INVESTIGUEM EL PARC DEL LLEDÓ (2n) | Escola Sant Joan\n93 821 10 83\nINVESTIGUEM EL PARC DEL LLEDÓ (2n)\nCicle Inicial Escola Sant Joan14/04/19\nDurant uns dies ens hem convertit en investigadores i investigadors del parc del Lledó! Com a bones detectives i detectius, hem anat superant 7 missions que ens han desvetllat molts misteris d’aquest parc que tenim tan a la vora!\nMissió 1: Quan van inaugurar la reconstrucció del parc? Quina grandària té? Qui el va dissenyar? Missió 2: Sabíeu que al Lledó hi havia un portal medieval? Sabíeu que el Callissot del Lledó va ser una ruta d’entrada dels Carlins per a accedir a la vila de Berga? Missió 3: Al Lledó i ha una font i un safareig. D’on ve aquesta aigua? Per a què servia el safareig? Ens podem relaxar escoltant el so de l’aigua i d’altres sons del Lledó?\nMissió 4: Sabíeu que el Lledó és un jardí botànic? Quins arbres coneixeu?\nMissió 5: Per a què serveix un amfiteatre? En el nostre cas, hem fet “landart” i junts hem cantat una cançó de primavera.\nMissió 6: I la zona infantil del parc? Com la veiem? Qui cuida el parc? A qui li podem demanar millores?\nMissió 7: Al parc esportiu urbà hi havia unes normes d’ús. Quines podrien ser les normes d’ús del parc?\nVeure les fotos del dia 1, busquem les missions\nVeure les fotos del dia 2, treballem a classe\nVeure les fotos del dia 3, land art\nVeure les fotos del dia 4, la font\nVeure les fotos del dia 5, el parc infantil\nVeure les fotos del dia 6, a la recerca del nostre arbre\nVeure les fotos del dia 7, visita guiada pel parc\nEncara hi estem treballant! Però aquest projecte ja es va acabant. Aviat tindrem les set missions timbrades al nostre carnet de detectives i detectius i llavors… Aconseguirem el nostre diploma!\nAprofitem per agrair la visita guiada pel parc que ens va fer el Toni Gol i també les visites que ens faran l’avi de l’Ib Claret (arquitecte del disseny del parc) i el pare de la Marina Guitart (ens parlarà dels arbres del parc).\nVeure les fotos de la graduació\nJa per acabar, una bonica reflexió del Toni Gol que resumeix molt bé la feina que hem estat fent…\n“NOMÉS PODEM ESTIMAR ALLÒ QUE CONEIXEM”\nAixí que us animem a conèixer i estimar el “nostre” parc!\n2n, Cicle Inicial, General, Portada 2n 0\nRobin, princess of the Hoods\nPresentem la nostra Guia a tota l’escola\nFuturs mestres a l’escola\nAcabem el cicle de Conferències\nTxell en Presentem la nostra Guia a tota l’escola\nFina en Primera mostra artística al Parc del Lledó\nMi en Primera mostra artística al Parc del Lledó\nTxell en Primera mostra artística al Parc del Lledó\nJordi Bonet en 3r i 4t Sortida a l’Aquàrium\n1r 2n 3r 4t 5è 6è ampa aprenentatge globalitzat art audicions castanyada cicle inicial cicle mitjà cicle superior conferències contes curs 18-19 educació física english escola escola verda experimentació festes infantil joc lectoescriptura lectura llengua mates música nadal P3 P4 P5 primària projecte interdisciplinar psicomotricitat racons religió robòtica sortides superfilharmònics tallers teatre tradicions


Bloc Empotrat: Terra Ferma al Pilar sin Brillo.\nPublicat per Bloc Empotrat a 7:33\nROGER BB 20 de setembre de 2013 a les 11:49\nIEP.... ENCARA ESTÀ TANT TRENCAT EL PRIMER LLARG? V+ LI DONAVEN NO?..... JO NO EL VAIG PODER NETEJAR MÉS QUAN HI VAIG ANAR.... AU BONES ESCALADES... LO COMEPIEDRAS\nBloc Empotrat 20 de setembre de 2013 a les 12:28\nEi Roger!, el primer llarg tenia algun tram més justet de roca. Vàrem cardar avall el que vàrem poder, lo més fotut però era l'arribada a la role que més que trencat estava herbos i terros, aquí el colega va fer una bona neteja! i crec que si algú hi va ara crec que notarà la neteja.\nCom la vàreu veure vosaltres?us va molar o que?\nSalut i metros!!!!!\nBloc Empotrat 20 de setembre de 2013 a les 12:30\nAh!heu fet la Metàlica?, si l'heu feta, que tal és????\nROGER BB 20 de setembre de 2013 a les 13:14\nJa pots portar un bon joc de fissurers... ;)\nBloc Empotrat 23 de setembre de 2013 a les 10:34\nok, ja m'ho miraré!, merci.


Arxius de Parque nacional - La Vall Fosca\nArchivo de la categoría ‘Parque nacional’\nEl Parque Nacional consolida el número de visitantes durante el 2017\nEl Parque Nacional de Aigüestortes i Estany de Sant Maurici consolida el número de visitantes durante el 2017. Parques naturales. Generalitat de Catalunya Estos datos de visitantes se han obtenido del registro realizado en las diferentes casas del Parque, centros … Continuado\nCien años del edificio del refugio de Colomina\nEste domingo 24 de septiembre a partir de las 11 de la mañana se celebrarán los actos de conmemoración del centenario de la casa Keller, actual refugio de Colomina, a 2.395 m, en la zona del Parc Nacional de Aigüestortes i Estany de … Continuado\nHoy, 21 de octubre de 2015, se celebra el 60º aniversario del Parque Nacional de Aigüestortes i Estany de Sant Maurici, el único parque nacional en Catalunya, donde en verano se puede acceder des del Pallars Jussà con el teleférico de la Vall Fosca. La declaración de los … Continuado


La política és radioactiva\n"Si donen el poder als virtuosos, als puritans, als malaltissos, quedarem afamats i fotuts, sistemàticament"\nper Melcior Comes 19 de desembre de 2012 18:08\nPer què aquest fàstic a l'energia nuclear? Per què no jutgem el problema de les nostres necessitats energètiques amb una mica d'equanimitat, de justícia i realisme. És cert: té els seus elements perillosos —els residus, 30.000 anys bategant—, però: ¿Quina font d'energia no els té? Per cert: ¿quina llengua de les que es parlen avui en dia es parlarà en aquest món d'aquí a 30.000 anys? Ho dic perquè els residus haurien d'etiquetar-se, i s'hauria de fer en català, ara que a Ascó semblen disposats a empassar-se la granota.\nParlem de l'energia; fet i fet, el petroli i els seus vessaments marítims fan bastant de fàstic, i causen desastres ecològics esfereïdors. Però no tenen tants opositors com els reactors nuclears, els quals han fet una millora notable en seguretat i fiabilitat en els últims quaranta anys. Els francesos tenen 58 reactors nuclears, i un 80% de l'energia que consumeixen prové d'aquesta mena de centrals, i no hem sentit que hi hagi grans desastres ni apocalipsis comarcals. Llum i alegria…\nEns agradi o no, les nuclears són el futur —i els molins de vent, i les plaques solars…, tot empès per l'amenaça, fictícia o real, del canvi climàtic—. Però els partits acorats en el passat, enfonsats en un sistema discursiu amb més òxid que el Titanic, són incapaços de donar respostes raonables, sempre presos pel sectarisme i una fictícia superioritat moral i verda, la qual tampoc se sap ben bé per què se la irroguen.\nTot està molt clar a nivell de discurs —sigui el discurs d'un color o d'un altre—, però a l'hora de respondre les demandes de la població tot depèn d'allà on hagis nascut, i de la cadira que s'ocupi. Només es manté la coherència amb la pròpia camisa.\n"En aquest Mediterrani tan abrupte/ tan bonic i tan trist,/ si donen el poder als virtuosos,/ als puritans, als malaltissos, /quedarem afamats i fotuts/ sistemàticament. (…) Si voleu donar el batxillerat als nens /—o a les nenes—, /respecteu la immoralitat eterna i permanent."\nAixò són uns versos de Josep Pla —sí, versos—, els quals em semblen perfectament encertats en aquesta tessitura. Amb aquesta pretesa integritat verda no es pot fer res: estem condemnats a la fam, a la misèria. I ningú la vol. Però si acceptem el món, la seva realitat, les necessitats que el fonamenten —la immoralitat radioactiva—, doncs llavors podem acabar donant una resposta més o menys apropiada a aquesta conjuntura.\nEl que no pot ser, però, és enganyar la gent, emetre missatges contradictoris i fer com si es fos lúcid o raonable: els que toquen la realitat de l'energia nuclear (els municipis) la volen atraure cap a ells, perquè amb ella vénen els milions d'euros: gairebé 8 milions a l'any, més les inversions, i feina per més de 500 persones… Aquesta és la realitat, doncs, a la qual, òbviament, hi hem d'afegir els dilemes sobre la perillositat dels residus, els quals són tractats i estudiats per homes sapientíssims, tot per minimitzar la seva toxicitat fins al zero, o gairebé.\nI si els que tenen el problema a casa volen atraure els seus incentius, els que el tenen lluny, els grans partits, juguen amb l'electorat, tot per fer populisme. Volen les centrals però no 'la merda', i per això paguen a França una pasta llarga perquè els guardi a les golfes més fosques.\nLa intenció electoral els força a mentir, com si la població fos estúpida o volgués ser enganyada. En el fons, però, tornem a la simulació: desorientar a l'electorat amb paraules ensucrades, mentre les necessitats reals van arreglant-se de manera matussera. I aquí CiU també ha de jugar la seva carta, la de la indefinició, no fos cas que es perdessin alguns vots crucials a l'hora de clavar l'estaca al Tripartit, aquest pobre zombi dramàtic.\nPertot la incoherència, l'al•lucinació dels benintencionats que a la llarga ens porta a carrerons sense sortida. Un carreró al fons del qual hi ha un Montilla que somriu fred i distant, pensant-se per què tot ha de ser tan difícil… Pobre capità! Quan era ministre promovia la centralització dels residus i ara que és president ha de mirar a una altra banda quan el seu projecte li toca a la porta i li demana caritat. Tot plegat és la vida mateixa. La política, aquest infinit maldecap.\nTot podria fer que les eleccions s'avencessin. Tant de bo. El panorama necessita un canvi d'aires radical. M'arriba a les orelles que Laporta s'unirà a Carretero, i que Chacón substituirà Montilla al capdavant del PSC… Tots plegats podríem adreçar-nos a Ascó, passant per Vic, i ballar, entorn del reactor nuclear, una bona sardana.\nTant de bo el nostre país duri els 30.000 anys que han de continuar supurant aquests tristos residus.\n¿Recomanació literària? Tot i que el meu últim llibre, que acaba de sortir, està força bé, recomanarem un article de Joan Fuster, inclòs a El món de cada dia, i que es diu, La gran por que s'acosta: "Si només vivim de renda de la Naturalesa, si en som paràsits voraços, si li afegim injúries de depredació i de verí, ja es veu quin serà el final. Tanmateix, ¿qui farà cas de la prudència que ens aconsellen?".


Relat "La Telebasura"\nInici > detall del relat: La Telebasura\nQuan ells en xerren\nMolt tranquilets afirmen\namb molta solemnitat\nque ells,mai,la miren;\nara tothom està assabentat,\nfila per randa,de sa programació\nde tan . diuen - perversa televisió\nTanta farsentaria i embolic,\nde part d'algun mallorqui diabòlic,\namb fressa d'anyell apostòlic,\nme causa cent vegades més agrura\nque no pas la mateixa tele basura.\ncar servidor és ell un senyor\nque pensa amb tota educació\ni vos ho diu,senyor meu,ben clar,\ngràcies a Déu jo no estic gat\nni tampoc ell vaig entabenat.\nLa vostra opinió m'és ella ben igual\nsi penseu que no me trob en el meu cabal.\nHo tenc a dir !\nDoncs,ho diré aixi,\nEnrevoltat de tanta mediocritat,\ntenc a afirmar la meva singularitat\nsi això de somera ...[Ofensiu]\nva per jo, vas ben errada de comptes, Joan no te fas un embolic amb tants d'escuders i escuderes ???\nSaps em vaig donar de baixa de l'Estel, s'ha convertit amb la revista d'en Lopez Crespí, en Miquel i jo m'hos coneixem des de fa més de 30 anys, però darrerament se fa una mica feixug amb tanta auto-propaganda ... això d'escriure a El Mundo i a l'Estel, que vols que et digui ...i també el Servei Cultural de les Illes a domicili .. m'ha embafat una mica ...\nBram d'asde no arriba al...[Ofensiu]\nescudera | 30-06-2005 | Valoració: 10\nSí. no arriba al cel No arriba al cel el bram del gorrà. Hi podeu afegir el de cualque somera.\nVaig anar a veure la pelicujla FBI i comparat a altres personatgets amb els quals res teniu vos a veure no quedau malparat. Però l'enveja és punyetera. Vos ho diu.\ni això de Conxeta[Ofensiu]\nConxa Forteza | 28-06-2005\nés massa confiança, jo no he donat permís a aquests dos mostrencos perquè em diguin Conxeta ...\nno sé que putes diu el dimoni[Ofensiu]\net surten escuders defensors per tot Joan, jo no he dit res que no fosis del meu gust ... només he demanat quina películ.la era perquè no en tenc ni idea ... veig que en Dotzi ha tornat a compareixa a defensar cavalllers ...\nOh quin poema més maco[Ofensiu]\nSí ben maco el poema.\nEs veu que no sou del gust de la Xisca i de la Conxeta. No us puc ajudar Mestre\nLes veritats no agraden[Ofensiu]\nLes veritats no agraden i quan les dius a la gent encara menys. El poema molt bó perquè precisament diu aquestes quatre veritats.\nDOZOMITETSO | 28-06-2005 | Valoració: 10\nTENS RAO , Hi ha molta gent que te poc sentit del humor.\nI com diu la conxeta, t'ha sortit un escuder per anar pel mon plegats,ara que etem al any Quixotesc, està molt de moda,que bé.\nSi tinc oportunitat miraré aquesta película en la que surts.Espero que no quedis malparat\nsurts a una película ???[Ofensiu]\nno ho sabia, quan he vist es comentari que has posat a na Xisca al fòrum he anat a xarfadejar vejam que te deia, i quina pelicula és ? i de que fas ??? i n'Astut que és es teu "escudero" a cada cavaller a RC li surt un escuder, vatuadell he rimat i tot ...\nEnveja i molta enveja[Ofensiu]\nQue diu la tia aquesta que la vostra actuació a la peli del Cardenas la feu empegueir? Molta enveja hi ha pel món


Educar Donald Trump amb anuncis a la televisió per cable\nRes més americà que un cowboy? És l'encarregat d'educar Donald Trump en espais publicitaris als canals de televisió que veu el president\nRedacció 18 Mar 2017 - 15.42\nEl còmic britànic John Oliver vol evitar que el nou president dels Estats Units, Donald Trump, prengui decisions precipitades basades en informacions inexactes o en el seu desconeixement sobre determinats temes.\nOliver ha posat fil a l'agulla i ha pensat quina seria la millor manera que el seu missatge arribi directament i sense intermediaris fins al president nord-americà: ha contractat diversos espais publicitaris als canals de televisió per cable preferits de Trump.\nTrump mira regularment els programes matinals de Fox News, CNN o MSNBC. Oliver ha contractat espais publicitaris en aquestes franges matinals on s'emeten "vídeos educatius" adreçats al president.\nPerquè el missatge sigui del gust de Trump, i aquest li doni prou credibilitat, el presentador és home, blanc, d'edat avançada i... vestit de "cowboy".\nUn dels primer "anuncis educatius" tracta "l'Obama Care", la reforma sanitària que Donald Trump vol eliminar:\nTambé s'han emès spots educatius on s'alliçona el president sobre la capacitat nuclear dels EUA. Un altre anunci explica que executar els familiars d'un terrorista com a mesura de pressió és un crim de guerra. Una mesura extrema que Trump es plantejava en matèria antiterrorista.\nAltres classes més sencilles adreçades al president són la correcta pronunciació del nom "Tiffany" (nom d'una de les filles de Trump) i la diferència entre la forquilla dels entrants i la del segon plat.\nNo se sap si les lliçons del "cowboy" han calat en l'ideari de Trump, però John Oliver ja ha anunciat que no pensa aturar-se i ja té previst noves temàtiques a desenvolupar:\n"Fins que ens aturi, estem disposats a educar a Donald Trump sobre temes que estem bastant segurs que ignora, un per un".\nLes tarifes dels espais publicitaris als programes favorits de Trump, "The O'Reilly Factor" i altres programes de "prime time" a Fox News, han pujat de forma espectacular.\nSegons un consultor de publicitat, això no espanta als seus clients. Explica que un gran banc i una companyia farmacèutica estan disposats a pagar el que calgui per comprar aquests espais i tenir així l'oportunitat d'arribar de directament a les oïdes presidencials.\nEl caps de setmana a Florida\nQuan Trump viatja divendres a Florida per passar els caps de setmana amb la família s'obre una nova oportunitat per arribar fins a ell des de la televisió. Diversos grups d'opinió crítics amb el president s'han unit per comprar espais de publicitat a les televisions locals.\nDe nou missatges clars i directes on deixen clar que moltes de les lleis que Trump vol modificar tenen més suport popular que el mateix Donald Trump:


CUIDA DEL TEU COS\nQuè és SPORT DRINK ISO POWDER? Una bona hidratació és fonamental perquè qualsevol esportista pugui rendir al màxim en els seus entrenaments i competicions. No obstant això, l'aigua eliminada a través de la sudoració va acompanyada de gran quantitat de minerals que tenen un paper essencial en el rendiment esportiu.\nQuè és Gel + Taurina? Absorció de nutrients i rendiment Conté 1 una caixa de 24 gels.\nQuè és HGel? L'aportació d'energia a base d'hidrats de carboni durant l'exercici pot realitzar-se mitjançant diferents complements. Gels, HiGums, barretes, begudes ... són alguns dels exemples més habituals. No obstant això cada esportista té unes preferències i preval el consum d'algun per sobre de la resta. La textura, el gust, el format... Conté 1...\nQUÈ ÉS MINERAL Caps? Les necessitats d'electròlits en els esports de llarga distància que exigeixen sudoració són molt elevades, ja que associada a aquesta pèrdua de líquids tenim també una pèrdua de minerals com el sodi, el magnesi i el Potassi .\nQuè és StimulRED? StimulRED ENERSHOT® ha estat formulat per proporcionar aquells nutrients necessaris que t'ajudaran a optimitzar el rendiment durant la pràctica d'exercici d'alta intensitat.\nQuè és CARBO ENEGY? Els hidrats de carboni constitueixen la base energètica del metabolisme, de manera que seran una peça fonamental en la dieta de l'esportista . Els hidrats de carboni actuen com a " combustible" durant la pràctica d'exercici, per la qual cosa resulten imprescindibles en el rendient espotiu.\nMegaPower Batut en borsa\n¿Què és Megapower BATUT en borsa? Les necessitats calòriques en els esportistes incrementen amb la intensitat de l'exercici realitzat. Amb una elevada aportació calòrica , Mega Power és ideal per a totes aquelles persones que pateixen un desgast físic elevat. Però no qualsevol font de calories és adequad per a l'esportista .\nQuè és Vegan Protein? Les necessitats proteiques tant en persones esportistes com sedentàries han deser cobertes de forma equilibrada per assegurar el correcte funcionament del metabolisme. No obstant això en ocasions no s'ingereix la proteïna necessària per a cobrir amb aquestes necessitat\nQuè és WHEY GOLD PROTEIN? Les proteïnes constitueixen la base estructural de la musculatura de l'organisme pel que és fàcil entendre que la ingesta d'aquest nutrient ha d'estar a l'altura del desgast muscular ocasionat per l'exercici i dels objectius de l'esportista . Però no qualsevol tipus de proteïna ens ajud arà a aconseguir els resultats que desitgem.\nARTROACTIVE 100 càpsules\n¿Qué es Artroactive ? 100 càpsules Artroactive és un complement nutricional recomanat per el desgast del cartílag de les articulacio\nQuè és Barreta PROTEICA? Les necessitats proteiques d'un esportista oscil · len entre 1g i 2g per kg de pes al dia , el que implica portar una alimentació equilibrada i d'acord al desgast muscular diari. Conté 1 caixa de 24 barretes.\nQuè és FatBurners 500? La Carnitina pot presentar-se sota dues formes : la L i la D , però només la forma L és biològicament afectiva. Nutrisport garanteix que el 100 % de la Carnitina present en FatBurners 500 és L - Carnitina i , per donar fe d'això , empra Carnipure® com a matèria primera base.\nQuè és THERMOCAPS? THERMOCAPS® és un innovador "termogènic" que potencia la crema de calories i la reducció de teixit adipós gràcies a la seva formulació a base d'extractes de plantes.\nHIALSORB SPORT 100ml\nQuè és Hialsorb Sport? 100 ml Emulsió natural a força de mucopolisacàrids i àcid hialurònic que millora l'elasticitat i recuperació de músculs .\nQuè són els aminoàcids ramificats? El desgast muscular fruit de la intensitat dels entrenaments ha de ser recompensat amb una elevada aportació de proteïna i aminoàcids. Altrament, els processos de regeneració muscular no podràs desenvolupar-se i la degradació de proteïnes musculars conduirà a un catabolisme indesitjat.\nQuè és 8: AM? La base de qualsevol dieta és una adequada organització de tots els àpats del dia, independentment de la nostra condició física i els nostres objectius. No obstant això equilibrar correctament els nutrients que necessitem en cada moment resulta moltes vegades complicat.\nPer realitzar qualsevol compra, s'ha d'estar registrat.\nEs podràn realitzar devolucions en els 15 dies següents a l'entrega.\nEmpresa dedicada la venta de productes enfocats als complement esportius.


LA PÀGINA – Pàgina 2 – Per estar al dia\nLa pluja d’aquesta setmana ens ha deixat algun moment màgic. Bon cap de setmana!\nHeu vist la decoració de Halloween del segon pis? És genial! A l’institut hi tenim gent ben creativa, sí senyor. Moltes gràcies, Maribel, per aquest racó terrorífic que ens has preparat. Ha quedat espectacular!\nRàdio Son Rullan\nAquest curs hem iniciat el projecte de Ràdio a Son Rullan amb aquesta pàgina web on penjarem tots els vostres podcasts o muntatges audiovisuals. Estem esperant ja la vostra participació. Qualsevol activitat pot ser interessant donar-la a conèixer amb la vostra veu: l’opinió sobre un llibre que t’hagi agradat i que vulguis recomanar, una redacció sobre qualsevol tema, un conte, un poema, una experiència que vulguis contar, una entrevista, una recomanació d’una pel·lícula, una recepta, una notícia, qualsevol activitat de classe, un suggeriment, un anunci publicitari, un experiment, una cançó, un viatge… Segur que teniu més idees i que esteu desitjant contar-les.\nEls podcasts o els muntatges audiovisuals els podeu enviar a l’adreça biblioteca@ies.sonrullan.com indicant el vostre nom i el títol de l’àudio. Us podeu gravar amb el mòbil, però també amb aplicacions on line com per exemple Vocaroo, Voki, Morfo, Audacity o amb les que vosaltres coneixeu. Si feu muntatges audiovisuals procureu tenir en compte els drets d’imatge. Existeixen pàgines com Pixabay o Jamendo on es poden aconseguir imatges i sons de forma gratuïta.\n26 Setembre 2021\t 0\nEls nostres alumnes d’anglès de 1r d’ESO ens han preparat aquest recull de textos i dibuixos amb els seus animals preferits. Gràcies, Carme Rosselló, per compartir-los amb nosaltres.\n5 Juliol 2021\t 1


La UE estudiarà si sanciona Bielorússia pel desviament forçat de l'avió de Ryanair i la detenció de Protossévitx\nLa UE estudiarà si sanciona Bielorússia pel desviament forçat de l’avió de Ryanair i la detenció de Protossévitx\nLes autoritats bielorusses van forçar l'aterratge a Minsk d'un avió de Ryanair que anava d'Atenes a Vílnius per detenir un periodista dissident\nLa Unió Europea ha convocat avui l’ambaixador de Bielorússia, Aleksandr Mikhnevich, per condemnar la detenció irregular del periodista dissident bielorús Roman Protossévitx. Les autoritats bielorusses van forçar l’aterratge a Minsk d’un avió de Ryanair que anava d’Atenes (Grècia) a Vílnius (Lituània) per detenir Protasevich, cosa que la UE ha titllat d’inadmissible. El cap de la diplomàcia europea, Josep Borrell, ha demanat convocar al representant del règim de Lukaixenko, a qui han informat de la “ferma condemna” del bloc comunitari a aquest “acte repressiu” i que “ha posat en joc la seguretat dels passatgers i la tripulació” del vol forçat a aterrar a Minsk per un avís de presumpta amenaça de bomba.\nEls caps d’estat i de govern europeus es reuneixen avui a Brussel·les i estudiaran possibles sancions al règim de Lukaixenko per aquesta acció. En cas d’adoptar-ne, aquestes sancions se sumarien a les ja existents que afecten, entre d’altres, el mateix Lukaixenko i més d’una desena d’alts càrrecs més del règim bielorús.


Jade feat. Venus - Boomkat\nJade feat. Venus


Entrevista amb Josep M. Espinàs, 1984. Font: TV3.\nBarcelona, 30 de juliol de 1910 - Barcelona, 9 de maig de 1996\nSeccions: Local Opinió Política\nMitjans: La Publicitat L’Opinió La Humanitat La Vanguardia Tele/eXprés Avui\nPeriodista i advocat d’àmplia trajectòria, debuta a finals dels anys vint del segle passat i treballa fins als anys noranta, quasi sis dècades de feina periodística que, en diferents situacions i intensitats laborals, recorren des de la Segona República i l’exili fins a la consolidació de la democràcia amb la Constitució del 1978. Aquesta experiència professional s’estén des de la modernització de la premsa catalana fins a l’inici de la transformació digital.\nAmb deu anys, el 1920, quan comença el batxillerat de l’època, Josep Maria Lladó elabora una revista escolar amb un company dos anys més gran, Andreu-Avel·lí Artís, qui serà conegut com a Sempronio quaranta anys més tard. Als quinze anys li accepten un article a La Veu de Catalunya, i, uns quants anys més tard, mentre estudia dret, envia reportatges i articles a la premsa comarcal. Afiliat a l’Esquerra Universitària, l’abril del 1929 és condemnat per un article a estar dos anys sense poder estudiar en cap universitat, un impàs que es converteix en un aprenentatge perquè durant aquest període comença a treballar com a secretari del mestre Amadeu Vives, qui després d’una temporada li proposa de treballar al diari La Publicitat.\nD’aquesta manera, amb dinou anys, el 1930 debuta en el periodisme amb la sensació que no vol fer res més a la vida que escriure a la premsa. Cobreix la secció universitària envoltat de figures com Josep Maria de Sagarra, Josep Carner o Carles Soldevila. Lladó anava a la redacció del diari tant com podia. El diari era l’òrgan polític d’Acció Catalana, en un temps en què, en general, cada partit tenia el seu propi rotatiu. Lladó passa a dedicar-se a la secció de política, una ocasió que aprofitarà per fer el mateix ―seguir l’acció política d’Acció Catalana― per al diari La Vanguardia, una doble dedicació que comença a ser normal en els periodistes que intenten viure de la professió. Finalment se li encarrega la informació del Parlament, una feina que el posa en contacte amb la classe política del moment.\nEn poc temps, el jove Lladó es veu immers en una allau d’activitats públiques. L’abril del 1931, declarada la República, marxa a Madrid com a part de l’equip del nou ministre d’Economia del Govern provisional, Lluís Nicolau d’Olwer. Des d’allà enllesteix la informació parlamentària per al diari L’Opinió, també representatiu de l’esquerra catalanista. En tornar a Barcelona a finals d’any pel canvi de Govern, acaba la carrera de dret. El 1934 és nomenat jutge, però no deixa la doble col·laboració política a La Vanguardia i L’Opinió. El 1935 passa a ser director del diari Última Hora, un vespertí elaborat amb les idees que porta Josep Escuder dels Estats Units, un diari modern i cosmopolita, tant en el disseny com en els continguts. Quan esclata la Guerra Civil, es fa càrrec del diari La Humanitat l’octubre del 1936 perquè en marxa el director, Josep Maria Massip, i per tant, passa a dirigir un dels grans diaris de la ciutat amb només vint-i-sis anys. En aquest diari denuncia els crims comesos a la rereguarda republicana. En un cert moment, s’encarrega també de l’Oficina de Premsa de la Generalitat. No serà per gaire temps, perquè aviat és cridat a files. Lluita a la guerra, fins que el 25 de gener de 1939 travessa la frontera cap a l’exili.\nPassa onze mesos al camp de concentració d’Argelers. Un cop alliberat, marxa a Montpeller, després a París i, finalment, a Niça, on col·labora amb la Resistència francesa. Participa el 1945 en la revista Per Catalunya, òrgan del Front Nacional de Catalunya. També escriu a L’Espoir i publica esporàdicament a Le Monde i Le Nouvel Observateur.\nRetorna a Catalunya el 1952 i passa una llarga temporada com a proscrit del periodisme: dotze anys sense poder treballar en un diari. A Barcelona, s’ha de presentar cada dia a comissaria i es comença a guanyar la vida a l’Editorial Bruguera amb Joaquim Ventalló i Vergés, el director que l’havia contractat com a col·laborador de L’Opinió el 1932. L’ostracisme absolut acaba el 1964, quan Andreu-Avel·lí Artís, Sempronio, l’amic del col·legi amb qui va fer el 1920 la seva primera revista, li obre les portes de Tele/eXprés, del qual Artís és el sotsdirector. Lladó hi treballa com a ajudant de redacció, sense signar, perquè no es pot inscriure al Registre Oficial de Periodistes. Alhora redacta guions per al programa Mare Nostrum de TVE a Catalunya, per a Radio Barcelona i signa treballs al setmanari Revista, amb el pseudònim Amílcar.\nEl 1969 assoleix una mena de regularització professional quan obté l’ingrés a l’Asociación de la Prensa de Barcelona amb altres periodistes depurats com ell, gràcies a una nova clàusula que permet la incorporació a l’Asociación dels periodistes que acreditin més de deu anys de professió regular i continuada. Tanmateix, la inscripció no li permet constar en nòmina dels diaris en què escriu, només ser-hi com a col·laborador extern. Va ser finalment admès com a membre de ple dret, tot i haver estat secretari de l’associació durant la República, l’any 1977, un cop es deroga la legislació franquista. Tenia seixanta-set anys i se li va assignar el número 7.111. A partir d’aquest moment, publica articles a El Noticiero Universal, El Correo Catalán i l’Avui, en una mena de recreació professional de si mateix.\nHome actiu i optimista, té la sort de retrobar un camí professional en el periodisme, que finalment li serà reconegut, tot i que la seva feina roman, en bona part, desconeguda. El 1986 rep la Creu de Sant Jordi de la Generalitat de Catalunya. El seu fons personal es troba dipositat a la Biblioteca del Pavelló de la República de la Universitat de Barcelona.\nJosep M. Espinàs. Entrevista a Josep Maria Lladó i Figueres. Programa Identitats, TV3, 14 d’octubre de 1984 (59 min).\nFons personal Josep Maria Lladó i Figueres. Biblioteca del Pavelló de la República, Universitat de Barcelona.\n«Prou d’impunitat!», La Humanitat, 25 de febrer de 1937. Reproduït al diari Ara, secció «Abans d’ara» (09.05.2016).\nFabre, Jaume. «J. M. Lladó, periodista a Barcelona durant la Guerra Civil». A: Periodistes sota censura: Recull d’entrevistes. Barcelona: Col·legi de Periodistes, 1991, p. 17-25.\nFigueres, Josep M. 12 periodistes dels anys trenta. Barcelona: Col·legi de Periodistes, 1994, p. 83-97.\nFabre, Jaume. Periodistes, malgrat tot: La dificultat d’informar sota el franquisme a Barcelona. Barcelona: Ajuntament de Barcelona, 2016, p. 218-222.\nCasasús, Josep M. Periodisme català que ha fet història. Barcelona: Proa, 1996, p. 365-369.


Presentació del llibre sobre la lluita política en la clandestinitat a la dècada dels 40 de Leandro Saún i Carme Casas\nDivendres, 20 de març (20 h), presentació del llibre "Leandro Saún y Carmen Casas. La organización política clandestina en la Zaragoza de los años 40"\nDivendres, 20 de març (20 h), es presentarà el llibre “Leandro Saún y Carmen Casas. La organización política clandestina en la Zaragoza de los años 40” a la sala del Sarcòfag d’Hipòlit del Pretori (antiga Presó de Pilat) a Tarragona. A través de les biografies polítiques de Leandro Saún i Carmen Casas, l’obra recorre la història de la lluita per la democràcia i l’organització política clandestina a Saragossa durant la dècada dels anys 40.\nPresidiran la presentació la directora dels Serveis Territorials a Tarragona del Departament d’Interior, Relacions Institucionals i Participació, Hortènsia Grau, i la Tinent d’alcalde de l’Àrea de Cultura i Patrimoni de l’Ajuntament de Tarragona, Rosa Rossell. També hi participaran l’advocat Maties Vives, que presentarà el llibre, els autors de l’obra, Irene Abad i Iván Heredia, i el propietari de la llibreria La Capona de Tarragona, Josep Rovira.\n20:00|.Sala del Sarcòfac d'Hipòlit del Pretori. Antiga Presó de Pilat (Pl/. del Rei)|Tarragona (El Tarragonès)


Southern Sun Waterfront Ciutat del Cap Sud-àfrica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n1 Lower Buitengracht, Ciutat del Cap Centre, Ciutat del Cap, Sud-àfrica, 8002 - Veure al mapa\nBarri Ciutat del Cap Centre Ciutat del Cap Centre Ciutat del Cap Centre Ciutat del Cap Centre V & A Waterfront V & A Waterfront\nMés informació sobre Southern Sun Waterfront\nConstruit a l'any 1998, Southern Sun Waterfront és un extra de distinció per a Ciutat del Cap i una el·lecció intel·ligent per als viatgers. A 1.6 Km de l'emoció de la ciutat, aquest hotel de 4-estrelles gaudeix d'una excelent situació i permet accès a les millors atraccions de la ciutat. Amb les atraccions principals de la ciutat com Arabella Spa, Consolat General d'Angola, Virgin Active - Ciutat del Cap a prop, els visitants de l'hotel estaran encantats amb la seva localització.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Ciutat del Cap. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha servei d'habitacions 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcacotxes, aparcament de cotxes.\nL'ambient de Southern Sun Waterfront es reflexa en cada habitació. habitacions per a no fumadors, aire condicionat, escriptori, mini bar, llits extrallargs (> 2 metres) són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Southern Sun Waterfront la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Ciutat del Cap.\nTable Mountain - 26,55 km\nPlatja Clifton - 4,94 km\nMuseu Jueu de Sud-Àfrica - 1,78 km\nMuseu del Districte Sisè - 770 m\nMuseu Heart of Cape Town - 4,66 km\nVirgin Active - Ciutat del Cap - 300 m\nMuseu d'Història Cultural SA - 320 m\nEsglèsia Luterana - 510 m\nComentaris d'Agoda (16)Comentaris de Booking.com (100)\nTots els tipus de viatgers (16)Viatger de Negocis (4)Parelles (5)Viatgers en solitari (4)Famílies amb infants petits (2)Famílies amb infants grans (1)


El tabú de la salut mental, des de Sylvia Plath fins a la postpandèmia\n“Has de tocar fons perquè t’ajudin”, llegeixo al mòbil la declaració de la Noemí mentre encara tinc la novel.la de Sylvia Plath a les mans, contraportada recent tancada, i encara sentint-la a dins, bategant. La Noemí, diu la notícia, és una noia catalana que acaba de fer 18 anys i que denuncia a través dels mitjans de comunicació, que no va rebre l’atenció psicològica adequada fins que va intentar suïcidar-se diversos cops, gairebé set anys després de “començar a sentir-se malament”.\nHan passat gairebé setanta anys des que la poetessa i escriptora nord-americana escrivís sentencies com: “l’únic dubte que em venia a la ment era el moment i el mètode adient per suïcidar-me”, “aquell matí havia intentat penjar-me” o “vaig pensar que ofegar-se devia ser la forma més piadosa de morir, i cremar-se la pitjor”. Ho va fer en la seva primera i única novel.la La campana de vidre, recentment reeditada en català i castellà amb noves traduccions, segons les editorials, més conseqüents amb els nous temps i l’auge feminista que ens fa veure les coses d’una altra manera. Abans Plath ja havia plasmat les seves intencions en poemes com aquest: “Morir/És un art, com qualsevol altra cosa/Jo ho faig excepcionalment bé”. Versos que formen part d’una obra poètica imprescindible que ha convertit Plath en una de les millors poetesses americanes del segle XX, mereixedora del Pulitzer, un premi que va arribar quan ja s’havia tret la vida, amb només trenta-un anys. El cap dins el forn, després de preparar un got de llet als seus dos fills. L’escriptora seguia els passos d’altres poetesses amb suïcidis anunciats com Alejandra Pizarnik o Alfonsina Storni.\nLa protagonista de La campana de vidre és Esther, l’alter ego de la pròpia autora. Posant negre sobre la blanc la frustració femenina i la desesperació personal, Plath “va donar veu a les dones en una època en que no se les escoltava”. Tot i el tràgic final de l’autora, el llibre és un cant a l’esperança que ha donat força a moltes dones. Així ho explica el recomanable documental Sylvia Plath: dins la campana de vidre, que es pot veure a la plataforma Filmin.\nElla és morta però el seu llibre segueix viu. La novel.la ens segueix interpel·lant tants anys després perquè està escrita amb la veritat per davant, de forma intel·ligent i commovedora. Ens segueix interpel·lant de mil maneres però en aquest article em centraré en dues: la primera, pel qüestionament sobre les injustícies que encara arrosseguem pel fet de ser dones, i la segona, per la reivindicació de fer pública la problemàtica de la salut mental.\nSobre la primera, Sylvia Plath “ho volia tot” però això era prohibit per les dones. Elles havien de triar. És per això que enveja els homes. Li fastigueja la seva possibilitat de tenir sexe, moral o immoral, així com una carrera professional. Si elles ho feien o ho desitjaven, se les condemnava. A elles només se’ls tallaven les ales. L’autora explica tot això i s’atreveix a fer-ho en primer persona, reivindicant el poder del “jo” i gràcies a la seva valentia és avui icona de la literatura anomenada “confessional”, una literatura que ara inspira moltes veus femenines que tenen bona rebuda per les editorials i la crítica. Però en el moment de Plath, històries escrites per dones sobre aspectes personals i íntims eren titllats de subproductes i relegades del cànon en el qual els homes, en canvi, sí podien referir la seva experiència quotidiana perquè aquesta sempre s’ha considerat universal. Així ho recorda Aixa de la Cruz al pròleg de l’edició de Literatura Random House. No sabem, és clar, quin impacte hauria tingut en la salut mental de l’autora si la seva obra hagués tingut, quan era vivia, el reconeixement que mereixia la qualitat i transcendència de la seva feina.\nPerò això ens porta a la segona interpel·lació. Sylvia no era només incòmoda per ser una dona que no es volia conformar en ser “només dona”, sinó que a més i molt probablement, també degut a les pressions socials i culturals de l’època, va patir greus depressions. L’escriptora, en la pròpia pell i en la dels seus personatges, ens escup a la cara el tabú i l’estigma de la salut mental i de les limitacions dels procediments mèdics per tractar-la. En l’experiència de Plath, la prevenció brilla per la seva absència i el seu trastorn és tractat amb rebuig social, teràpia d’electroxoc i ingressos en manicomis habitats per “espantosos morts vivents”.\nGairebé set dècades després, la Noemí explica que els mecanismes de detecció precoç a la Catalunya del segle XXI, com l’escola, per exemple, no han funcionat. Només l’han atès quan la situació ja era molt greu i només amb atenció psiquiàtrica i no psicològica, és a dir, amb medicació. A la mateixa notícia, els professionals de la salut denuncien que falten recursos, el sistema públic és poc flexible i s’inverteix més en ingressos en unitats hospitalàries que no pas en la prevenció. Consideren aquest fet com una greu mancança a l’hora de detectar a temps els trastorns mentals, que sovint apareixen en l’adolescència.\nLa cosa preocupa i molt. Aquesta primavera ens van ploure titulars alertant que la “quarta onada” seria la de la salut mental, especialment de les persones joves. Llegim als diaris, a les xarxes, però també escoltem, en entorns propers, casos i casos d’anorèxia, depressions, angoixes, intents de suïcidi. No és un problema nou però potser sí latent i invisibilitzat. En publicacions especialitzades s’alerta que la pandèmia l’ha incrementat en un 30%. La joventut d’avui veu com, tot i advertir-ho amb totes les lletres, el canvi climàtic se’ls està engolint el planeta i la COVID19 se’ls mostra com una veritat apocalíptica que surt dels videojocs per instal·lar-se en els telenotícies. Alhora, els mateixos nois i noies veuen com trontollen, en mans de l’extrema dreta, alguns passos avançats en reducció de desigualtats, en demandes identitàries.\nLa prevenció dels trastorns mentals és segur un element important de les polítiques sanitàries però és també un element fonamental en tota la resta de polítiques. Confiar, amb bases reals, en un futur millor, ens ha donat eines i ganes de viure a les generacions que van venir després de la de Sylvia Plath. És urgent oferir un demà on, com volia la poetessa, les persones adolescents d’avui puguin “ser” i “ser-ho tot”.\nopinio Marta Grau literatura poesia salut mental mort suïcidi


Sabor asturià pel debut de l’FC Andorra a Segona - Altaveu el diari digital d'Andorra\nSabor asturià pel debut de l’FC Andorra a Segona\nOviedo i Sporting, tots dos a domicili, seran els primers rivals dels tricolors, que no jugaran al Nacional fins al setembre per disposar de més temps per fer les obres necessàries; llavors, el Granada visitarà el Principat\n23/06/2022 (19:07 CET)\nJugadors de l'Oviedo celebren un gol la passada temporada. LALIGA\nEl debut de l’FC Andorra a Segona tindrà sabor asturià. I per partida doble. En les dues primeres jornades de competició l’equip tricolor visitarà el Carlos Tartiere i El Molinón per enfrontar-se a Oviedo i Sporting de Gijón respectivament. En la tercera jornada, viatge a Las Palmas. I és que el club no jugarà a casa fins a la quarta data, per tenir més temps per fer les obres necessàries al Nacional. El rival llavors serà un ex Primera: el Granada.\nTal com s’havia sol·licitat, el sorteig del calendari ha tingut en compte que per adaptar el camp a les exigències de LaLiga calia tenir més temps. Per això, fins a la jornada 4, a disputar entre el 2 i el 5 de setembre, l’Andorra no jugarà davant la seva afició. El Granada serà el primer equip que visiti el Nacional.\nPrèviament, tres partits com a visitants. El primer (12, 13, 14 o 15 d’agost) al Tartiere, davant l’Oviedo. Rival potent que, cal recordar, es va quedar a les portes de disputar la fase d’ascens la passada campanya. La setmana següent, nova visita a Astúrias. En aquest cas per jugar contra l’altre clàssic de la comunitat: l’Sporting de Gijón. El tercer desplaçament del curs serà a Canàries. Tocarà jugar contra un Las Palmas que si que va disputar el play-off.\nEl segon equip a visitar el Nacional serà l’Eibar. Altres partits destacats arribaran en la jornada 8 (Llevant al Principat), l’11 (Alabès) o la 14 (visita a la Romareda per jugar contra el Saragossa). Els aragonesos visitaran Andorra en la segona volta, a la jornada 26.\nEl campionat s’allargarà fins al 28 de maig. L’Andorra tancarà la lliga a casa, rebent un vell conegut: el Vila-real B.\nL’entrenador tricolor, Eder Sarabia, ha destacat que “l’inici és molt dur, amb tres partits fora”, especialment una primera jornada contra “un Oviedo que és històric de Segona i de Primera i a un camp com el Tartiere”. Per això, “caldrà començar forts i haurem d’estar preparats”. Tot i això, deixa clar que “ens volem adaptar ràpidament a la grandíssima exigència que tindrem en una competició en la qual serem els únics que no hem jugat”. A banda, ha manifestat que “hi ha ganes també del primer partit a casa”.\nCalendari Segona 2022 23


maig, 2013 | Unió Musical L'Aurora de Sella\ncomunicacio 27 de maig de 2013 0 comment\nCOMUNICAT D’AGRAÏMENT DE LA UNIÓ MUSICAL L’AURORA DE SELLA AMB MOTIU DEL CONCERT CELEBRAT EL PASSAT 25 DE MAIG DE 2013 EN EL MARC DEL II CICLE DE “LES BANDES A LES ARTS ” A VALÈNCIA. El passat dissabte 25 de maig la Banda Unió Musical l’Aurora de Sella va tindre la oportunitat de participar […]\nRessò de la premsa sobre la visita al Palau de les Arts\ncomunicacio 23 de maig de 2013 0 comment\nEl diari Información de la provincia d’Alacant, a l’edició de hui, es fa ressò de l’actuació que la Unió Musical L’Aurora de Sella te programada per dissabte 25 de maig al Palau de les Arts, a València, dins del segon cicle de les Bandes a les Arts. Esperem siga tot un èxit.


Oliva lluitarà pel seu reconeixement ambiental de la mà de 37 bars i xiringuitos de la localitat\nMiércoles, 07 Agosto 2019 14:48\nEcovidrio, l'entitat sense ànim de lucre encarregada de la gestió del reciclatge dels residus d'envasos de vidre a Espanya, en col·laboració amb Ajuntament d'Oliva ha llançat la campanya estival Moviment Banderes Verds a Oliva.\nLa iniciativa té la finalitat de reconéixer amb aquest guardó ambiental als 2 municipis costaners de la Comunitat Valenciana més compromesos amb la lluita contra el canvi climàtic i la protecció del litoral a través del reciclatge d'envasos de vidre. Fins a 37 establiments d'Oliva han confirmat que col·laboraran per aconseguir la bandera verda per als seus veïns.\nA la presentació que ha tingut lloc hui a Oliva, Ecovidrio ha anunciat que treballarà amb l'ajuntament per reforçar l'operativa estiuenca i facilitar la col·laboració de ciutadans i, especialment, dels hostalers. Per a això es faran fins a 111 visites de formació i informació a establiments, s'entregaran cubs especials de reciclatge, s'instal·laran nous contenidors amb motius estiuencs i s'augmentaran les freqüències de recollida.\nEntre els requisits per optar a una Bandera Verda, cadascun dels municipis participants d'incrementar de recollida selectiva d'envasos de vidre durant els mesos d'estiu, així com fomentar la participació dels hostalers en aquesta campanya.\nOliva serà un dels 41 municipis en total de la Comunitat Valenciana que involucraran als seus veïns, hostalers i administracions públiques per aconseguir una de les 2 banderes verdes que es lliuren a la seua regió. En total, a tot Espanya, 136 municipis i més de 15.000 establiments s'han unit ja al moviment.\nSi bé, tots els municipis que milloren les seues pròpies marques han de ser reconeguts, només als 2 més compromesos hissaran la bandera verda d'Ecovidrio. Els criteris que es tindran en compte per al rànquing guanyador són les tones d'envasos recollides sobre l'objectiu, el nombre d'hostalers participants per municipi o la col·laboració de l'ajuntament en les campanyes de comunicació i mobilització.\nA més, com a incentiu a la participació, els locals més compromesos amb el reciclatge d'envasos de vidre i que assolesquen major puntuació, rebran com a premi una classe magistral amb Quique Dacosta, xef reconegut amb tres estrelles Michelin.\nSegons les últimes dades disponibles corresponents a 2018, la ciutadania d'Oliva va reciclar un total de 575.021 quilograms de residus d'envasos de vidre. Això suposa una mitjana de 22,8 quilograms de vidre per persona.\nRespecte a la taxa de contenerització, Oliva se situa amb una mitjana de 144 habitants per contenidor, comptant en l'actualitat amb un total de 175 iglús per als residus d'envasos de vidre instal·lats al municipi\nSegons les últimes dades relatives a 2018, els ciutadans espanyols van reciclar un total 893.928 tones de residus d'envasos de vidre, un 9% més respecte al 2017, fet que suposa el increment més gran de l'última dècada.\nCada ciutadà va dipositar una mitjana de 18 quilograms d'envasos de vidre per habitant, 68 envasos per persona.\nPer comunitats autònomes, les Balears (30 kg / IPH), Euskadi (27,5 kg / hab.), la Rioja (27,5 kg / hab.), Navarra (25,9 kg / hab.) i Catalunya (21,4 kg / hab.) lideren el rànquing de reciclatge d'envasos de vidre en 2018. A la comunitat Valenciana amb 85.671 tones de vidre reciclades en 2018 ens situem en una mitjana de 17,3 kg / hab.\nMás en esta categoría: « Oliva convoca deu places per a la Policía Local El Parc Natural de la Marjal Pego-Oliva edita la revista trimestral ‘Ullals’ »


Estudiantat de l’UJI mostra al Palau de les Arts «Reina Sofía» un projecte que inclou els ODS en l’educació primària a través de la música | Notícies Dígitals\nEstudiantat de l’UJI mostra al Palau de les Arts «Reina Sofía» un projecte que inclou els ODS en l’educació primària a través de la música\n12/11/2021 educació primaria, estudiantat, uji\nL’estudiantat de l’assignatura de Didàctica de l’Expressió Musical de la Universitat Jaume I ha dut al Palau de les Arts «Reina Sofía», dins de la seua programació didàctica, el «Projecte Escènic», una iniciativa que ha mostrat com educació musical i Agenda 2030 poden anar de la mà per a millorar la conscienciació sobre els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) en contextos educatius.\nLa professora de l’UJI responsable del projecte, Ana M. Vernia, ha agraït tant al Palau de les Arts, a través de Víctor Gil, com a la Universitat, des del Vicerectorat d’Estudiantat i Compromís Social, el fet de permetre que un auditori siga espai educatiu cultural, musical i d’aprenentatge en valors com són la responsabilitat cap als ODS.\nAquest projecte, que uneix música i ODS des de l’assignatura de Didàctica de l’Expressió Musical i amb els futurs i futures mestres de primària, s’ha convertit en una estrena inèdita per part de l’estudiantat de menció en música de l’UJI. Concretament, han sigut compositors i compositores d’un cançoner ex professo per a incloure els ODS en l’educació primària, demostrant que la música és capaç de vertebrar currículum i accions de responsabilitat, sense descuidar l’aprenentatge de les competències necessàries per al futur.\nEl Palau de Les Arts «Reina Sofía», ple d’alumnat de primària i acompanyat de mestres, ha vibrat durant una hora gràcies a l’alumnat de Didàctica de l’Expressió Musical, que ha mostrat el seu esforç, implicació i valoració per l’educació musical. Així, ha sigut una oportunitat de mostrar al seu futur alumnat com l’aprenentatge per projectes, vertebrat per la música, suposa una eina eficient i eficaç que permet gaudir i aprendre al mateix temps i que connecta generacions, cultures i espais i permet que la inclusió social i educativa siga una realitat.\n← El Consell aprova cinc convenis per facilitar la presentació i tramitació telemàtica de documents de transcendència tributària\nLa Generalitat amplia el servei de taxi amb motiu del Gran Premi de Moto GP a Cheste →


El discurs mediàtic al voltant de la gastronomia : - UAB Digital Repository of Documents\nHome > Articles > Published articles > El discurs mediàtic al voltant de la gastronomia :\nBibliographic citation -- Permanent link: https://ddd.uab.cat/record/200639\nEl discurs mediàtic al voltant de la gastronomia : les narratives culinàries a la premsa catalana\nFusté Forné, Francesc (Universitat Ramon Llull)\nAdditional title: Media discourse on gastronomy : Culinary narratives in Catalan newspapers\nAdditional title: El discurso mediático alrededor de la gastronomía : las narrativas culinarias en la prensa catalana\nAbstract: L'especialització periodística es caracteritza per la narració d'uns continguts que encaixen amb els interessos de la societat. Una de les especialitzacions que més ressò ha tingut al llarg dels darrers anys és la que desenvolupa la temàtica gastronòmica. Tot i el boom que l'art culinària ha experimentat a la televisió i a la xarxa, la premsa escrita segueix sent un dels referents pel que fa a la producció gastronòmica i un dels puntals de la seva popularització. Així, la present investigació se centra en els continguts actuals de periodisme especialitzat en gastronomia a Catalunya. L'objectiu de la recerca és examinar quines són les principals temàtiques que conformen aquest discurs. Així, s'hi han analitzat els articles que els dos principals diaris generalistes catalans, El Periódico i La Vanguardia, han publicat sobre aquesta matèria dintre del període 2005-2015. La metodologia utilitzada s'ha basat en l'anàlisi de contingut de 2. 776 peces periodístiques que ha permès classificar els articles segons el subjecte que tracten. S'hi han definit tres grans àrees temàtiques, que són la producció; la distribució, i la gastronomia i la societat. Aquestes tres àrees inclouen fins a onze categories específiques. Els resultats de l'estudi mostren que tant El Periódico com La Vanguardia tendeixen a oferir un tractament similar dels continguts de l'art culinària. La discussió de la recerca dibuixa les característiques del discurs del periodisme gastronòmic a la premsa diària catalana al llarg de l'última dècada.\nAbstract: Specialist journalism consists in the narration of content related to social interests. One of the niches with the greatest impact in recent years is gastronomy. Despite the boom experienced by gastronomy on television and Internet, printed media is still a reference concerning gastronomy communication, and one of the reasons for its increasing popularity. This research focuses on the current content of food journalism in Catalonia. The paper aims to analyze the predominant topics that delineate the gastronomy discourse. To achieve this, the study reviews gastronomy-themed articles published from 2005 to 2015 in the two major newspapers in Catalonia, El Periódico and La Vanguardia. The methodology is based on a content analysis of 2,776 articles that are classified by theme. For this purpose, three general categories were defined, namely production, distribution, and gastronomy and society, which include eleven specific themes. The results show that El Periódico and La Vanguardia tend to deal with gastronomy content in a similar manner. The characteristics of the discourse of food journalism in Catalan dailies over the last decade are also discussed.\nAbstract: La especialización periodística se caracteriza por la narración de unos contenidos que encajan con los intereses de la sociedad. Una de las especializaciones que ha tenido más eco a lo largo de los últimos años es la que desarrolla la temática gastronómica. A pesar del boom que el arte culinario ha experimentado en la televisión y en la red, la prensa escrita continúa siendo uno de los referentes en cuanto a la producción gastronómica y uno de los puntales de su popularización. Así, esta investigación se centra en los contenidos actuales de periodismo especializado en gastronomía en Cataluña. El objetivo de la investigación es examinar cuáles son las principales temáticas que conforman este discurso. Así, se han analizado los artículos que los dos principales diarios generalistas catalanes, El Periódico y La Vanguardia, han publicado sobre esta materia en el periodo 2005-2015. La metodología utilizada se ha basado en el análisis de contenido de 2. 776 piezas periodísticas, que ha permitido clasificar los artículos según el tema que tratan. Se han definido tres grandes áreas temáticas, que son la producción; la distribución, y la gastronomía y la sociedad. Estas tres áreas incluyen hasta once categorías específicas. Los resultados del estudio muestran que tanto El Periódico como La Vanguardia tienden a ofrecer un tratamiento similar de los contenidos del arte culinario. La discusión de la investigación dibuja las características del discurso del periodismo gastronómico en la prensa diaria catalana a lo largo de la última década.\nSubject: Catalunya ; Gastronomia ; Narratives ; Periodisme especialitzat ; Periodisme gastronòmic ; Premsa generalista ; Cataluña ; Gastronomía ; Narrativas ; Periodismo especializado ; Periodismo gastronómico ; Prensa generalista ; Catalonia ; Gastronomy ; Specialist journalism ; Food journalism ; Mainstream newspapers\nPublished in: Anàlisi : quaderns de comunicació i cultura, Núm. 59 (December 2018) , p. 77-90 (Articles) , ISSN 0211-2175\nAdreça original: https://analisi.cat/article/view/n59-fuste-forne-masip\nAdreça alternativa: https://www.raco.cat/index.php/Analisi/article/view/347224/438402\nAdreça alternativa: https://www.raco.cat/index.php/Analisi/article/view/347224\n14 p, 183.8 KB


Un jutjat reconeix el dret a cobrar la pensió de viudetat tot i que la parella no estava inscrita en cap registre La República\nUn jutjat reconeix el dret a cobrar la pensió de viudetat tot i que la parella no estava inscrita en cap registre\nACN Barcelona.-El jutjat social número 16 de Barcelona ha reconegut el dret a cobrar la pensió de viudetat d’una dona tot i que el matrimoni va durar menys d’un any […]\nACN Barcelona.-El jutjat social número 16 de Barcelona ha reconegut el dret a cobrar la pensió de viudetat d’una dona tot i que el matrimoni va durar menys d’un any i no estaven inscrits en cap registre que demostrés la seva convivència estable. El jutge reconeix aquesta convivència prèvia, i ho fa en base a testimonis de veïns i familiars, de forma que la dona podrà accedir sense restriccions temporals a la prestació. La llei estableix que quan la causa de la mort és una malaltia prèvia, l’accés a la prestació de viduïtat està condicionada al fet que el matrimoni hagi durat almenys un any o es pugui acreditar una convivència ininterrompuda de com a mínim dos anys. L’Institut Nacional de la Seguretat Social considerava que no complia cap d’aquests requisits perquè no estava inscrita en cap registre de parelles de fet.\nFrancisca Ureña, advocada de Col·lectiu Ronda que ha assessorat la vídua, lamenta “el criteri sempre restrictiu per part de l’INSS”, obligant les persones a recórrer als tribunals “per acreditar allò que s’hauria d’admetre en via administrativa”.


La colla dels dimecres: IGLESIA DE LA MADRE MARIA DEL COLL\nHE ELIMINADO ARBOLES Y HE PUESTO OTROS\nPublicat per Diego Sanchez a 13:23\nAntoni Colomer Aquarel.la 14 de gener de 2016 a les 20:14\nPues, muy bien con la poda. No recuerdo la realidad, pero el resultado es muy correcto.\nRaimundo Lopez 14 de gener de 2016 a les 23:24\nLos colores son muy agradables a la vista, que es lo que gusta a la mayoría de la gente. Así que ves a tu rollo, que tienes que vender muchos!!\nJoan Martinez Puig 15 de gener de 2016 a les 11:59\nBuen trabajo Diego, has pintado una acuarela con mucha luz y colorido. Las figuras le dan ambiente. Muy bien\nDiego Sanchez 15 de gener de 2016 a les 15:20\ncon colores o sin colores no estoy sastifecho creo que se le podia haber sacado bastante mas provecho a este tema hay que seguir intentandolo a veces lo consigo y otras no, tendre que hacer algo mas para intentar mejorar aun estoy en ese momento que quieres mas y no eres capaz de llegar espero a lo largo de este año poder avanzar un poco mas gracias por vuestros comentarios\nÀngels 16 de gener de 2016 a les 11:52\nJoan Mª: Tu segundo ejercicio mejora mucho del primero. Muy bien\nFernando Font de Gayà 17 de gener de 2016 a les 19:07\nMadre María !!!! que bien te ha quedado, lncluido el personaje (casi transparente)\nque se pasea, con bufanda, mirando la iglésia de su Madre.


En aquesta quinzena aprendràs a: Comprendre els significats de les fraccions, conèixer el valor d'una fracció, identificar les fraccions equivalents, trobar la fracció irreductible d'una donada, entendre el concepte de nombre racional, simplificar una fracció, passar fraccions a nombres decimals, sumar fraccions, restar fraccions, multiplicar fraccions, dividir fraccions, realitzar operacions combinades amb fraccions i resoldre problemes utilitzant fraccions.\nOBJECTIUS DIDÀCTICS:Comprendre els significats de les fraccions. Conèixer el valor d'una fracció. Identificar les fraccions equivalents. Trobar la fracció irreductible d'una donada. Entendre el concepte de nombre racional. Simplificar una fracció. Passar fraccions a nombres decimals. Sumar fraccions. Restar fraccions. Multiplicar fraccions. Dividir fraccions. Realitzar operacions combinades amb fraccions. Resoldre problemes utilitzant fraccions.\nPalabras clave: denominador numerador fracció\nURL repositorio: /repositorio/11122010/5d/es_2010121123_9205552


π= 3.14159265: Sony A700, per fi a les meves mans!\nPublicat per Manelus a 8/11/2008 08:56:00 p. m.\nManel¡¡¡¡ estàs fet un krak¡¡¡¡ quina qualitat de imatge nano¡¡¡¡ per fi ja la tens eh???jajejejej enorabona krak una abraçada molt forta¡¡¡\n24 de gener de 2009 a les 2:59


A continuació especifiquem les cookies utilitzades a la nostra web i la seva finalitat. Relació de tercers prestadors de serveis de cookies al domini www.grupofreixenet.com Nom de la cookie: NID Descripció:\nDomini des del qual s'envia: www.grupofreixenet.com\nDomini des del qual s'envia www.grupofreixenet.com\nExclosa (del deure d'informació i consentiment) Nom de la cookie: __utma Descripció:\nAquestes cookies emmagatzemen informació sobre com s'utilitzen els vídeos de Vimeo perquè es puguin fer millores i informar de la nostra productivitat. Vimeo utilitza les cookies de Google Analytics en l'ús dels seus vídeos.\nDomini des del qual s'envia grupofreixenet.com\nNo exclosa (del deure d'informació i consentiment) Nom de la cookie: __utmb Descripció:\nData de caducitat 30 minuts\nNo exclosa (del deure d'informació i consentiment) Nom de la cookie: __utmc Descripció:\nData de caducitat Quan es tanca la sessió\nNo exclosa (del deure d'informació i consentiment) Nom de la cookie: __utmz Descripció:\nNo exclosa (del deure d'informació i consentiment) Relació de tercers prestadors de serveis de cookies al domini www.grupofreixenet.com Nom del proveïdor: Google Inc. Descripció: