis al teu ritme. Però la foto de les tortugues és guapíssima!\nno saps com m'identifico!!!! amb el post i amb l'animal!! és el que més em defineix!\nEi,Tortu! Sense presses...que mai són bones, i massa que les fem anar!\nSi!! Que hi ha temps per tot!!\nSin prisas pero sin pausa\nTenim paciència ja ja ja no tinguis presa ;)\nQuan era petit, a casa hi havia una tortuga: només sortía a partir de la primavera: deien que tenía cent anys i li donava fulles d'enciam.\nPerò no era tan bonica com aquestes dues que has retratat, Cris.\nEm va quedar l'imatge d'un animal misteriòs, que nomès veia amb el bon temps....\nUn dia no llunyà\nles fulles verdes\nen record de la lenta\nevolució del temps.\nSanti Bosch ha dit...\nHola Cris,he passat perquí desde el bloc "Generació" en Joan Calsapeu ..Awol...Romanidemata..etc\nsaps qui es no? m´agrada el que vist..!! tornaré a passar per quí,\ntens un nou seguidor..\nBon missatge. Saps que tinc quatre tortugues?\nNo por mucho correr amanece mas temprano, no? (Debe ser por eso de que llego siempre tarde a trabajar jajajajaja)\nPues eso, con calma y buena letra, igual que cuando se saborea una cerveza. Si es que las tortugas son las liXtas...\nVes a poc a poc si vols anar lluny...\nEndavant! em aquesta imatge i aquest text em venen al cap...\n- sense presa pero sense pausa\n- al teu ritme\n- a poc a poc i bona lletra\n- pas a pas\n- de mica en mica s'omple la pica\nLa meva ja sent la primavera però no corre per res...\nA mi el paso tortuga me pone de los nervios....pero hay que reconocer que a veces no es tan malo.\nla foto muy bonita, con tanto verde.\nUna foto molt divertida.\nEl contrast de colors és molt maco i l'enquadranent manté la llei dels terços\nque li dona força.\nYA, YA VEO.\nIncluso a veces, unos pasitos atrás no vienen mal.\n*Lala, afortunadamente así es.... A mí me gustas tú :) Besotes!!\n*Naia, sólo que te quiero, que t'estimo y maite zaitut, no sé que haría sin ti :)\n*Pais Secret, deu ser la època de criança, la primavera, o que simplement són uns animals fascinants per retratar, per que no es mouen "massa". Gràcies pel teu comentari, petons grossos :)\n*P-CFA, suposo que són "mare i cria".... i això ja passa :) Am la calma tot va molt millor, i tant que si.... Una abraçada gran!\n*Assumpta, i vesteixe'm poc a poc que tinc pressa, oi? Petons reina!\n*Anònim, tens tota la raó en aquest cas, suraven i anaven a cercar el solet :) Salutacions!\n*Violette, tan de bo, que això és el que més necessito ara :) Gràcies preciosa, per venir sempre a dir-me la teva!\n*Hydro, doncs si, per que quan t'atures, o t'aturen, malament :) Salutacions ben cordials!\n*Cesc, bé, bona lletra no sé, però s'intenta, per que se m'entengui :) Petons!!\n*€stom, vols el llibre de reclamacions? :) Petons grans nina!!\n*Obdúlia, jo també en vaig tenir, quan era petita, però com aquesta grossa, només la recordo menjant enciam i pells de tomàquet tot el sant dia :) Les teves farien por a hores d'ara, jajajaja, més petons de tornada!\n*Elvira, els mites són això, mites, ells al seu pas arriben a tot arreu, oi? Un petó :)\n*Toro, potser encara que visquin molts anys, no ténen ni noció del temps que van passant.... Nosaltres si, per bé o per malament :) Més petons per a tu, i gràcies per passar per ca la Key !!\n*Dissortat, molt maca la frase, i tant que si.... Gràcies per passar i una altra abraçada per a tu :)\n*Joan Calsapeu, doncs si, quines ganes de sol i de sortir a "pasturar", um, jo també necessito deshivernar :) Un petó!\n*DooM, que ja la tenim aquí ;) oeoeoe.... Surt a fer moltes fotos, i a veure quan sortim a fer-ne plegats, eh? I tant que hi ha tortugues, crec que mai n'he vist tantes de juntes....Petons grans !!\n*Calitja, sabia que et tocaria la fibra, jajajaja, encara tinc una tortuga per a tu de València, ens hauriem de veure, no? Segur que en DooM s'apunta a un altre pà amb tomàquet ;) Petons, Pititona\n*XeXu, gràcies, de debó, els ànims ara em són més necessaris que mai. M'en alegro que t'hagi agradat la foto, a mi la veritat és que també :) Petons grans!\n*rits, lenta, dormilega, o amb la closca dura???? Ja m'ho aclariràs, però segur que ets fantàstica :) Petons reina!\n*Fanal Blau, res de presses, que només ens fan fer tonteries :) Petons i abraçada gran!!\n*Striper, de vegades, no n'hi ha, però l'hem de saber administrar, eh? :) Una abraçada!\n*Antonio, cuánta razón, pausas sólo para coger aliento :) Saludos cordiales!\n*DANI, gens de pressa, només ganes i motivació de tirar endavant :) Més petons per a tu!!\n*Antonio, gracias, El Maestro Serrat me acompaña a menudo mientras ando "trasteando" por el blog, me relaja, me sugiere, me encanta :) Gracias, besos!\n*Josep, doncs com jo, enciam i més enciam.... Ara n'he vist per a tot arreu de tortugues, és com quan vas ambel braç enguixat i sembla que "tothom" vagi com tu :) Petons atemporals!!\n*rebaixes (Anton) gràcies, gràcies, gràcies.... Els teus trenets són fantàstics, com tu, i gràcies per la rebuda a la meva princesa ;) Una abraçada forta!\n*Santi, sigues benvingut, és tot un plaer tenir-te per aquí, i si a més a més t'agrada el que t'has trobat pel V/N encara millor, en Joan si que en sap de fotografia, jo sóc una simple aficcionada.... Agraïda de debó, salutacions ben cordials :)\n*Josep F., no ho sabia, però a veure si un dia ens les retrates i les coneixem, em color o en B/N :) Una abraçada, artista!\n*Merce, esos 5 minutillos más en la cama saben a gloria, a que sí? De todas maneras, y a ésta hora tempranera, me quedo con un café con leche y un piti :) Biquipetons!!\n*Gaia, bon consell, moltes gràcies, així ho faré :) Petons!\n*rokins, me les quedo totes, són ara com el meu "vademecum".... Abraçades grosses preciosa :)\n*Joana, tot just acabem d'entrar a la primavera, ja anirà obrint els ullets i se li treurà la son de les "orelles" :) Petons grans!\n*Mª Ángeles y Jose, yo siempre voy "como las locas", pero he decidido que hay que hacer pequeños-grandes cambios para que las cosas las veámos con un poco más de perspectiva.... Gracias, celebro que la foto os guste chic@s, y gracias por la acogida a mi "Key", sois estupendos, ya se lo he dicho, que aprenda de vosotros :) Besos enormes!\n*maite, uissssssssss, perdó? ;) muasssssss!!!!\n*Araceli, gràcies reina, tinc bons mestres en molts blocaires i gent estupenda com tu, que si que en sabeu :) Petons grans i una abraçada!\n*Alma, otro día serán cangrejos, sí? jajajaa, abraçades, gracias por pasar, como siempre :) Petons!\nPoc a poc, con un poco de suerte, yo te imito.\n*Caminante, no sé si soy un buen modelo a seguir, pero ahí que vamos :) Muassssssss


La Vinícola: 30 anys d'equipaments públics al cor de Montbui -\nData i hora oficial 18.06.2019 | 02:39\nLa Vinícola: 30 anys d'equipaments públics al cor de Montbui\nCoincidint amb el 30è aniversari de l’adquisició per l’Ajuntament de Montbui del Complex La Vinícola, l’Ajuntament de Montbui ha editat una publicació commemorativa on es repassen els 30 anys que fa que l’equipament passés a mans públiques. Cal destacar que enguany també es celebra el 20è aniversari de la inauguració del Centre Cívic i Cultural La Vinícola.\nAmb el títol “La Vinícola: 30 anys d’equipaments públics”, el llibret repassa algunes de les fites més importants d’ençà que l’antiga adoberia, posterior fàbrica de licors i magatzem de licors s’acabés convertint en el centre neuràlgic de la vida pública de Montbui.\nEl llibret repassa la història de La Vinícola en dates (el 15 de febrer de 1992 es va inaugurar el nou ajuntament i el 21 de novembre de 1998 el Centre Cívic i Cultural). També recull els diferents serveis que s’ofereixen tant a l’edifici de la casa consistorial-ajuntament (serveis socials, atenció als ciutadans, serveis administratius) com al Centre Cívic i Cultural La Vinícola (Casal de la Gent Gran, Promoció Econòmica, Cultura, Espai Jove, Infància, etc).\nLa publicació també recull algunes dades importants en l’evolució de l’equipament i algunes xifres que mostren la utilització del Centre Cívic com a motor social del municipi.\nCom recorda l’Alcalde montbuienc Teo Romero “La Vinícola és un excel·lent patrimoni per a Montbui. Estem parlant d’un complex modernista amb 115 anys d’història, i just ara celebrem els 30 anys d’ençà que l’antiga Vinícola va passar a ser pública. Va passar a ser patrimoni de tots els montbuiencs i montbuienques. En aquest temps aquests equipaments s'han convertit en l’epicentre de la vida pública i associativa de Montbui”.\nDarrera actualització: 13.12.2018 | 11:22


Nom: ESGLÉSIA DE SANT PERE DE SANTA FE\nBarroc Posteriors reformes, ampliacions i decoracions.\nNúm. Registre / Catàleg: 204-I\nEs tracta d'un edifici d'una sola nau, coberta amb volta de canó reforçada per un arc toral, i capçada amb un absis de planta semicircular. L'església ha estat modificada i engrandida amb cossos afegits posteriorment a la seva construcció. Al costat sud de la nau hi ha una absidiola, mentre que al costat nord hi ha una capella de planta rectangular, afegida en època tardana, i contemporània al seu campanar de torre de quatre obertures. Aquesta capella deu substituir una absidiola que devia completar una capçalera trevolada, la qual presenta coberta independent de dues aigües, més baixa que la de la nau, i està datada en una inscripció epigràfica situada en un dels seus murs, en la qual s'hi pot llegir l'any 1736, juntament amb la representació d'una palma de màrtir i unes graelles, que podrien fer referència al martiri que va patir sant Llorenç.\nL'aparell de l'església és amb carreus ben escairats i irregulars, propi del segle XII. Es tracta d'un edifici d'una sola nau, coberta amb volta de canó reforçada per un arc toral, i capçada amb un absis de planta semicircular. L'església ha estat modificada i engrandida amb cossos afegits posteriorment a la seva construcció. Al costat sud de la nau hi ha una absidiola, mentre que al costat nord hi ha una capella de planta rectangular, afegida en època tardana, i contemporània al seu campanar de torre de quatre obertures. Aquesta capella deu substituir una absidiola que devia completar una capçalera trevolada, la qual presenta coberta independent de dues aigües, més baixa que la ...\nEl lloc de Santa Fe, documentat des del 1025, formà part del comtat de Berga. Del passat medieval de l'església, se'n té molt poca informació. Tot i això, la duplicitat de sants de l'hagiotopònim -Santa Fe i Sant Pere-, l'un com a titular de l'església i l'altre com a toponímic del poble, fan pensar en una advocació anterior de l'església d'aquest lloc, que podria ser molt antiga, possiblement a Santa Fe. Formà part del bisbat d'Urgell fins a final del segle XVI. Després passà a la nova Diòcesi de Solsona.


Presentació del llibre guanyador del III premi Anna Maria de Saavedra “Coses Sublims” de l’autora Agnès Esquirol. – Mediona\nInici/Notícies/Presentació del llibre guanyador del III premi Anna Maria de Saavedra “Coses Sublims” de l’autora Agnès Esquirol.\nPresentació del llibre guanyador del III premi Anna Maria de Saavedra “Coses Sublims” de l’autora Agnès Esquirol.\nmediona_admin2019-12-11T18:00:19+02:0011 Desembre 2019|Categories: Notícies|Etiquetes: Agnès Esquirol, Presentació llibre|\nAgnès Esquirol guanya la tercera edició del Premi Anna Maria de Saavedra\nLa filòloga i professora de Sant Joan de Mediona guanya la convocatòria amb el recull de contes titulat Coses sublims\nA més de la qualitat literària, el jurat destaca la consistència i riquesa d’unes històries que es converteixen en relats plens de vida\nEl guardó convocat per Edicions Andana i La Cultural preveu que l’obra estigui a totes les llibreries per a la campanya de Nadal\nLa filòloga i professora Agnès Esquirol Calaf, amb el recull de contes Coses sublims, és la guanyadora de la tercera edició del Premi Anna Maria de Saavedra instituït per La Cultural Llibreria i Edicions i Propostes Culturals Andana amb l’objectiu d’ajudar a publicar la primera obra de creació literària a un autor novell resident a l’Alt Penedès. La iniciativa compta amb el suport de l’Ajuntament de Vilafranca del Penedès i del Consell Comarcal de l’Alt Penedès.\nA banda de la qualitat literària dels contes que conformen l’obra premiada, el jurat ha valorat, sobretot, la capacitat de l’autora per tractar temes tan complexos i delicats com l’Alzheimer o les obsessions, i fer-ho, a més, sense incórrer en el mer sentimentalisme. Tot al contrari, el jurat ha destacat la consistència de les històries i la riquesa de matisos en unes històries en les quals hi aflora el drama, però també la ironia, la tendresa i l’humor, cosa que converteix aquests contes en uns relats rics i plens de vida. A tot això també i contribueix la riquesa i el domini del llenguatge que es percep després d’haver llegit l’original.\nA la convocatòria d’enguany es van presentar un total de set originals de diversos gèneres literaris ―poesia, novel·la, conte― i d’aquests treballs, el jurat, form\nat per la poeta i rapsode Sílvia Amigó, la guanyadora de la segona edició del Premi Anna Maria de Saavedra, Anna Mas, l’editor Ramon Nadal, i els llibreters, Quim Jubert i Jordi Romeu, van coincidir a elegir l’obra presentada per Agnès Esquirol com la guanyadora d’aquesta tercera convocatòria. Això no obstant, el jurat ha fet notar la qualitat del conjunt de les obres presentades, així com encoratjar els seus autors a continuar escrivint.\nNascuda a Sant Joan de Mediona, Agnès Esquirol Calaf és filòloga i doctora en Lingüística per la Universitat de Barcelona. Precisament, en l’àmbit de la lingüística, Esquirol ha publicat el llibre Elogi de la vaguetat lingüística (Pagès Editors, 2011), un assaig en el qual, a desgrat que, inicialment, pugui convertir-se en un obstacle per a la comunicació, l’autora considera que el desajustament entre llenguatge i realitat s’ac\naba convertint en un estímul a l’hora d’establir i aprofundir una conversa o una comunicació formal. Agnès Esquirol, que ha col·lab\norat en el suplement cultural del diari El Punt/Avui, es dedica a la docència i col·labora regularment amb el setmanari penedesenc La Fura.\nUn cop coneguda la identitat de la guanyadora de la segona edició del Premi Anna Maria de Saavedra, s’ha posat en marxa el procés d’edició de l’obra guanyadora per part d’Edicions i Propostes Cultural Andana. En aquest sentit, una de les bases de la convocatòria preveu que el llibre estigui editat i pugui ser distribuït a les llibreries dels territoris de parla catalana durant la campanya de Nadal. Això a banda, un cop el llibre estigui enllestit, tindrà lloc la presentació pública de l’obra a Vilafranca del Penedès.\nEl nom d’Agnès Esquirol se suma al de Pep Antoni Roig, guanyador de la primera convoc\natòria del Premi Anna Maria de Saavedra amb la novel·la Abans de la boira, i al d’Anna Mas Blasco, guanyadora de l’edició de l’any passat amb el recull de contes Que tota aquella merda valgui la pena.


Com reclamar en cas de retards o cancel·lacions del teu vol? Quins són els teus drets?. Departament d'Empresa i Coneixement\nCom reclamar en cas de retards o cancel·lacions del teu vol? Quins són els teus drets?\nEn cas de retard, teniu dret a la devolució de l'import del bitllet, dret d'assistència, d'informació i de compensació\nCom reclamar en cas de retards del teu vol? Quins són els teus drets?\nRecomanacions de l'Agència Catalana del Consum\nTransport aeri, marítim i terrestre; contractació de viatges; lloguer de vehicles; roaming; allotjaments turístics\nTotes les infografies de gencat\nCancel·lacions en el teu vol


Publicacions | Aeròdroms valencians de la Guerra Civil\nCARRERES RODRÍGUEZ, Manuel, Aeròdroms valencians de la Guerra Civil. Escenaris, elements i memòria d’una xarxa per a la defensa del territori, València, Conselleria d’Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, 2018.\nLa publicació, inclosa en la Col·lecció de quaderns del Transport amb el núm. 26, amplia i complementa l’exposició homònima i presenta els camps d’aviació valenciancias i les seues infraestructures en relació el seu context històric. Està dividit en dues parts; la primera funciona com a introducció, i en ella es mostren els diversos escenaris que envoltaren als aeròdroms. La segona part és el vertader corpus del treball. En ella es troba la localització i organització dels aeròdroms valencians dins del territori republicà, una detallada descripció dels diversos elements i infraestructures que formaven part d’ells i, finalment, una relació de les restes conservades i el seu estat, així com els projectes de posada en valor portats a cap.\nPer a més informació i per adquirir la publicació: https://catedrademetrioribes.com/index.php/difusion-publicaciones/cuadernos-museo-transporte/244-26-aerodroms\nCARRERES RODRÍGUEZ, Manuel, «”Aeròdroms valencians de la Guerra Civil”- De TFM d’Humanitats a exposició», Blog Arts i Humanitats, Universitat Oberta de Catalunya, 24 maig de 2019.\nEntrada al blog oficial del Màster en Humanitats: art, literatura i cultura contemporànies impartit a la UOC, en la qual s’exposa com el projecte dels Aeròdroms valencians ha anat consolidant-se des del Treball Final de Màster fins a l’exposició itinerant.\nCliqueu a la imatge per accedir a l’entrada\nALONSO, Carmen, «Aeródromos para una guerra», Levante-EMV, 29 juliol de 2019.\nReportatge sobre el projecte d’aeròdroms valencians, realitzat després d’una entrevista personal, on es presenten els aspectes més singulars dels camps d’aviació valencians. Com el contingut és per a subscriptors (tal com podeu vore al següent enllaç), us deixe el pdf de la doble pàgina.\nCliqueu a la imatge per veure el pdf\nLa mateixa autora també va publicar, a El Periódico Mediterráneo, un reportatge homònim centrant-se en els aeròdroms de la província de Castelló. Podeu visualitzar-lo aquí.\nSANCHIS, Juan, «La Comunitat albergó 38 aeródromos en la Guerra Civil», Las Provincias, 11 novembre de 2019.\nReportatge sobre els camps d’aviació valencians realitzat després d’una entrevista personal, en el que es presenten les principals característiques dels aeròdroms així com es ressenyen els camps de major importància.\nCliqueu en la imatge per veure el pdf\nTambé s’ha recopilat una bibliografia sobre els aeròdroms i l’aviació al País Valencià, així com una bibliografia bàsica general per a dotar de rigor científic el projecte.\nPodeu consultar en el següent enllaç: Bibliografia.


Stengel, Massimiliano, - Resultados de la búsqueda - Depósito Digital de Documentos de la UAB\nPágina principal > Resultados de la búsqueda: Stengel, Massimiliano,\nNo se han encontrado coincidencias con Stengel, Massimiliano,, pero utilizando en su lugar Stengel Massimiliano ...\nDepósito Digital de Documentos de la UAB Encontrados 2 registros La búsqueda tardó 0.02 segundos.\n12 p, 363.5 KB Large flexoelectric anisotropy in paraelectric Barium Titanate / Narvaez, Jackeline (Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia) ; Saremi, Sahar (Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia) ; Hong, Jiawang (Oak Ridge National Laboratory. Materials Science and Technology Division) ; Stengel, Massimiliano (Institut de Ciència de Materials de Barcelona) ; Catalan, Gustau (Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia)\nThe bending-induced polarization of barium titanate single crystals has been measured with an aim to elucidate the origin of the large difference between theoretically predicted and experimentally measured flexoelectricity in this material. [...]\n2015 - 10.1103/PhysRevLett.115.037601\nPhysical review letters, Vol. 115, Issue 3 (July 2015) , art. 37601\n2 Stengel, M.\n1 Stengel, Massimiliano


Conferència “La belleza desde las matemáticas. De la simetria a la proporción áurea” de Fernando Corbalán. – C2EM\nConferència “La belleza desde las matemáticas. De la simetria a la proporción áurea” de Fernando Corbalán.\nCol·labora: Ajuntament de Cambrils.\nOn? Ateneu juvenil de Cambrils\nQuan?26/03/2020 (18:00 - 19:15)


Signa un Vot | Sant Cugat per la Independència (SCxI)\nI finalment, com a mostra d’agraïment al suport expressat pel consistori en la moció aprovada la setmana passada pel ple a favor de la campanya del Signa un Vot per la Independència que organitzarem en col·laboració amb l’AMI els propers 22 i 23 de març a la nostra localitat, i de la qual us anirem informant.\nDes de l’ANC volem expressar el nostre més sincer agraïment per l’acollida rebuda i pel sentiment manifest que l’estelada onejarà en breu de nou a la nostra ciutat.\nAquesta entrada es va publicar a Acte, Sant Cugat del Vallès, Secretariat, Signa un Vot, Vallès Occidental a 26 febrer 2014 per ANC-Sant Cugat.


beneficis del massatge infantil – ninablau\nEl massatge als infants és una antiga tradició en moltes cultures del món, que ha estat redescoberta a l’Occident.\nEl tacte és un potent mitjà per al desenvolupament fisiològic, psicològic i emocional del nadó. Es un nodrient per al nadó, i beneficia al mateix temps als pares i mares i/o persones que en tenen cura, creant o enfortint els vincles afectius.\nAjudar a prevenir maltractaments a infants, tant a nivell físic com psico-emocional.\nquin moment tan dolç…\nEstà demostrat que el massatge, aplicat de manera regular, proporciona beneficis a molts nivells:\nSistema nerviós: En el nadó, és mitjançant el tacte que es transmeten gran part dels missatges del medi extern al cervell. El tacte afavoreix el procés de mielinització.\nSistema hormonal: Reducció de l’ACTH i catecolamines i alliberament d’endorfina, oxitocina i prolactina. Aquesta darrera hormona, encarregada de la producció de la llet, té una missió fonamental en la relació mare-fill: ganes d’atendre i cuidar el nadó, ganes de tocar-lo, acaronar-lo,…\nSistema immunològic: La seguretat emocional que sent el nadó tocat amorosament i de manera continuada, crea en ell un estat de tranquil.litat i relaxament, indispensable per mantenir en equilibri el sistema immunològic.\nSistema gastro-intestinal: El massatge durant els primers mesos ajuda a madurar el sistema gastro-intestinal, i després a regular-lo, ajudant en gran mesura a disminuir els dolors provocats per còlics i gasos, i ajudant als pares a perdre la sensació d’impotència davant el dolor del seu fill.\nSistema respiratori: En la zona del pit, esquena i espatlles, el massatge ajuda a regular el sistema respiratori.\nSistema limfàtic: Ajuda a drenar suaument el sistema limfàtic.\nSistema muscular: El massatge te un efecte relaxant i tonificant de la musculatura.\nPlaer sensorial: El massatge és una eina molt bona que ens permet prendre consciència de manera plaent de les dimensions i l’espai del nostre cos respecte a l’espai extern i conèixer els nostres límits respecte a l’altre. Si aquesta coneixença és porta a terme de manera plaent, implica una acceptació bona d’un mateix, factor importantíssim d’autoestima, i per tant d’equilibri emocional.\nEquilibri tensió-relaxació: Tensió perquè l’estímul tàctil, auditiu, visual, emocional que composen el massatge, posen al nadó en estat d’alerta i l’obren cap als processos de memorització i aprenentatge. Relaxació perquè redueix la tensió excessiva i ajuda al nen a autoregular i processar la gran quantitat de noves experiències viscudes.\nFunció alliberadora: El massatge en els nens allibera les tensions físiques produïdes per la tensió excessiva, així com les tensions emocionals.\nVincle afectiu: Es una eina potent per a crear i nodrir els lligams entre pares i nadó, tant importants per a una sana i oberta comunicació entre ells, disminuint així els risc d’abandonament físic, psíquic o emocional del nen i el risc de maltractament.


De què parlen els incoterms?\nEls incoterms s'expressen amb una abreviació anglesa de tres lletres carregades de significat\nper TERMCAT Barcelona. 02 de desembre de 2020 05:25\nParlar dels incoterms és parlar de les regles | TERMCAT\nParlar dels incoterms és parlar de les regles, creades l’any 1936 per la Cambra de Comerç Internacional, i acceptades per tots els governs i per totes les parts involucrades en el transport internacional de mercaderies, que s’inclouen en els contractes de compravenda amb la finalitat de determinar els drets i les obligacions del venedor i del comprador, pel que fa al lloc de lliurament de la mercaderia, al repartiment de les despeses i a la transmissió dels riscos, en les operacions comercials nacionals i internacionals.\nLa denominació incoterms prové de la marca comercial Incoterms®, acrònim de l’anglès International Commerce Terms (‘Termes de Comerç Internacional’). La Cambra de Comerç Internacional actualitza les regles Incoterms® cada 10 anys; la darrera actualització ha tingut lloc amb la publicació dels Incoterms® 2020, vigents des de l’1 de gener d’aquest any.\nAmb la intenció de destacar els termes utilitzats en la versió de les noves regles Incoterms® 2020, i de facilitar la difusió de les denominacions catalanes dels incoterms entre els professionals del sector, el TERMCAT ha elaborat el diccionari en línia Incoterms, amb la col·laboració de l’Agència per a la Competitivitat de l’Empresa (ACCIÓ), del Comitè Espanyol de la Cambra de Comerç Internacional i del Banc Sabadell. L’obra recull els termes relatius a les regles Incoterms® publicades per la Cambra de Comerç Internacional entre els anys 2000 i 2020 i es complementa amb la infografia interactiva Incoterms 2020, que recull els termes de les regles actuals en una representació gràfica que il·lustra els trets principals que defineixen cada incoterm.\nEls incoterms s'expressen amb una abreviació anglesa de tres lletres carregades de significat. Els agents implicats en les transaccions comercials (empresaris, transportistes, asseguradores, advocats, etc.) saben prou bé que no és el mateix transportar una mercaderia des de Tòquio fins a Barcelona, o des de València fins a Singapur, utilitzant l’incoterm EXW (a fàbrica) que fer la mateixa operació amb l’incoterm DDP (lliurat amb drets pagats). Per què? Què volen dir aquestes lletres?\nEls agents implicats en les transaccions comercials saben prou bé que no és el mateix transportar una mercaderia des de Tòquio fins a Barcelona\nEn el primer cas, EXW representa la mínima obligació per al venedor, que es limita a empaquetar la mercaderia i deixar-la a la porta del seu establiment a disposició del comprador. En el segon cas, DDP representa la màxima obligació per al venedor el qual ha de fer-se càrrec de lliurar la mercaderia en el lloc convingut del país d’importació i assumir totes les despeses i riscos per a transportar-la fins aquell lloc, incloses les despeses dels tràmits duaners.\nEntre aquests dos extrems de mínimes i màximes obligacions per al venedor, hi ha un ventall d’incoterms que tradicionalment s’han agrupat en quatre categories, d'acord amb les lletres inicials de cada terme que indiquen el grau d'obligació del venedor. Així, els termes amb la lletra inicial E, com és el cas de EXW (a fàbrica), determinen que el lliurament de la mercaderia es fa directament en origen sense cap obligació de pagament; els termes amb la lletra F, com FCA (franc a transportista), FAS (franc a moll) i FOB (franc a vaixell), indiquen un lliurament indirecte de la mercaderia sense pagament del transport inicial; en els termes que comencen amb la lletra C, com són CPT (ports pagats fins a), CIP (ports i assegurança pagats fins a), CFR (cost i noli) i CIF (cost, assegurança i noli), el lliurament de la mercaderia també és indirecte, però amb pagament del transport inicial; i, finalment, els termes amb la lletra inicial D, com DAP (lliurat a lloc), DPU (lliurat a lloc i descarregat) i DDP (lliurat amb drets pagats) impliquen fer el lliurament directe al lloc de destinació amb pagament del transport. Des de l’any 2010, els incoterms ja no es classifiquen segons les lletres inicials, sinó que s’agrupen en dues categories en funció del mode de transport utilitzat.\nDe la comprensió i l’ús adequat d’aquests termes per part dels diferents agents relacionats amb l’àmbit del comerç internacional depèn, en gran mesura, que les mercaderies que hem comprat a Tòquio o que hem venut a València arribin a bon port fins a Barcelona o fins a Singapur.\nPodeu consultar aquests termes al diccionari en línia Incoterms.\nEl català a l'empresa Català i empresa\nClavem la banya en els mercats alcistes\nDeslocalització: roda el món i torna al Born!


Del 23 al 25 d'octubre - Teatre Municipal el Jardí (escenari)\nDe Dario Fo _ Tequatre\nDivendres 23 d'octubre, a les 21.00 h\nDissabte 24 d'octubre, a les 18.00 i 21.00 h\nDiumenge 25 d'octubre, a les 18.00 h\nUna parella vol tenir una aventura extramatrimonial. En arribar a casa, els llums són encesos… Un lladre ha entrat a robar. Així comença la llarga nit de malentesos d’aquesta comèdia ambientada en la Itàlia d’entreguerres, en el moment en què el feixisme assetjava el país.\nAmb clau d’humor, No hi ha lladre que per bé no vingui parla de desamors, hipocresia i de la doble moral de les classes benestants.\nVenda d’entrades a la taquilla del Teatre Municipal el Jardí, a la consergeria del Casino Menestral i al web. Descompte per als socis del Casino Menestral Figuerenc.\nInterpretació: Quim Pastoret, Carme Magester, Jaume Pujadas, Pere Gich, Dolors Quer i M. Àngels Galí | Interpretació musical: Marta Rodeja, Jaume Güibas i Quim Pastoret | Autoria: Dario Fo | Direcció: Àngels Barrientos i Jaume Pujadas | Adaptació: Àngels Barrientos


Esport a partir dels 40 · Farmàcia Fedefarma\n/ Esport a partir dels 40\nEsport a partir dels 40\nDermatitis atòpica del bebè\nLlavors de Mill\nEl primer que cal saber és que l'esport a partir dels 40, seguint unes pautes bàsiques, té una sèrie de beneficis molt importants per a la salut. Quines són aquestes pautes que ens permetran practicar-los sense cap risc?\nCOM INTRODUIR L'ESPORT A PARTIR DELS 40?\nLa millor manera d'introduir l'esport a partir d'aquesta edat és fer-ho de manera normal incorporant-lo com una de les nostres rutines, i que, excepte en algunes ocasions, no ha de tenir cap propòsit competitiu. Del que es tracta és de millorar tant la salut personal, com d'aconseguir un millor to físic, la qual cosa contribueix a tenir un organisme més fort i resistent al pas del temps.\nQUINA PROGRESSIÓ S'HA DE SEGUIR A PARTIR D'AQUESTA EDAT?\nSi bé és cert que cada persona és un escenari completament diferent, la realitat és que la progressió dependrà de manera directa de la base física de la qual es parteixi i de la relació que s'hagi tingut fins a aquest moment amb l'activitat física. És a dir, no seran les mateixes pautes a seguir per a una persona que hagi fet esport amb freqüència, que partint des de zero.\nPersones entorn dels 40 anys que, d'una manera o un altre, hagin practicat esport amb certa regularitat al llarg de la seva vida, podran començar entrenant entre 3 i 5 dies a la setmana sense que això suposi un trastorn per al seu cos, sempre que s'entreni amb moderació. De fet, en la immensa majoria dels casos, com se sol dir, els músculs tenen memòria i aquest tipus d'organisme tindrà tal tolerància a l'esport que ell mateix demandarà una major càrrega de treball si es comença a un ritme baix de 3 dies d'activitat a la setmana, encara que una vegada més, és important recalcar la precaució en la càrrega d'entrenament.\nD'altra banda, si s'ha portat fins a aquest moment un estil de vida predominantment sedentari, no hi ha dubte que haurà de començar-se per un rang menor, de 2 dies a la setmana d'activitat física. A partir d'aquí, i una vegada que l'organisme reaccioni de manera correcta a aquests nous estímuls, es podria anar incrementant el nombre de dies de treball fins als 3 dies a la setmana.\nINTENSITAT I TEMPS DE RECUPERACIÓ\nCom sol succeir en tot el que té a veure amb el món de l'esport, tant la intensitat com la recuperació dependrà de cada cos i, fins i tot, de cada situació particular. Si bé és necessari remarcar la importància de no excedir-se en la càrrega d'exercici i d'anar augmentant-ho a poc a poc, segons vagi evolucionant el nostre cos i metabolisme.\nDe totes maneres, per a un primer grup de persones de 40 anys que ja hagi realitzat certa activitat física, es podria dir que l'esport que practiquin podrà ser d'una intensitat moderada, i fins i tot en algunes ocasions elevada, podent tenir petits intervals de recuperació durant la sessió, acumulant 10 minuts per cada hora d'activitat.\nPer a aquelles persones més sedentàries, la intensitat ha de ser més baixa, pensant en una ràpida adaptació del seu organisme. En conseqüència, els temps de recuperació hauran de ser una mica més extensos, arribant als 20 minuts per cada hora d'activitat.\nNo obstant això, en tots dos casos, és necessari posar l'accent principalment en la recuperació que es duu a terme durant el dia de descans, de manera que tant la musculatura, així com les articulacions puguin afrontar una nova sessió amb plenes garanties. Aquest dia de descans és molt important, tant per prevenir lesions, com per ajudar al nostre cos a evolucionar i adaptar-se. En un bon entrenament és tan important un bon exercici com un bon descans, sent l'un de complementari de l'altre.\nELS MILLORS ESPORTS PER PRACTICAR A PARTIR DELS 40\nExceptuant aquells esports que poden accentuar alguna patologia que pugui tenir la persona en concret, es pot dir que cal partir de la base que majoritàriament, no hi ha pràctiques que es puguin considerar com especialment contraproduents o lesives, sempre que es realitzin amb moderació i seguint les pautes adequades. No obstant això, sí que podem parlar d'una sèrie d'activitats que afavoreix la fortalesa muscular i el bon estat de l'organisme en general.\nQualsevol esport que impliqui activitat aeròbica serà beneficiós per al sistema circulatori, respiratori i per evitar l'acumulació de greixos. En aquest cas podem parlar del running, el ciclisme, del futbol, bàsquet, del tennis, pàdel o d'entrenaments basats en petits intervals d'alta intensitat (HIIT).\nAquelles disciplines en les quals la musculatura treballi de manera activa també són beneficioses, ja que enfortir la musculatura és molt convenient a partir dels 40 anys. L'aixecament de peses, el powerlifting o la natació serien unes bones alternatives per començar.\nPRECAUCIONS BÀSIQUES A PRENDRE\nQuant a les precaucions a prendre, anem a parlar de les 6 que poden ser bàsiques a partir d'aquesta edat.\nEn qualsevol dels escenaris dels quals es parteixi, la dieta ha de ser suficient i equilibrada per poder dur a terme l'activitat física.\nÉs molt important respectar el descans, ja que és en aquest moment quan el cos “regenera” l'organisme per poder afrontar una altra sessió. Aquest sol ser un dels errors més típics i lesius.\nÉs recomanable realitzar-se una revisió mèdica amb l'objectiu de poder detectar possibles anomalies que limitin l'activitat física.\nMalgrat estar en unes condicions òptimes de salut, és important seguir les pautes dels especialistes. Solament així s'aconseguiran els objectius desitjats.\nSigui el que sigui la disciplina triada, aquesta ha de dur-se a terme amb el material oportú per prevenir lesions (sabatilles, guants, roba adequada, etc.).\nNo cal obsessionar-se amb aconseguir els resultats marcats, ja que aquests, amb constància, treball i paciència, acabaran per arribar sense cap dubte.\nUn bon entrenament ha de basar-se a aconseguir petites metes diàries, el que ens ajudarà a progressar més de pressa i poder aconseguir la nostra meta final.\nArticle validat per Santiago Suárez-Juga Alturó, Farmacèutic i Director Tècnic Terrassa.\nSi tens algun dubte sobre "esport a partir dels 40" escriu-nos a la secció "El Farmacèutic Respon".\nUltima actualització: dv., 17/08/2018 - 02:01


Timó d’Atenes | Cartellera de teatre clàssic a Barcelona\nTimó d’Atenes a meitat de preu! →\nPublicat el 29 d'octubre de 2014 per camil.arigon\nTimó d’Atenes, l’obra més problemàtica del gran dramaturg William Shakespeare, serà representada ben aviat a la Biblioteca de Catalunya amb direcció de David Selvas i protagonitzada per Julio Manrique. Aquesta representació inaugurarà el Festival Shakespeare d’enguany. L’obra tindrà lloc del 4 fins al 30 de novembre de 2014. A Premià de Mar es representarà a l’Espai l’Amistad el 20 de desembre. Aquí pots trobar la crítica a la premsa.\nLes referències clàssiques en què es va bassar l’autor de l’obra són Vida d’Alcibíades de Plutarc i el diàleg de Llucià, Timó, el Misàntrop.\nTimó és un ciutadà ric i poderós, el centre de la vida social de la ciutat. Però per culpa d’una nefasta administració, tot li comença a anar malament; aleshores demana ajut als seus amics i aquests li giren l’esquena. En aquell moment, la seva generositat es converteix en ràbia i odi, no només cap a qui no l’ha ajudat, sinó també contra tota la societat. Decideix exiliar-se de la ciutat i viure al marge de tot i de tothom.\nPerò mentre regira el terra de la seva nova llar buscant menjar, troba un maletí ple d’or. La notícia de la seva inesperada riquesa arriba a oïdes dels seus antic amics, a qui els falta temps per anar a gaudir de la seva nova fortuna. Aquest cop però, Timó aprofitarà la ocasió per dir-los el que realment pensa d’ells i de la societat on viuen.\nEl Timó de Manrique és una obra radical que s’adapta als nous temps i malauradament encara té vigència la frase “ets el que vals, i si no tens res, no vals res”.\nAquest article s'ha publicat dins de General i etiquetat amb Biblioteca de Catalunya, Shakespeare, Timó d'Atenes. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\nUna resposta a Timó d’Atenes\nRetroenllaç: Timó d’Atenes a meitat de preu! | Cartellera de teatre clàssic a Barcelona


Unes dosis moderades de cafeïna poden millorar els nivells d'activació, tant cognitiva com física, sense conseqüències negatives\nPer: Ana Adan\nLa cafeïna és la substància amb efecte estimulant més consumida a tot el món. Els preparats més utilitzats són el cafè i el te, encara que també hi ha un consum rellevant d’herba mate, refrescs de cola i begudes energètiques. L’efecte estimulant de la cafeïna, per les seves accions en el sistema nerviós central, és de poca potència. De fet, ni l’Organització Mundial de la Salut (OMS) ni els manuals diagnòstics la consideren una droga que derivi en trastorns per dependència. No obstant això, el consum puntual en gran quantitat pot causar una intoxicació. De la mateixa manera, la retirada brusca en consumidors habituals pot comportar una síndrome d’abstinència de poca durada i intensitat.\nQuina és la quantitat adequada?\nPer a aprofitar-ne els beneficis sense obtenir-ne perills, la majoria de guies i recomanacions de consens estableixen que unes dosis baixes i moderades de cafeïna poden ajudar-nos a millorar els nivells d’activació, tant cognitiva com física, sense conseqüències negatives.\nEn un adult sa, es consideren dosis baixes les inferiors a 200mg, i moderades, entre 200mg i 400mg. Per tant, consumir fins a 400mg el dia s’ha establert com a “consum responsable”. És la quantitat equivalent a quatre cafès. No obstant això, el contingut de cafeïna d’un cafè varia segons el mètode que es faci servir. Per exemple, un expresso conté, aproximadament, 80mg, mentre que un cafè filtrat pot tenir uns 100mg.\nFins i tot, en població especial com les embarassades, les guies simplement recomanen d’ajustar el consum a un màxim diari de 300mg. La revisió recent de Reis & Cornelis conclou que la investigació existent no deixa dubte dels beneficis en dosis responsables i que això ha de traslladar-se a les guies de consens.\nEfectes cognitius provats del consum de cafeïna\nL’acció estimulant en el sistema nerviós millora la sensació de benestar i el rendiment cognitiu, amb efectes que es poden observar al cap de poc temps del consum (entre 15 minuts i 45) i que romanen entre tres hores i sis.\nAixò és més palès en persones que es troben en condicions deficitàries per fatiga. Per exemple, les que han d’estudiar per a un examen o les que tenen un torn de treball nocturn. No obstant això, l’estimulació no és prou potent per a aconseguir efectes terapèutics en circumstàncies patològiques com les demències o el dèficit d’atenció.\nEntre les tasques que més se’n beneficien, hi ha les que requereixen mantenir l’atenció i la concentració durant un temps prolongat o les que s’han de resoldre ràpidament. És a dir, la cafeïna millora l’atenció visual i disminueix el temps de reacció en dosis baixes i moderades, tant en consumidors habituals com en no habituals.\nResultats prometedors però no miraculosos\nQuan es requereixen habilitats cognitives més complexes, com ara millorar la memòria o fer funcions executives, els resultats no són tan evidents. No obstant això, cal precisar dues qüestions essencials. La primera és la modalitat del material que volem recordar. Les dosis baixes de cafeïna es relacionen amb una resolució més ràpida si el material a recordar és de tipus numèric. La segona es basa en el tipus de mesura que fem per a avaluar l’efecte. És a dir, és possible que el temps de resposta o la precisió no canviïn de manera significativa però que sí que ho faci l’activitat cerebral mentre es fa la tasca.\nFa una dècada, l’equip de Koppelstaetter va ser pioner a observar, mitjançant neuroimatge funcional, que l’activitat de regions cerebrals implicades en la memòria indicaven un menor esforç mental després del consum de cafeïna, encara que el rendiment fos igualment reeixit. Això s’ha confirmat també en l’activitat cerebral de les regions responsables de les funcions executives per a resoldre una tasca de flexibilitat cognitiva (test Stroop). A més, les dosis baixes són les més efectives.\nBeneficis físics del consum moderat de cafeïna\nTambé hi ha estudis que han observat més bona execució en tasques que requereixen habilitats psicomotores. Tot això s’ha traslladat a la condició aplicada de la conducció de vehicles. Per exemple, s’ha observat que després d’haver consumit cafeïna es condueix el vehicle de manera més estable, precisa i segura, i que és més beneficiós que no fer una petita migdiada.\nA l’efecte psicomotor cal afegir la propietat, ben coneguda, de la cafeïna d’augmentar la potència muscular. De fet, aquesta substància s’ha estudiat molt per fer-la servir com a suplement en l’esport. Ara per ara, les dades no són concloents i s’aconsella una estratègia nutricional personalitzada en què es tinguin en compte múltiples factors.\nFactors claus per a beneficiar-se de la cafeïna\nNo podem acabar aquesta revisió de la cafeïna sense algunes precisions necessàries. D’una banda, l’hora de consumir-ne determina el balanç entre beneficis i efectes adversos. S’aconsella de consumir cafeïna durant la primera meitat del dia i evitar-ne la ingesta passada la mitja tarda. L’objectiu és no perjudicar ni la durada del son ni la qualitat. Aquesta recomanació és encara més important en persones de més de cinquanta anys, perquè amb l’edat disminueix el ritme de metabolització de l’organisme i es perllonga la durada dels efectes.\nD’altra banda, la dosi responsable de consum de cafeïna no s’aplica a persones que tenen alteracions cardiovasculars greus, problemes gastrointestinals o insuficiència hepàtica i renal. A més, la cafeïna també és contraindicada amb diagnòstics d’epilèpsia i de trastorns d’ansietat o de la son (insomni), perquè el seu efecte estimulant pot agreujar la simptomatologia. Tots aquests són factors importants que s’han de tenir en compte a l’hora de consumir cafè amb la intenció d’obtenir els beneficis abordats en aquest article.\nAna Adan Puig és llicenciada i doctora en Psicologia per la Universitat de Barcelona (UB). Catedràtica de Psicobiologia del Departament de Psicologia Clínica i Psicobiologia de la UB. Aquest article es va publicar originalment a The Conversation.


La pesta – CATzona\nLa malaltia de la superioritat nacionalista. La que aprofita la crisi sanitària més greu de la història recent per lluir sectarisme. La que es delecta exigint el tancament de Madrid i culpabilitza milions de persones en comptes de mostrar solidaritat. Sí, alguns sen van anar a les seves segones residències. Tan irresponsables, tan egoistes com els barcelonins que van tocar el dos a la Cerdanya o a la Costa Brava. Daltres només volien tornar als seus llocs dorigen. I, també, molts van tornar a Catalunya. Més dun shauria de preguntar per què hi ha tants catalans treballant a Madrid, trobant allà el recolzament que aquí sels nega.


EL TEMA DE LA SETMANA 974 | Zones humides en perill (agredides i sense protecció)\nEcologistes en Acció ha realitzat un informe de situació d'algunes de les zones humides i punts d'aigua més importants del Baix Maestrat, on es reflecteix la seua situació, valors naturals, estat de conservació i amenaces. En total, s'han analitzat 17 aiguamolls i punts d'aigua interessants per a la biodiversitat. La conclusió ha estat que el 100% dels aiguamolls estudiats tenen greus amenaçades i el 83% no compten amb mesures de protecció adequades. A Benicarló, li ha tocat el torn a la Basseta del Bovalar, el Barranc d’Aiguadoliva, i la desembocadura del riu Sec, la del Barranquet, entre d’altres punts d’interés. Cap d’ells està protegida per alguna mesura legal. Mes be al contrari, es continua agredint estos punts importants per a l’equilibri del nostre Medi Natural.\nDANYS A LES ZONES HUMIDES\nL’informe d’Ecologistes en Acció ha conclòs que existeixen greus amenaces urbanístiques i de construcció d'infraestructures que poden malbaratar les nostres zones humides, com ara passejos marítims, conduccions d'aigües residuals i depuradores, carreteres, o programes urbanístics-PAI. La pressió urbanística en estes zones és molt gran. Només cal fixar-se en la desembocadura del Barranquet, encerclat de vivendes. Conseqüència directa és que els abocaments de residus sòlids i líquids estan a l'ordre del dia, segons assegura Ecologistes en Acció. I de nou se’ns venen imatges al cap de zones humides plenes de merda.\nFALTEN FIGURES DE PROTECCIÓ LEGAL\nNomés tres dels aiguamolls del Baix Maestrat (desembocadura del riu Sénia, Marjal o Prat de Peníscola i desembocadura del riu Coves), són reconeguts per les administracions i tenen alguna de les figures legals de protecció (Inventari Espanyol d'Aiguamolls;


▷ ⭐Definició de astrolabi⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de astrolabi\nDefinició de astrolabi\nara pots trobar La definició i nombrosos exemples de com utilitzar la paraula astrolabi, en aquesta selecció de correccions ortogràfiques pots descobrir com es pot utilitzar en un text Veritable aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et proposem de la llista completa que trobaràs aquí a més pots veure la seva Definició perquè et sigui molt més simple comprendre què significa astrolabi.\nInstrument emprat antigament per a observar la posició dels astres.\nSinònims de astrolabi\n¿Cóm es diu astrolabi en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice astrolabio en catalán?\nSi vols aprendre com s’escriu en espanyol astrolabi has de saber que la seva traducció és astrolabio pots veure en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar astrolabi\nCal precisar que el calendari musulmà és únicament lunar; […] el fet que aquest astrolabi estigui dotat d’un calendari […] cristià demostra que, […] en certs períodes, les dades es calculaven en correspondència amb el mes solar i el mes lunar.\nCal tenir l’astrolabi ben vertical, […] suspès per l’anell del tron.\nSón coneguts tant el nom de l’artista com el […] última destinació d’aquest astrolabi pla conservat a […] força bon estat.\nAixò permetrà a la tripulació […] […] analitzar en condicions especials la vida marina i inscriure en la llista de les epopeies de la investigació oceanogràfica, com la naufragada expedició pel Pacífic del «Astrolabi» de la Pérouse, en 1785, o el vaixell científic Glomar Challenger, que en els anys 70 va perforar el llit marí.\nPer la inscripció que […] figura al dors de l’astrolabi: «Es va constituir a […] Habus per merèixer els favors i el perdó de Déu […] Suprem, en profit dels minbar de la Mesquita de els andalusíes de la ciutat de Fes, la protegida de Déu Suprem «(la Mesquita dels andalusíes posseïa, en efecte, dues minbar, un manat fabricar a 369/980 i un altre d’època almohade).\nÉs autor de diversos assajos sobre la relació entre cinema i psicoanàlisi, com ara El fantasma de la Bellesa, La forma contemporània de la bellesa, Símptomes i Figures, El fantasma cinematogràfic, un quadre sobre la finestra de la realitat en «La Vall de l’Edèn «, nombres 16-17 (per aquesta publicació ha estat curador de la sessió bibliogràfica dedicada al cinema i al […] psicoanàlisi; Una proposta de teoria psicoanalítica del llenguatge cinematogràfic […] en» El psicoanàlisi «(Astrolabi, Roma, 2004).\nLa combinació d’l’art i la […] científic se subratlla mitjançant […] dibuixos minuciosos de l’astrolabi i del quadrant, […] a la part inferior dreta i esquerra, […] i l’elaborada declinació a escala de l’oest d’Amèrica.\nL’astrolabi nàutic és la simplificació de l’astrolabi planisférico o astronòmic, i només pot prendre […] l’altura dels astres […] i s’utilitzava per calcular la latitud.\nAquest lloc web està basat en el […] programari osCommerce, de llicència pública GNU, l’adaptació va córrer per compte de l’equip de Astrolabi.\nEn el cas d’un astrolabi, el centre de […] projecció és el pol sud per a l’hemisferi nord, i el pol nord per l’hemisferi sud.\nEls orígens de l’astrolabi se situen en la Grècia […] Clàssica.\nMolt aviat altres instruments es van unir […] al quadrant, a l’astrolabi nàutic i la ballesteta.\nes projecta en 5 sobre la […] línia Nord-Sud de l’astrolabi, tant més lluny del […] centre com més baixa sigui la latitud.\nper determinar el rumb dels vaixells antigament s’emprava un astrolabi.\nSobre el dors del astrolabi, s’utilitza l’alidada […] i les dues pínulas perforades que permeten albirar un astre.\nL’astrolabi va ser desenvolupat per […] que fos possible realitzar còmputs detallats que determinaran per als viatgers la […] latitud, la sortida del sol, la posta de sol, l’hora de l’oració i la direcció de la Meca .\nL’astrolabi servia per localitzar […] i preveure la posició del sol, la lluna i les estrelles, així com per determinar l’hora segons la latitud.\nL’astrolabi planisférico rep el seu nom de […] la projecció d’una esfera sobre un pla.\nHypatia hauria inventat diversos instruments […] científics, inclòs l’astrolabi per fer mesures […] astronòmiques, i un hidròmetre per […] mesurar la gravetat específica dels líquids.\nEl astrolabi, antic instrument […] per fixar el rumb a partir de l’observació de les estrelles, inventat a Grècia […] clàssica, va ser molt millorat i perfeccionat pels àrabs durant el seu període de gran expansió i conquesta .\nAquest instrument és […] reproducció del anomenat astrolabi nàutic de «València», […] per l’illa d’Irlanda on va ser trobat, […] i va pertànyer a l’Armada de Felip II (s. XVI) .\nL’article consta de 2 pàgines i en elles es descriu què és un astrolabi i com s’utilitza.\nS’aprecien tots els […] elements essencials d’un astrolabi planisférico: la part […] principal o mare; l’alidada, disposada […] al dors de l’instrument; 3 timpans o discs superposats col·locats sobre la mare; l’aranya o làmina calada mòbil (Shabaka) que indica la posició de les estrelles fixes que giren al voltant de la terra; el colgadero o triangle de suspensió.\nEn el zodíac de l’astrolabi es pot llegir […] el moviment de la lluna i el sol, la fase de la lluna, el moviment del firmament i la data diària.\nAquest astrolabi pla posseeix tot els elements que componen les diferents parts d’un astrolabi planisférico, […] instrument indispensable […] amb el qual els antics astrònoms determinaven l’hora de la pregària, la posició dels astres i establien el horòscop.\nTambé a banda i banda de l’astrolabi està no només la bandera […] de Castella sinó també la de Portugal, que miren cap a la seva zona d’influència.


Apolo Gimnàs » REGATES D’ENTITATS LLAÜT CATALÀ – FESTES DE SANT JOAN BAIX A MAR\nREGATES D’ENTITATS LLAÜT CATALÀ – FESTES DE SANT JOAN BAIX A MAR\n25 junio, 2019 /0 Comentarios/por Apolo Gimnàs\nEtiquetas: #apolo, #baixamar, #regates, #vogadorsbaixamar, ApoloGimnas, platj, Torredembarra\nhttps://i1.wp.com/www.apologimnas.com/wp-content/uploads/2019/06/WhatsApp-Image-2019-06-25-at-16.57.19.jpeg?fit=1592%2C1119&ssl=1 1119 1592 Apolo Gimnàs https://www.apologimnas.com/wp-content/uploads/2018/01/logo-principal-apolo-300x138.png Apolo Gimnàs2019-06-25 17:28:092019-07-04 16:32:37REGATES D’ENTITATS LLAÜT CATALÀ – FESTES DE SANT JOAN BAIX A MAR\nSopar de Nadal Apolo Gimnàs 2019\nMaster Apolo Bike\nMaster Class Festa de l’Esport Torredembarra\nHalloween Apolo Gimnàs\nMASTER CLASS FESTES DEL BARRI DE SANT JORDI\nDia Internacional de la Dansa- Hip Hop/Dancehall i Zumba\nHorari del Gimnàs\nDilluns – Divendres 09:00 a 23:00h\nDiumenge 09:00 a 14:00h\nNota Legal © Copyright 2018 - Apolo Gimnàs\nSOPAR D’ESTIU 2019 APOLO GIMNÀS Halloween Apolo Gimnàs 2019\nAquest lloc pot utilitzar algunes "Cookies" per a millorar la seva experiència de navegació. Per favor, abans de continuar amb la seva navegació per el nostre lloc web, li recomanem que llegeixi la nostra Política de cookies. AcceptoPolítica de Cookies


Bits & Beats: Sunbabara\nSunbabara Cafe Bar Gallery és un local que vaig descobrir al cap d'un mes d'arribar a Seül. Un bon amic de classe durant l'ISS em va convidar a una festa on un amic seu feia de DJ.\nEl local queda ben a prop de la uni (HUFS) i l'atmosfera és realment agradable. Durant la setmana l'ambient sol ser bastant tranquil, es poden degustar cafès, tès, còctels, cerveses, i menjar amanides, entrepans i alguns deliciosos plats de bistecs, hamburgueses i pollastre.\nLes tarimes on podem estar descalços són el meu racó preferit. Sobretot quan a l'hivern fa fred i el terra està calent i ple de coixins.\nSunbabara és un lloc ideal per anar a fer unes cerveses o vins amb els amics, i si la cosa s'anima, com passa algun cap de setmana, s'apaguen els llums normals, s'encenen llums d'ambient de colors, i puja el volum de la música.\nEn alguna d'aquestes ocasions em vaig oferir a fer de DJ, ja que l'estil de música del local coincideix bastant amb els meus gustos de música electrònica.\nAixí doncs, el bon amic Juyung em va demanar posar música algun dia, i especialment per la festa de Hallloween que va ser un èxit. I també per la gran festa de Nadal l'any passat.\nConeixent més al personal que treballava al local, i altres DJ's, em vaig familiaritzar molt fins que el Sunbabara es va convertir en el local de referència a l'hora de sortir pels voltants de la uni.\nDurant els darrers mesos hi hagut bastants canvis de personal. Quan el motivat Bohoon n'era l'encarregat, s'hi van arribar a a fer obres de teatre, i petits concerts. Tot dins les possibilitats que ofereix el local. A mitjans d'abril el local va canviar de mans i s'hi van fer unes petites reformes.\nÚltimament la freqüencia de festes ha baixat, i l'ambient és més relaxat. Però si amb els amics volem muntar alguna festa, només cal demanar-ho i els actuals encarregats accepten encantats, ja que normalment acabem omplint el local.\nAl Sunbabara he tingut l'oportunitat de conèixer gent ben interessant. Molts coreans bastant diferents de la gent que estic acostumat a veure i conèixer a la universitat. Gent amb inquietuds, talents artístics i interessants visions de la vida.\nNo deixeu de fer una ullada a les galeries de fotos! Aquí, o aquí, i també aquí.\ntags corea, seul, sunbabara\nSteam Monkey 19/9/10 23:47\nTot molt be, tot m´agrada molt!\nAnònim 20/10/10 06:32\nJordi, què bé, què interessant!! És genial el que estàs fent!\nper cert, sóc la bego\nsunxez 20/10/10 10:53\nm'agrada que us agradi!!\nque bé que em llegeixis Bego!^_^\nper cert a finals d'aquest mes hi fem un fieston!\nsi sou per aqui aprop. ja sabeu! jeje!


Edward F. Crawley: "Hem de pensar en com eduquem els estudiants perquè s’arrisquin" — Sala de Premsa - Universitat Politècnica de Catalunya (UPC)\nEsteu aquí: Inici > Més notícies > Edward F. Crawley: "Hem de pensar en com eduquem els estudiants perquè s’arrisquin"\nHa participat a la 10a. Conferència Internacional CDIO que ha acollit la UPC aquest mes de juny\nEdward F. Crawley: "Hem de pensar en com eduquem els estudiants perquè s’arrisquin"\nEdward F. Crawley, professor d’Aeronàutica i Astronàutica i de Sistemes d’Enginyeria al Massachussets Institute of Technology (MIT), és rector de l’Skolkovo Institute of Science and Technology de Moscou i un dels fundadors de la CDIO Initiative, una iniciativa que té com a missió renovar els currículums d’enginyeria. Destaca la seva contribució al foment de l’esperit de lideratge, emprenedoria i innovació en les futures generacions d’enginyers i enginyeres.\nConstruir una universitat com l’Skolvokovo Institute of Science and Technology des de zero. Un gran repte...\nI no només és un nova universitat, és un nou tipus d’universitat. I en un país diferent, ja que no sóc rus. D’entrada, és un projecte aclaparador, audaç: imaginar que has d’anar a un altre país, a construir-hi una nova universitat, i que a més vols que sigui un nou tipus de centre i que tingui el seu impacte els proper anys... Sí, és una gran oportunitat, i també un gran repte.\nEs tracta d’una universitat que vol destacar pel seu enfocament docent centrat en la innovació i l’emprenedoria. Però, és realment possible ensenyar a ser emprenedor?\nN’estic convençut: podem ensenyar gairebé qualsevol cosa i per a això hi ha les universitats. Amb aquest tipus d’habilitats, la primera reacció és pensar que és un tret innat, que és part de la personalitat. No fa gaires anys pensàvem el mateix del lideratge, però ara entenem que podem ensenyar a ser líders, exposant els estudiants a experiències i situacions que facin néixer en ells aquest esperit, guiant-los, aconsellant-los, tutoritzant-los. Potser no seran Napoleó, però de ben segur esdevindran millors líders.\nI podem fer el mateix amb la innovació i l’emprenedoria. El gran repte actual és entendre i assentar les bases de com podem fer-ho. De fet, fa 400 anys tampoc no hi havia un cos de coneixement assentat de la química. Aquest s’ha desenvolupat els darrers segles. Podem dir que ara som en el primer segle de la construcció de les bases del coneixement en emprenedoria i innovació.\nPer tant, quin tipus de coneixements i habilitats cal donar als estudiants?\nEn primer lloc, el que jo anomeno “The Big Three”: coneixements del mercat, la tecnologia i els diners. Perquè l’emprenedoria implica aconseguir els diners per invertir en tecnologia i desenvolupar productes que aniran al mercat i que produiran diners. És un cercle. Per tant, hem d’ensenyar-los a entendre com funciona el mercat, com poden aplicar la tecnologia i com es gestiona i es finança una empresa. Això són coneixements fàcils d’ensenyar, no hi ha res misteriós. Però n’hi ha d’altres que són més difícils: ensenyar a arriscar-se, per exemple.\nPerò aquest no és un tret cultural?\nSí, als Estats Units, prendre riscos és part de la nostra cultura. Però a altres llocs, i Rússia n’és un exemple, no és així. Per tant, hem de pensar en com eduquem els estudiants perquè s’atreveixin a arriscar-se: perquè el risc és present en qualsevol nou projecte que emprenem. Hem de plantejar-los projectes en què hagin de prendre riscos, que aprenguin a identificar-los i avaluar-los, i que aprenguin dels èxits i fracassos. És com aprendre a anar en bicicleta. De fet, un 45 % dels estudiants de l’Skoltech ja estan implicats en projectes o empreses start-up. Per ensenyar emprenedoria i innovació, és bàsic integrar aquest tipus d’experiències als currículums d’enginyeria.\nLa CDIO Initiative segueix aquest línia: proporcionar als estudiants els conceptes fonamentals de l’enginyeria a partir de la concepció, disseny, implementació i operació de sistemes complexos orientats a resoldre, mitjançant la tecnologia, els reptes de la societat. D’on va sorgir la iniciativa?\nEl 1997 al MIT vam fer una anàlisi estratègica que ens va fer veure la necessitat que té la indústria de disposar d’enginyers amb coneixements més aplicats al mercat. Els anys setanta, l’educació de l’enginyeria es basava en la pràctica, però a partir dels vuitanta ens vam decantar cap a l’ensenyament més científic. Però en aquest camí vam perdre la riquesa d’aprendre com treballen els enginyers i enginyeres en el món laboral i com s’enfronten als problemes que es troben en el seu dia a dia.\nSignifica això que les classes teòriques han de desaparèixer?\nNo, hem de trobar l’equilibri entre ambdues coses. Els coneixements teòrics són bàsics en enginyeria. Però és essencial que el professor comprengui que els estudiants poden aprendre aquests conceptes de maneres molt diferents i que cal trobar quina és la millor forma de treballar-ho a l’aula: a través de conferències, debats en grups reduïts, pràctiques en laboratoris, projectes... El CDIO és, de fet, l’intent de reequilibrar la importància de la teoria i l’aplicació pràctica a l’enginyeria.\nLa metodologia CDIO és només aplicable a l’enginyeria?\nCrec que aquesta metodologia es pot adaptar a altres disciplines que tinguin un rol professional: medicina, dret, arquitectura... De fet, ja hem rebut consultes d’universitats que imparteixen ensenyaments d’infermeria o de gestió i administració d’empreses. Tinc els meus dubtes amb les carreres més relacionades amb les lletres pures. Però hi ha elements que de ben segur que s’hi poden aplicar: la implicació dels estudiants en l’aprenentatge o els mètodes d’avaluació dels resultats en són un exemple.\nQuins són els grans reptes de l’enginyeria del futur?\nHi ha una llista dels grans reptes de l’enginyeria que es pot trobar per Internet: facilitar l’accés a l’aigua potable, aconseguir energia de la fusió... Però a mi m’agradaria plantejar un repte més general: trobar vies per apropar les capacitats i habilitats dels enginyers i enginyeres als problemes reals de la societat.\nCDIO, redissenyant els currículums d’enginyeria\nEl professor Edward Crawley té un currículum difícil de resumir: ha estat responsable del Comitè Assessor de la NASA, entre altres iniciatives, director del departament AeroAstro del MIT i actualment dirigeix l’Skolkovo Institute of Science and Technology, una nova universitat fundada el 2011 a prop de Moscou. Edward Crawley ha visitat la UPC amb motiu de la 10a. Conferència Internacional CDIO, que ha reunit 300 persones d’arreu del món, entre rectors i directors d’escoles d’enginyeria, per debatre sobre la formació dels futurs enginyers i enginyeres a partir d’aquesta innovadora metodologia.\nEl mètode CDIO vol reduir la distància entre el perfil de formació dels professionals de l’enginyeria i les competències necessàries per resoldre els reptes de la societat. Actualment, un centenar d’universitats de tot el món l’han adoptat com a marc per a la planificació curricular i l'avaluació basada en els resultats.\nL’ETSETB ha estat pionera a Espanya en la implementació d’aquest mètode en el disseny dels nous plans d’estudis i hi ha introduït diversos canvis —com ara assignatures específiques de projectes que van guanyant complexitat curs per curs—, cosa que ja ha fet que es conegui com el “model Barcelona”.


Ajuntament d'Avià Govern Obert\nAjuntament d'Avià (en endavant, Administració titular) amb NIF P0801100I, ubicat a Av. Pau Casals, 22, 08610, Avià (Barcelona) , tel. 93-8230000 , correu electrònic avia@diba.cat, és el titular d'aquest portal de transparència i s'encarrega de vetllar per la integritat, veracitat i actualització de la informació i els serveis que s'hi contenen.\nPresencialment: Ajuntament d'Avià Av. Pau Casals, 22, 08610, Avià (Barcelona)


Entrevista a Sara Adroher - educaweb.cat\n"La implicació de les famílies d'ètnia gitana és un dels punts més rellevants i complicats"\nEntrevista a Sara Adroher, Mestra i estudiant de Psicopedagogia a Blanquerna (URL). Guayadora, amb la Lorena Ribas, del premi Menors de 35 anys amb projectes no aplicats 2016\nPer què és necessari dissenyar projectes d'orientació acadèmica i professional per als joves d'ètnia gitana?\nTot i que estem submergits en una època de transició i canvis importants és cert que el sistema educatiu actual, malauradament, encara presenta mancances estructurals, és a dir, no beneficia als grups més exclosos de la societat i no s'ajusta a les seves necessitats. Continuem generant expectatives negatives i prejudicis sobre l'alumnat d'ètnia gitana amb taxes d'abandonament molt altes i baix rendiment acadèmic, però no ens plantegem que potser estem focalitzant el problema en l'individu i no estem posant en pràctica estratègies per prevenir aquesta situació, així com treballar des de la interculturalitat i veure la diversitat com un fet enriquidor. És cert, però, que per això cal una bona formació i conèixer l'alumnat que tenim al davant.\nDavant aquesta problemàtica detectada, amb aquest projecte perseguim un impacte en la societat que permeti guiar, acompanyar i orientar als joves d'ètnia gitana que actualment cursen 3r d'ESO cap a l'èxit acadèmic. Després de valorar els diferents estudis realitzats amb aquest alumnat veiem que presenten uns rols predeterminats que promouen, entre altres factors, a seguir la mateixa trajectòria familiar a causa de la falta de referents de persones gitanes amb estudis i treballs ben qualificats dins el seu entorn. No obstant això, considerem que aquests projectes han d'anar encaminats a buscar el reconeixement de les respectives famílies i afavorir la normalització educativa d'aquest alumnat. Així mateix, l'orientació acadèmica augmentaria les seves possibilitats de formació i inclusió dins la comunitat educativa.\nQuè és el més complicat i el més fàcil quan es fa una formació d'aquest tipus?\nEn primer lloc, la implicació i participació de les famílies d'ètnia gitana en el procés de presa de decisions del futur acadèmic i/o professional del seu/va fill/a és un dels punts més rellevants i complicats d'aquesta formació, ja que per a ells seguir formant-se no és una prioritat. A més a més, atenent a les diferents necessitats socials i econòmiques que presenten gran part d'aquestes és difícil fer-los entendre i reflexionar sobre l'educació com a via per obtenir majors oportunitats laborals, ja que, possiblement, no hagin acudit a cap entrevista amb el mestre o no tinguin, gairebé, cap tipus de relació amb el centre educatiu.\nTot i que s'ha observat una millora notable de la situació de les famílies d'ètnia gitana gràcies a l'accés als sistemes de protecció social, salut, educació… encara continua sent un dels grups més vulnerables subjecte a una imatge social discriminatòria que etiqueta i generalitza a tots els gitanos de la mateixa manera. Per tant, el fet que les famílies es comprometin amb un projecte centrat en l'orientació acadèmica és una qüestió que hem de tenir en compte per sensibilitzar i propiciar un canvi de perspectiva, si és necessari.\nEn segon lloc, el més fàcil seria el baix cost econòmic que suposaria pel centre educatiu impartir aquest projecte a la comunitat educativa. Gran part dels recursos són proporcionats pel centre, i sols s'hauria de tenir en compte el sou dels orientadors durant la formació. D'altra banda, cal destacar també, que amb la participació dels voluntaris i referents de les diferents fundacions, podem fer que aquest projecte sigui possible a un cost més reduït.\nTan important és el paper de la família?\nLa família és, sens dubte, un dels referents més importants per aquests joves. Per tant, hem de facilitar recursos i eines perquè els alumnes puguin conèixer tot un ventall més ampli d'oportunitats dins el món laboral des d'un rol més pròxim i motivador. D'aquesta manera, també aconseguim que estableixin un vincle més significatiu amb l'escola i apropar el col·lectiu gitano a la realitat educativa. El fet que la família se senti "protagonista" de la seva pròpia història en un moment determinat permet fer-los reflexionar a partir de la seva trajectòria professional i acadèmica, i replantejar-se, de manera més global i holística, quin és el futur que esperen per als seus fills i què implica que això sigui possible.\nNo obstant això, moltes de les experiències d'aquestes famílies han estat vinculades a un entorn socioeconòmic més desafavorit (nuclis urbans segregats), a condicions laborals precàries i a un nivell de vida que no s'ajusta als estàndards imposats per la societat; però per això també cal proporcionar-los un espai ajustat al costat del seu/a fill/a, fer-los partícips de la seva presa de decisions, i viure experiències enriquidores com aquesta que donin seguretat al jove i facilitin la comunicació entre els rols parentals. També és una manera perquè puguin expressar les seves emocions i sensacions mútuament que mai s'han arribat a compartir.\nQuina importància tenen altres persones gitanes que han tingut èxit acadèmic i professional, als quals anomenen "referents positius"?\nEls referents positius són persones gitanes que, tot i les barreres per a l'aprenentatge i la participació d'aquest col·lectiu i els diferents condicionants del seu entorn, han pogut obtenir uns bons resultats acadèmics i, així, gaudir de l'èxit professional recompensat per tot el seu esforç davant d'aquesta societat tan guiada per les etiquetes.\nAquests referents positius ajuden als joves d'ètnia gitana a veure i entendre que ells també poden arribar a aconseguir tot allò que es proposin, ja que estan treballant en allò que els hi agrada i pel que han estudiat. Gràcies a això, veuran que disposen de vàries opcions per arribar a un objectiu comú: la inserció laboral enfocada a allò que els motiva. A més a més, cal tenir present que el fet de ser referents positius també es vincula a una relació més pròxima i estreta entre membres d'un mateix col·lectiu, fet que genera confiança per aquests joves. Les experiències reals d'aquests referents, tant laborals com acadèmiques, els ajuden a reflexionar i conèixer un ventall més ampli d'oportunitats.\nQuin paper juguen les associacions de persones d'ètnia gitana en l'èxit del projecte?\nLes associacions de gitanos són les més importants per aconseguir l'èxit del projecte, perquè són les que se sensibilitzen més per la causa, ja que estan dia rere dia amb els joves d'ètnia gitana, els quals els escolten, ajuden en tot el possible, entenen i els orienten cap a un bon futur.\nPel que fa a l'atenció directe amb els joves, intenten a través de dinàmiques de grups, activitats, tallers i tutories individualitzades, incloure'ls en aquesta societat tan estigmatitzada perquè segueixin formant-se, i així, poder transformar la mirada en la igualtat d'oportunitats d'accedir al món laboral i/o acadèmic. Els objectius d'aquestes associacions es centren en la idea de diversitat i el fet de poder transmetre a la societat que cada persona és diferent més enllà de les seves particularitats i que no hem de generalitzar al col·lectiu amb prejudicis erronis.\nQuè espereu aconseguir amb la implementació del projecte?\nEl que esperem aconseguir amb la implementació del projecte, principalment, tal com vam reflectir al treball, és poder orientar i assessorar els joves d'ètnia gitana cap a una educació de qualitat i la seva permanència en l'etapa obligatòria. D'aquesta manera, intentarem que disposin de suficient temps per poder decidir i escollir el seu futur. A més a més, enfocar, com un acte positiu, la continuïtat acadèmica en els seus estudis post-obligatoris, ja sigui pel camí dels cicles formatius o graus universitaris a través dels quals puguin arribar als seus objectius i optar a una millor qualitat de vida. Per això, hem considerat important donar a conèixer les diferents possibilitats que el sistema educatiu ens ofereix.\nNo obstant això, lluitaríem contra la pobresa i l'exclusió social d'aquests joves, incorporant, al mateix temps, la dona gitana a l'activitat econòmica regularitzada, i així, vetllar per la igualtat d'oportunitats de tots els col·lectius en el marc de l'escola inclusiva; ens agradaria poder reduir l'absentisme i l'abandonament escolar prematur amb l'accés a una major i millor formació acadèmica; i a més a més, volem conscienciar a les famílies de la importància que tenen els estudis per als seus fills fent-los partícips d'algunes activitats, ja que són una peça fonamental per a l'èxit d'aquests joves i els seus màxims referents.\nPer una banda, haver guanyat aquest premi suposa tot un repte per a nosaltres en l'àmbit de l'orientació acadèmica i professional, més específicament dins el camp de l'atenció a la diversitat del col·lectiu gitano. Per tant, intentarem fer difusió d'aquesta experiència perquè sigui possible dins un entorn amb característiques similars i continuar formant-nos per proporcionar més pràctiques d'èxit en aquest camp.\nD'altra banda, és el resultat de l'esforç, la complicitat i cooperació entre ambdues, ja que sense les respectives aportacions no hagués sigut possible. Cal destacar i agrair a la Fundación de Secretariado Gitano (FSG) la seva col·laboració en totes aquelles incerteses que teníem i propiciar-nos informació al respecte. Finalment, ens agradaria afegir que desitgem poder portar a la pràctica aquest projecte i, d'aquesta manera, orientar, acompanyar i assessorar els joves d'ètnia gitana en el marc acadèmic i/o professional.\nCom lluitar contra l'abandonament escolar des dels equipaments juvenils Falta utilitzar la intel·ligència artificial per ajudar l'alumnat amb la presa de decisions sobre el seu futur No podem consentir que la digitalització es converteixi en una barrera addicional per als més vulnerables Una oferta d'orientació permet als joves prendre decisions sobre el seu futur acadèmic i professional És imprescindible que l'alumnat pugui dissenyar el seu propi projecte vital Descobreix els projectes guanyadors dels Premis Educaweb 2021


Sant Llorenç acull una Hora Santa de pregària per les vocacions | Bisbat de Lleida\nEl passat diumenge 12 de novembre, la parròquia de Sant Llorenç va acollir l'Hora de pregària per les vocacions. Van assistir 150 fidels, entre ells diversos sacerdots, religiosos de diverses ordres presents a la nostra Diòcesi, així com un bon nombre de seglars de totes les parròquies de la ciutat.\nTots van pregar ferventment per l'increment de les vocacions sacerdotals i religioses a les nostres terres.\nLa cerimònia va estar presidida pel nostre Bisbe Salvador, acompanyat del rector de Sant Llorenç, Mossèn Francesc Xavier Jausset. També va assistir el delegat per les vocacions, Mossèn Joaquin V. Blas. Precisament, la delegació de Pastoral Vocacional va preparar aquesta hora santa.\nAl començament de la pregària es va exposar solemnement la custodia amb la Sagrada Forma i després es va llegir un text bíblic. A continuació, van haver-hi estones de silenci alternats amb música de l'orgue.\nLa pregària va acabar amb la benedicció solemne i la reserva del santíssim sacrament.


Solar Panel Mexico Donald Trump Mexico Wall May Include Solar Panels Gbel Solar Energas Renovables De Mxico Los Expertos E Gbel Solar Energas Renovables De Mxico Los Expertos E Ingeniera De Energas Renovables Y Eficiencia Energtica – australiantownslist.info\nsolar panel mexico donald trump mexico wall may include solar panels gbel solar energas renovables de mxico los expertos e gbel solar energas renovables de mxico los expertos e ingeniera de energas renovables y eficiencia energtica.\niberdrola begins construction on mw solar pv project in mexico , birdeye view on the building with a solar panel mexico buy this birdeye view on the building with a solar panel mexico, mexico may become largest distributed solar power market in latin thanks to favorable institutional environment mexico is likely to become the largest distributed solar power market in latin america, , donald trump mexico wall may include solar panels investorplace donald trump mexico wall may include solar panels, qpeakg residential small commercial mexico central qpeakg qantum solar module, biggest solar panel project in quintana roo xps mexico the new cibanco branch in plaza mayaland located in cancun city presented the most important power generation project in the state using solar panels , millions of homes in mexico suffer from energy poverty inter a house with a solar panel in the municipality of tula in hidalgo a, sea of solar panels turns mexican desert green dd news from a distance it looks like a deepblue sea has formed in the middle of the mexican desert but this is no mirage its the largest solar park in latin , softbank to build the worlds biggest solar farm in saudi arabia softbank to build the worlds biggest solar farm in saudi arabia inverse, mexico inaugurates usdm solar plant in coahuila .\nPosted on 10/17/2019 01:14:40 am Full size solar-panel-mexico-donald-trump-mexico-wall-may-include-solar-panels-gbel-solar-energas-renovables-de-mxico-los-expertos-e-gbel-solar-energas-renovables-de-mxico-los-expertos-e-ingeniera.jpg


Pruna dolça: Pastel de zanahoria (Carrot cake)\nUUUMMMM!!! AHORA ME COMERIA UN TROZO!!!\nNyam nyam!! Quina pinta!! :-D\nGuapa et copio la resposta al teu comentari del meu blog perquè he pensat que potser no el veies mai! :-D Muas!\n"Gràcies guapa! Però no et desanimis, tu segueix pintant pel teu compte, experimentant, agafa coses vives per pintar com fulles, flors... sobretot fes proves i juga i disfruta! Les classes estan bé per aprendre la tècnica, però al final el què compta és el que tu facis i el temps que li dediquis! :-) Bss "


Ràdio Igualada, Premi Ràdio Associació 2018 a la Innnovació — Ajuntament d'Igualada\n34º max. / 21º min. 05/07/2022 08:43\nSou a: Inici / Noticies / Ràdio Igualada, Premi Ràdio Associació 2018 a la Innnovació\nRàdio Associació de Catalunya ha fet públic aquest dijous, 5 d'abril, en una roda de premsa a Barcelona, el veredicte del jurat dels Premis Ràdio Associació 2018. L’audioguia igda.cat, impulsada per l'emissora municipal Ràdio Igualada, ha guanyat el premi en la categoria d’Innovació.\nEl jurat ha valorant la capacitat del projecte de convertir una secció de ràdio sobre el patrimoni arquitectònic i històric de la capital de l'Anoia en un format d’audioguia amb un suport webapp, dissenyat per l'empresa igualadina Instint.net. La secció de l’historiador de l’art David Martínez s’ha sabut transformar en una eina àgil i útil per aquells que visiten la ciutat d’Igualada i per aquells que vulguin conèixer millor el seu municipi. El visitant troba, davant dels principals monuments o edificis històrics, un panell informatiu amb un codi QR i, fent-ne la lectura amb el seu dispositiu mòbil, accedeix a la seva informació en diferents idiomes.\nEl premi es lliurarà el proper dijous, 3 de maig, en un acte públic a l’auditori de l’ONCE a Barcelona. Els directors del projecte, Xavier Amat i Xavier Dàvila, es mostren molt satisfets per aquest reconeixement i agraeixen la feina i la implicació de tots i totes que l’han fet possible.\nAquest és el segon Premi Ràdio Associació que guanya Ràdio Igualada en els darrers dos anys. L’any 2016 l’emissora municipal va guanyar el guardó de Millor Programa Local per l’especial sobre el núvol químic que va afectar la ciutat d’Igualada el 12 de febrer de 2015 i ara rebrà la màxima distinció en la categoria d’Innovació.\nIgda.cat augmenta els espais comentats · El projecte Igda.cat va començar amb vuit espais comentats –l’Origen d’Igualada i les Muralles, la Basílica de Santa Maria, la Plaça de l’Ajuntament, la Capella de la Mare de Déu de Montserrat, la Igualadina Cotonera, la Llar del Sant Crist, l’Escorxador i l’església de Sant Jaume Sesoliveres–, ara creix fins arribar als tretze –amb l'Adoberia Bella, el Gasogen de Cal Pasqual, l'Ateneu Igualadí i el Cementiri Nou, dividit en dues parts– i s’espera que, abans d’acabar aquest any, l’audioguia tingui disset espais protagonistes. La idea dels seus impulsors és que cada any es puguin anar incorporant nous elements fins a aconseguir que la majoria de punts d’interès de la ciutat d’Igualada en formin part.\n(*informació via Ràdio Igualada)\nPertany a: Ràdio municipal, Cultura i patrimoni, Comunicació


Qui som - Actualitat Valenciana\nEl PP d’Oliva fa balanç de la legislatura5 hrsSalvador Cota, com les seues companyes, han reiterat en diverses ocasions que, ‘una majoria de minories’ està portant la paralització Puig aconsegueix el 70,5% dels delegats de cara al congrés del divendresjuliol 25, 2017L’alcalde de Burjassot, Rafa García comptarà amb 131 del total de 444 delegats.Compromís reclama al PP que pague un deute per un míting en el Palau de Les Artsjuliol 23, 2017Fran Ferri: “El pagament del deute del PP amb Fira València ha de vindre acompanyat de la liquidació de la resta d’impagaments d’actes Comparteix-ho:Feu clic per compartir al Twitter (Opens in new window)Click to share on Facebook (Opens in new window)Feu clic per compartir a Google+ (Opens in new window)Click to share on Telegram (Opens in new window)Click to share on WhatsApp (Opens in new window)Fes clic per compartir al Linkedin (Opens in new window)Feu clic per enviar un correu electrònic a un amic (Opens in new window)\n-Select Menu- Poble a poble Ximo Puig revalida com a secretari general amb un 50% del cens escrutat“Guanyar o perdre sense trampes” – L’opinió de Santiago Calaforra Qui som Home › Qui som Els mitjans de comunicació actuals estan agrupats en grans grups editorials, que cerquen informar a gran escala de successos internacionals i nacionals, deixant de costat el que passa dia a dia en els nostres municipis. Actualitat Valenciana naix amb l’objectiu de poder donar una informació a nivell intercomarcal en la província de València, posant de rellevància els fets i curiositats de cada població i donant veu als seus protagonistes.\nA més, Actualitat Valenciana aposta per una premsa en valencià, davant la quasi inexistència d’aquesta en la nostra província i per açò un dels nostres pilars fonamentals és l’escriptura de totes les nostres notícies i articles en el nostre idioma, seguint les normes de l’Acadèmia Valenciana de la Llengua.\nAquest diari forma part de Grupo Calaforra i pot adreçar-se a la direcció general de qualsevol d’aquestes formes:\nPer correu electrònic: info@grupocalaforra.com\nVisitant la nostra web: grupocalaforra.com\nEnviant-nos un correu postal: Grupo Calaforra C/Alfred Giner Sorolla 2B-2-3 12006 Castelló de la Plana\nEls articles d’opinió situats en la secció “les nostres tecles”/ “opinió” no reflecteixen l’opinió d’aquest mitjà.\nL’autor de cada escrit es fa enterament responsable del seu contingut i de la imatge que acompanya el seu escrit. Açò és aplicable també als articles d’opinió realitzats pel personal del diari.\nComparteix-ho:Feu clic per compartir al Twitter (Opens in new window)Click to share on Facebook (Opens in new window)Feu clic per compartir a Google+ (Opens in new window)Click to share on Telegram (Opens in new window)Click to share on WhatsApp (Opens in new window)Fes clic per compartir al Linkedin (Opens in new window)Feu clic per enviar un correu electrònic a un amic (Opens in new window) Hui és\tTú tens la paraula\tFotodenúncia\tPublicitat\tPublicitat\tQui som


Fest | Historické akce | historická slavnost\n22.08.2019 13:30 XVII. Memorial generála G. A. Custera\n23.08.2019 15:00 XVII. Memorial generála G. A. Custera\n24.08.2019 08:00 XVII. Memorial generála G. A. Custera


8 consells per cremar els excessos del Nadal - Naturaki\nEl gener ja ha arribat i amb ell la fi dels excessos del Nadal. Hem menjat torrons, polvorons, escudella, rostit, canelons i neules. Alguns de nosaltres també hem brindat amb vi, amb cava i hem fet la sobretaula amb licors digestius. El Nadal, per molts de nosaltres, és aquella època de l'any en la que deixem a banda la rutina i en la qual en poc més de 10 dies ens posem les botes culinàriament parlant. Hem menjat molt i ens hem mogut poc i això provoca que molts comencem el gener amb una sensació d'empatxament que ens costa treure'ns de sobre.\nAvui doncs, et volem proposar 8 consells per tal de cremar els excessos d'aquestes festes de Nadal i poder tornar a sentir-te tan lleuger/a i vital com et mereixes!\n1. Surt a caminar\nRedueix les hores de pantalla i surt a caminar, és l'esport més senzill que hi ha i es pot fer a tot arreu: al bosc, a la platja, per la ciutat, pel camp, a la cinta del gimnàs, per un dels nombrosos camins de ronda de la nostra zona... La qüestió més important és fer-ho a un bon ritme i caminar com a mínim 20 minuts al dia.\n2. L'esmorzar: l'àpat més important\nComença el dia amb un bon esmorzar, i si pots afegir-hi proteïna (no necessàriament d'origen animal) molt millor. Això et permetrà tenir energia de qualitat al començament del dia i poder aguantar de més bon humor les primeres hores del dia. D'aquesta manera reduiràs les ganes de picar entre hores.\n3. Dorm més hores\nMoltes vegades, els excessos de festa també ens passen factura. Fer una bona cura de son de tant en tant és molt saludable i necessari. Si tens son a les 21:00, perquè no anar a dormir? Fes cas al teu cos, i si tens son, amb una infusió en tindràs més que prou per escalfar el cos i preparar-te per un bon son reparador.\n4. Apunta't a un gimnàs\nSi no et convenç sortir sol/a a fer exercici, pots apuntar-te a un gimnàs. Allà podràs gaudir de classes dirigides adequades al nivell de tothom, per tal de trobar la motivació entre totes les persones que formen part de la classe. Alguns tenen jacuzzi i sauna, per fer-te un homenatge després d'una bona suada.\n5. Menja aliments sans entre hores\nSi t'agrada picar entre hores pots seguir-ho fent, però ja s'han acabat els torrons i les neules! Fes-ho amb fruits secs, fruita, tires de verdura, hummus, una infusió... D'aquesta manera mantindràs l'energia més estona i arribaràs amb gana al següent àpat.\n6. Beu aigua i llimona en dejú\nBeure cada matí en dejú un got d'aigua tèbia amb llimona té molts beneficis, entre ells desintoxicar el cos, millorar la circulació de la sang, la immunitat, et depura els excessos i t'ajuda a perdre pes. Perquè no fer-ho cada dia doncs?\n7. Mossega molt els aliments\nDiuen que la digestió no comença a l'estómac sinó a la boca, per tant, fem-li fàcil al nostre cos i mosseguem bé els aliments per tal que els puguem pair amb facilitat! Mossegar bé afavoreix l'absorció de nutrients i afavoreix el procés digestiu. Per tant, a poc a poc i bona lletra!\n8. L'exercici: a primera hora del matí\nEt costa matinar? Doncs has de tenir en compte que entrenar durant les primeres hores del dia ajuda a perdre més pes, ja que hi ha menys carbohidrats per cremar i el cos crema les reserves d'energia (és a dir, els torrons que tens emmagatzemats del Nadal) :-)\nI sobretot, no cal que t'obsessionis. Per sort, els excessos de les festes només duren uns dies en concret, hi ha molt de marge i temps per implementar aquestes consells que et proposem per tal de cremar els excessos del Nadal! I si et convencen, els pots incorporar a la teva vida quotidiana. Cuida't i que tinguis molta salut durant tot l'any!\nCases per una escapada saludable amb els amics


292 Aurland Aurland Noruega - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 6 allotjaments a Aurland.\nTokvamsvegen 12, Aurland, Aurland, Noruega, 5745 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Aurland, no busqui més enllà de 292 Aurland. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, 292 Aurland és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara escriptori, nevera, articles de tocador, renta vaixelles, plat de dutxa per satisfer els clients més exigents. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com bany, sauna, esquí, pesca, equitació. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, 292 Aurland és una selecció idònia per a la vostra estada a Aurland.\nTots els tipus de viatgers (37) Parelles (25) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (5) Famílies amb infants grans (3) Grups (2)\nAllotjaments a Aurland


· 17,9ºC · 87,0% Humitat\n‘Toca-te-les!’, una acció artística per sensibilitzar sobre la importància de l’autoexploració\nSensibilitzar i promoure l'autoexploració com una de les mesures de detecció precoç del Càncer de Mama. Aquest és l'objectiu de TOCA-TE-LES, dues sessions fotogràfiques en què han participat més d'un centenar de dones fent-se fotografies en posició de palpar-se els pits.\nAmb Cristian Fornieles 'TitoYuk'\nEl Prat reivindica la diversitat sexual, afectiva i de gènere en el Dia contra la LGBTIfòbia\nEl Prat s’ha sumat per primer cop a la commemoració del Dia Internacional contra l’Homofòbia, la Transfòbia i la Bifòbia. Ha estat amb un manifest a càrrec del Consell d’Infants que durant els últims dos cursos ha abordat la diversitat sexual, afectiva i de gènere amb l’assessorament de l’entitat Enruta’t a través del programa de Feminisme i LGBTI.\nFinalitza la urbanització de la primera fase de l’Eixample\nEl nou tram de la Ronda Sud, que uneix la carretera de la platja amb la de l'aviació i paral·lel al camí de Cal Silet, compta amb un carril de circulació de vehicles per sentit, separats per una mitjana enjardinada. També s’ha dedicat un espai lateral per a l’aparcament i un altre per a la circulació de bicicletes amb un carril doble.\nEl jazz d’Irene Reig s’apodera de la Capsa en el marc del cicle EntreJAZZats\nEl ritme del Jazz arriba a la Capsa amb el concert d’Irene Reig Quintet. Una proposta que forma part del cicle EntreJAZZats, organitzat conjuntament amb el Cèntric Espai Cultural i el Suport de l’Escola d’Arts en Viu El concert d’Irene Reig, primer de l’artista la la nostra ciutat, ha estat l’últim d’aquest cicle que finalitzarà el 21 de maig.\nLa Caminada pel treball digne i l’economia solidària destina la seva recaptació a un projecte d’atenció de persones migrades\nEls valors del treball digne, l’economia solidària i la protecció del nostre territori han impulsat la segona edició de la Caminada pel treball digne i l’economia solidària del Baix Llobregat, la qual s’emmarca en el cicle d’activitats del Maig Cooperatiu del Prat.


Adrián Ferrer, tercer a la contrarellotge del Campionat de Catalunya júnior de ciclisme - somParets\nAdrián Ferrer, tercer a la contrarellotge del Campionat de Catalunya júnior de ciclisme\nEl ciclista del Translujan-CC Mollet es queda a 26 segons del primer classificat al traçat del Circuit\nDilluns, 31 d'agost de 2020 | 12:30h\nAdrián Ferrer, al tercer lloc del podi català júnior. | CC Mollet\nAdrián Ferrer es va quedar a tan sols 26 segons de la victòria del Campionat de Catalunya júnior individual de contrarellotge. El ciclista del Translujan-CC Mollet va pujar al tercer esglaó del podi amb el tercer millor registre, que va tenir lloc diumenge al traçat del Circuit de Barcelona-Catalunya.\nEl ciclista del club molletà va completar les dues voltes al Circuit amb un temps de 12 minuts i 29 segons, quedant-se a 26 segons del campió, Arnau Gilabert, i a 14, del segon, David Peñaranda. Aquest és el segon any que repeteix al podi català perquè el curs passat es va proclamar campió, quan era júnior de primer any.\nEl Translujan-CC Mollet va classificar dos membres més entre els quinze millors classificats del català júnior amb el cinquè lloc de Pol Mulet, a 39 segons del primer classificat, i el 14è lloc d'Ignasi Lambea, a 1 minut i 11 segons.\nEl Circuit acull el Campionat de Catalunya\nEl Circuit de Barcelona-Catalunya va acollir diumenge el Campionat de Catalunya CRI de ciclisme. La prova cronometrada, organitzada per la Federació Catalana de Ciclisme, va brindar una tarda d’activitat frenètica al traçat català. La prova va reunir els millors de les categories de cadets, júnior, sub23, elit, màsters, tàndem ciclisme adaptat i handbike.


'Lo pequeño' - Cris Blanco, Jorge Dutor i Guillem Mont de Palol - GRAF\n'Lo pequeño' - Cris Blanco, Jorge Dutor i Guillem Mont de Palol\nPreu: De 5€ a 8€\nPresentació de Lo pequeño de Cris Blanco, Jorge Dutor i Guillem Mont de Palol. Un espectacle que t’arrenca el riure fent visibles la maquinària i les estratègies teatrals, jugant entre la realitat i la ficció, l’expectació, l’expectativa i l’espectacularitat.\nDuració 60 min\nTots públics (recomanat a partir de 8 anys)\nCris, Jorge i Guillem es coneixen des de fa anys i per fi treballen junts. La primera col·laboració l’anomenen Lo Mínimo i és una creació en procés que cristal·litza en dos moments: un que anomenen Lo pequeño, i que van presentar al maig del 2018 a La Pedrera i una altra que es titula Lo Mínimo, que es va estrena al Mercat de les Flors, l’abril del 2019. A Lo pequeño han treballat sobre l’artifici i la seva manera d’apropar-se a ell, fent visibles la maquinària i les estratègies teatrals. Partint d’una situació, un espai i un temps poc definits, com suspesos, van construint petites situacions o mini-espectacles els uns als altres, creat diferents capes d’artifici, realitat o ficció, jugant amb l’expectació, l’expectativa i l’espectacularitat.\nCreació i interpretació Cris Blanco, Jorge Dutor i Guillem Mont de Palol | So i coordinació tècnica Carlos Parra | Producció executiva El Climamola | Una producció de La Pedrera amb la col·laboració del Mercat de les Flors.


48° 32′ 13″ N, 3° 21′ 01″ E / 48.5369°N,3.3503°E / 48.5369; 3.3503Coord.: 48° 32′ 13″ N, 3° 21′ 01″ E / 48.5369°N,3.3503°E / 48.5369; 3.3503\nEric Torpier (2014–)\nEl 2007 la població de fet de Sourdun era de 1.510 persones. Hi havia 465 famílies, de les quals 85 eren unipersonals (27 homes vivint sols i 58 dones vivint soles), 146 parelles sense fills, 203 parelles amb fills i 31 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 1.032 persones, 801 eren actives i 231 eren inactives. De les 801 persones actives 759 estaven ocupades (497 homes i 262 dones) i 43 estaven aturades (15 homes i 28 dones). De les 231 persones inactives 74 estaven jubilades, 69 estaven estudiant i 88 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Sourdun hi havia 483 unitats fiscals que integraven 1.340,5 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 18.279 €.\nDels 43 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses alimentàries, 2 d'empreses de fabricació d'altres productes industrials, 7 d'empreses de construcció, 7 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 2 d'empreses de transport, 4 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa d'informació i comunicació, 2 d'empreses financeres, 2 d'empreses immobiliàries, 4 d'empreses de serveis, 7 d'entitats de l'administració pública i 3 d'empreses classificades com a «altres activitats de serveis».\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Sourdun a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Fitxa amb el detall de dades de Sourdun a l'INSEE\nComunitat de comunes del Provinois\nAugers-en-Brie · Bannost-Villegagnon · Beauchery-Saint-Martin · Beton-Bazoches · Bezalles · Boisdon · Cerneux · Chalautre-la-Grande · Chalautre-la-Petite · Champcenest · La Chapelle-Saint-Sulpice · Chenoise · Courchamp · Courtacon · Cucharmoy · Frétoy · Jouy-le-Châtel · Léchelle · Longueville · Louan-Villegruis-Fontaine · Maison-Rouge · Les Marêts · Melz-sur-Seine · Montceaux-lès-Provins · Mortery · Poigny · Provins · Rouilly · Rupéreux · Saint-Brice · Sainte-Colombe · Saint-Hilliers · Saint-Loup-de-Naud · Saint-Martin-du-Boschet · Sancy-lès-Provins · Soisy-Bouy · Sourdun · Villiers-Saint-Georges · Voulton · Vulaines-lès-Provins\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Sourdun&oldid=29763820»