Costa es querellarà contra la magistrada del TSJC que l'ha fet detenir La República\nCosta es querellarà contra la magistrada del TSJC que l'ha fet detenir\nCosta es querellarà contra la magistrada del TSJC que l’ha fet detenir\nL’exvicepresident de la Mesa manté ferma la seva convicció de deslegitimar el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya com a òrgan competent per jutjar els debats del Parlament\nL'exvicepresident del Parlament Josep Costa atenent els periodistes després de quedar en llibertat, davant del TSJC, el 27-10-21\nL’exvicepresident primer de la Mesa del Parlament, Josep Costa, ha sortit en llibertat després de negar-se novament a declarar aquest dimecres al migdia al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC).\nCosta, detingut aquest matí per cinc mossos de paisà, i part de l’antiga Mesa estan investigats per “desobeir” el Tribunal Constitucional i tramitar dues propostes de resolució sobre la monarquia i l’autodeterminació. L’exvicepresident de la Mesa ha exercit com a advocat d’ell mateix i ha recusat la magistrada instructora, Maria Eugènia Alegret, per considerar que la seva ordre de detenció era il·legal.\nSegons ell, si el judici per desobediència es pot fer sense ell, encara més es pot fer una declaració com a investigat a instrucció. Per aquest motiu, ha anunciat una querella contra Alegret i manté ferma la seva convicció de no reconèixer el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya com a òrgan competent per jutjar els acords i debats del Parlament de Catalunya.\nI finalment, @josepcosta surt en llibertat sense declarar i recusant a la jutgessa per detenció il·legal\nAnar-hi, anar-hi I anar-hi pic.twitter.com/MMEKTl8g44\n— Pau Juvillà (@pjuvilla) October 27, 2021


FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA\nForo Girona Scooter Club :: GENERAL Comparteixi\nAssumpte: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dv Gen 11, 2013 12:46 pm\nel dissabte 2 anirem a MELIANTA a la FIRA aquesta, ja posarem hora i lloc de trovada mes endevant\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dv Gen 11, 2013 12:54 pm\nI tambe crec que el dia 20 de GENER, fan la fira de SAN ANTONI a ANGLES, amb trobada de vehicles classics, i esportius, tambe hi pensem anar hi, si voleu venir, la setmana que be, concretarem com ho fem\nNombre de missatges : 201\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Ds Gen 12, 2013 1:07 am\nHOLA JOSEP, JO EN PRINCIPI JA HI VINDRÉ DE TOTES MANERAS AVUI M´HAN COMENTAT QUE POSSIBLEMENT SIGUI EL DIA 19 DE GENER PERÒ NO ESTIC SEGUR, SI M´ENTERO D´ALGU JA HO POSSARÉ.\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dl Gen 21, 2013 11:26 am\nEstà confirmat per dissbte 2 de febrer? vinga vá que tinc festa!!!\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dl Gen 21, 2013 9:48 pm\nA veura, pandilla de scooteristes, informacio important,( com totes les del foro)\nDissabte 2 de Febrer, FIRA DE 2 I 4, I ""27 RODES "" ( les dels nostrers escooters, contan la de recanvi)\nM'ha dit en GERARD, alies GUDALL, que ens apuintem ja, que demanara taula al restaurant SELVATA, de Borgonya, perque a prop de Melianta estara tot ple, i no hi cabrem degut a la quantitat de gent i persones que hi anirem del CLUB\nJa anire posant, quan m'enrecordi, els noms dels que m'han confirmat que vindrien, perque son tans,, que ja no m'enrecordo, HA HA HA HA HA HA\nVA en serio, apunte vos a veura si som força colla, com l'any passat que eram uns quants\nP D. Despues del comentari que fara en Domenec mes avall , mes informacio\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dt Gen 22, 2013 12:15 am\nJa començem les COLLONADESSSSSSSSSSSSSSSSSSSS JEJEJEJEJEJE\nVa scooteristes empedernits, ja que no em anat a PINGUINOSSSSSSSSS ( AIXÒ VA PER MI I EN XEVI 972) als menys fer aquestes petites trovadetes vespaires i lambreteras i que no siguem sempre els quatre del club.\nEl diumenge passat com alguns sabeu en Josep Rk, jo mateix ( iaia_vespa) i el senyor Xevi 972 vam anar Anglés a lluir les nostres fastuoses máquines d´asfalt i la trovada va estar bé, vam menjar, beure i hasta va sortir el durant una estona. El senyor Agusti (MARMOTTE) menbre també del Club va assistir amb el cotxe particular i va tirar unes quantes a les impresionants máquines de regar per davant i per darrera, ja les durá penjar al Foro. jajajajaja.\nBé companys aniveu-vos i haviam si ens veiem aviat.\nSALUT I FORÇA AL CANUT, VISCA LES VESPES I LAMBRETTES I COM NO VISCA BARÇA I VISCA CATALUNYAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAA.\nOSTIA QUIN ALTRA ROTLLO.\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dt Gen 22, 2013 3:34 am\nHola companyeiros i estimats;\nJo ancara no se si podré venir. A mi ja m'agradaria, pero haig de convèncer a la meva estimada que no vol passar fred.\nBé, si ho aconsegueixo ja ens veurem.\nMolt bé Josep i Domenec, esteu aconseguin aixecar aquest foro mig adormit.\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dt Gen 22, 2013 1:19 pm\nJo ja t'ho comfirmo, faré acte de presència.\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dt Gen 22, 2013 3:57 pm\nHola estimat Xevi, digues a la Montse que ja li montarás un radiador d´oli a la vespa i que es posi el pijaume per sota.JE, JE :twisted\nANIMEUVOS I VENIUUUUUUUUUUUUUUUUUUUUUUUUUUUUUU-\nI tu XEVI 972 ja se que conto sempre amb tú, peró simonitza la vespa conyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyy (no amb kh 7)\nP.D: Lo d´estimats XEVI va per tots dos\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dv Gen 25, 2013 9:29 pm\naqui una mostra\ni aqui l'enllaç de la diada.\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Ds Gen 26, 2013 12:24 pm\nnois jo tambe vindre aviam si aconseguim fer una bona colla i fem un bon esmorssar i pasem una bona estona un saludu a tots\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Ds Gen 26, 2013 1:03 pm\nA veura, qui vulgui venir, que s'apunti, que en GERARD ens guardara taula al restaurant Selvata de Borgonya, alguns ja l'informeu directament a ell a traves del WHAT APP, o millor dit, el ""GUASAT", com en diuen alguns\nde moment tenim confirmats els seguents\nJOSEP RK SENS\nXAVI 972 SANTER\nen XAVIER CEBRIAN, ho ha de confirmar, en RUDI suposo que tambe vindra,en JULIA suposo que podra venir, ja el trucare , en FONS, a veura si pot venir\nen TONI DIMONI, em va dir que miraria de venir, tambe l'avisare, pero ell hauria de venir amb cotxe, cap problema, en TARIFA, no se que s'en ha fet d'ell, En XAVI FONT, i L'AGUSTI MARMOTTE, ja avisaran,si per cas poden venir, o si saben esser a 2 llocs a l'hora, he he he!!!!!!!!\ni tambe en PERE, a veura que hi diu, i al reste, si no llegiu el foro, no us enterareu de res, perque no ho posare al FACEBOOK, APA !!!!!!!! ADEU\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Ds Gen 26, 2013 7:10 pm\nEstimats companys apart de tots els que ha anunciat en Josep RK posiblement també vingui en PERICOT amb nosaltres que ahir em va dir que ja esposaria d´acord o em mí o amb en Tarifa. En Pere de la Cellera no crec que vingui amb nosaltres perquè ell hi va amb cotxe (m´ho va comentar la setmana passada a Anglès) de totes maneras si vol pot venir a esmorçarrrrrrrrrrrrrrrrrrrrrrrrrrrrrrrr.\nSi sé alguna altra novetat ja ho diré.\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dg Gen 27, 2013 2:26 am\nBé companys; Les negociacions van força bé. Crec que en Josep ja ens pot afeixir a la Montse i a mi mateix a la llista de participants, jejejeje.\nTinc un "mono" de Vespa...........incontrolable.jajajajajajajajaja.\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dg Gen 27, 2013 2:11 pm\njosep RK escrigué:\nHola, Jo m' hi APUNTO. Ja direu hora de sortida i punt, o la hora d'esmorzar al Salvata.\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dt Gen 29, 2013 3:21 pm\nolt be, senyors, quedem Dissabte a 3/4 de 9 del mati a la Plaça Catalunya de Girona, per anar al restaurant, on ens esperararan els de Banyoles, hem dev ser hi aviat alla per no tenir aglomeracions, perque encara que tenim taula guardada, com mes aviat esmorcem, dons aixo que tenim guanyat per anar a MELIANTA\ndons afegim hi a...\nFONS--------XAVIER CEBRIAN i MONTSE\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dt Gen 29, 2013 5:13 pm\nA esmortzar no hi puc pas venir.\nEns veurem a la Fira.\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dt Gen 29, 2013 9:48 pm\nEI, PERE: aixo no val, hi vas mes aviat per emportarte totes les peças bones, deixa algo per els altres, he he he, va vinga, ens veurem per alla remenan ferros\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dc Gen 30, 2013 2:50 pm\nVa companys aneu-vos apuntant que en Gerard (PINGUINEROOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOO) HA D´ENCARREGAR LA TAULA\nHa dit en Francesc Mauri que el dissabte baixan molt les temperaturas així que ja sabeu ben abrigadets cap a MELIANTA.\nSALUT COM SEMPRE I QUE AVUI GUANYI EL BARÇAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAA\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dc Gen 30, 2013 6:00 pm\n3/4 de 9 son le 8:45?\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dc Gen 30, 2013 9:53 pm\nAra no ho se segur, XAVI, pero jo diria que en el pais vei, tres quarts de nou, son las ocho cuarenta i cinco, minuto mas minuto menos, he he he he\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dj Gen 31, 2013 1:20 am\nEn Xevi es l´ostia el truco dues vegadas el diumenge a MITG MATI per anar a cremar gasolina i ell ni PUTO CASSSSSSSSSSSS.\nJa imagino que dormies\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA Dv Feb 01, 2013 1:59 am\nAl pas veí seríen "menos cuarto" ja ja. Domènech, pas que dormía, es que surtu de casa i em deixo el mvl a casa xq les fans no m'acosin ja ja jaj\nAssumpte: Re: FIRA 2 I 4 RODES MELIANTA


El bosc dels somnis perduts: Amics monstruosos\nLa Sandra és una nena dolça, afectuosa i molt responsable, però alhora és molt tímida i poruga, "sóc la nena més tímida de l'univers". Per això li costa molt comunicar-se amb les persones del seu entorn i fer amics. Els pares tampoc no la poden ajudar gaire perquè com diu la contracoberta del llibre "són un milió de vegades més joves que els pares dels nens i nenes de la seva edat. Els falta pràctica per arribar a ser uns 'pares professionals' i sempre necessiten que ella els ajudi." Una nit es deperta en sentir una veu que sembla venir d'un altre món. La Sandra s'espanta d'allò més, però a poc a poc anirà fent uns amics a les nits, un gos zombi, un gat mòmia, una tortuga Frankenstein i tres periquites fantasmes. Aquests amics l'ajudaran a superar la seva timidesa.\nMentre passa tot això, el pare perd la feina i es veu obligat a treballar en coses que no li agraden. Tot i així es nega a renunciar a treballar en allò que és la seva autèntica passió, ser mecànic de motos, i lluitarà per aconseguir-ho. El lector viurà les pressions familiars ja que l'avia paterna de la Sandra considera que fer de mecànic no és un ofici com cal i vol que el seu fill faci de venedor de rentadores.\nUs estic parlant del llibre Amics monstruosos, que ha escrit l'Anna Manso i ha il·lustrat en Gabriel Salvadó, que ha estat publicat per l'editorial Animallibres en la col·lecció La formiga groga, recomanat per a lectors a partir de 8 anys.\nHe gaudit molt de la lectura i us el recomano amb entusiasme perquè amb una prosa àgil i plena d'humor i tendresa l'autora tracta el tema de la timidesa, molt important en els nens, ja que els dificulta la comunicació, se senten marginats i els costa molt parlar amb la gent i fer amics la qual cosa contribueix a rebaixar l'autoestima. La Sandra acaba trobant forces dins seu per superar el greu problema que té.\nLa por a la nit és un altre gran tema que viuen els infants i que fins i tot pot arribar a tenir conseqüencies en la vida adulta si no s'aplica el tractament adeqüat i sobretot si no li prestem importància. La Sandra troba la solució a la por nocturna en la seva imaginació desbordant. Els monstres de la nit seran els seus amics.\nSerem espectadors, també, de les relacions familiars i socials dels pares de la Sandra, de vegades conflictives, i de la crua realitat de l'atur. L'Anna Manso, però, ens ho fa fàcil perquè tracta aquests assumptes amb la dosi d'humor i ironia suficient perquè el lector els entengui de manera amable i l'ajudi a crear-se una opinió pròpia.\nEl llibre està recomanat per a lectors a partir de 8 anys. Els nois i noies s'ho passaran d'allò més bé i de seguida es faran amics de la Sandra, però jo penso que aquest llibre pot ser de gran ajut també per a pares i mestres. Bé i també per a avis, tiets, tietes, cosins, cosines i qui sigui. Tothom s'ho passarà bé. Tothom riurà. Tothom estimarà la Sandra. Tothom s'emocionarà. Tothom aprendrà moltes coses.\nAprendrem a saber què és la timidesa, què és la soledat, què és l'amistat, què és l'amor. L'amor, una energia capaç de moure l'univers.\nL'Anna Manso (Barcelona, 1969) és autora de més de trenta llibres per a nois i noies, entre d'altres Leandre, el nen horrible, Una noia N.O.R.M.A.L s'ofereix de cangur i L'últim violí. Escriu guions de cinema i televisió, com ara els guions d'Una mà de contes. També signa la columna del diari Ara "La pitjor mare del món". Des de fa uns mesos també presenta quinzenalment un espai en el programa de TVE2 "Para todos la dos". I fa poc ha estrenat al teatre Romea l'obra "Perduts a la Viquipèdia"\nPer a més informació podeu consultar el seu bloc, aquí teniu l'enllaç: Manso organixeixon\nPublicat per Rodolfo del Hoyo Alfaro a 17:34\nEtiquetes de comentaris: Amics monstruosos, Animallibres, Anna Manso, Literatura infantil i juvenil, LLIBRES


General | INS Laia l'Arquera\n937 570 072\nProjecte Educatiu de Centre, Normes d’Organització i Funcionament, Projecte Lingüístic de Centre, Carta de Compromís Educatiu i Digital i Projecte de Convivència\nProjecte TAC i Projecte d’Innovació “Educar en l’ús de les eines digitals”\nBloc del Projecte de Llengües\nBloc del Departament d’Educació Física\nBloc d’Informàtica 4t d’ESO\nBloc del club de lectura\nDiari Musical Laia l’Arquera\nPodeu veure el contingut sencer del butlletí mensual del mes de Setembre clicant damunt de la imatge\nConscients de la importància de reduir, reutilitzar i reciclar, els alumnes de l’optativa de 1r d’ESO han treballat alguns anuncis sobre aquest tema. Encara que no hàgim pogut sortir de casa en molts dies hem de seguir cuidant el nostre futur. Aquí teniu un recull dels seus anuncis.\nEls alumnes de l’optativa de 1r d’ESO han treballat enguany els usos de l’alumini, els seus pros i contres i les alternatives en alguns àmbits com l’esmorzar que portem de casa cada dia. Han treballat cooperativament a l’aula i després des de casa. Aquí teniu un recull de vídeos que han fet amb la tècnica de l’stop-motion.\nTríptic Portes Obertes 2020\nInformacions centre Portes Obertes 2020\nButlletí mensual Febrer 2020\nJa podeu consultar el butlletí del mes de Febrer. Si cliqueu damunt la imatge el podreu llegir sencer.\nDimecres vinent dia 11 de març a les 18.30h farem la darrera xerrada de l’Escola de pares i mares sobre drogodependències a càrrec d’especialistes del tema de l’Ajuntament de Mataró.\nc. Ciutat Freta, 26\nINS Laia l'Arquera | https://agora.xtec.cat/inslaialarquera


Venda de Rays Choice de Kiwi Seeds\nKiwi Seeds i Alchimia presenten la varietat híbrida Ray's Choice, un creuament 85% Sativa 15% indica que desborda resina enganxosa i ens regala sabors tremendament afruitats, recol·lectant-se als 60-70 dies de floració.\nAquesta gran varietat de marihuana s'origina en l'any 1987, quan un molt bon conreador i amic del banc va tornar de Califòrnia amb llavors de varietats de marihuana indica Afganeses estabilitzades en aquesta regió.\nAixí, en germinar-les i treballar amb elles, van ser les primeres varietats Indiques cultivades a Nova Zelanda, iniciant un set d'híbrids de molta qualitat, dels que surt Ray's Choice.\nUnint-les amb les millors i més enganxoses satives de les que disposaven es va obtenir un set d'F1 d'entre les que trobem aquesta varietat, que creix fort i ràpid, amb estructura de sativa. S'adapta bé a la calor i als climes temperats.\nLa floració es prolonga sol 60-70 dies, formant cues grans i de calzes gruixuts en les seves flors, i produint un munt de resina brillant i blanca que es torna enganxosa un cop s'assequen els cabdells.\nL'aroma que desprèn Ray's Choice és dolç, afruitat i melós, i el seu efecte és estimulant i cerebral, bastant psicodèlic, amb un punt relaxant.\nCaracterístiques de Ray's Choice de Kiwi Seeds:\nGenètica: marihuana Sativa desconeguda x Afganesa\nGuanyadora del segon premi en una High Times Cannabis Cup\nPropietats de Rays Choice\nLlavors Feminitzades Sabor Afruitat Sativa Indica Cannabis cup Efecte estimulant\nProductes relacionats amb Rays Choice (Kiwi Seeds)\nOpinions de Rays Choice i preguntes\nVols donar la teva opinió sobre Rays Choice o preguntar sobre aquest producte?


bol.com | MobieleTelefoonHoesje.nl, Polar, elough Elektronica kopen? Kijk snel!\nGekozen filters: Polar, elough, MobieleTelefoonHoesje.nl\nWis alle filters Gekozen filters: Polar elough MobieleTelefoonHoesje.nl\nBatterijen & Opladers Camera's & Accessoires E-readers & Accessoires Keukenapparaten Navigatie & Accessoires Tablets & Accessoires Telefonie & Accessoires Kabels Wearables\nTelefonie & Accessoires (347)


cooperació L'Hospitalet de Llobregat tallers lloguer solidaritat premis Estudiar a l'estranger ofertes de treball a l'estranger participar ocupació emprenedoria Badalona voluntariat mobilitat europea Santa Coloma de Gramenet pràctiques recerca treball art pràctiques a l'estranger beques Idiomes estiu Voluntariat a l'estranger universitat formació cultura estudiants europa concurs habitatge ofertes de treball educació cursos Treballar a l'estranger estranger ajuts feina casal formació ocupacional\n1. Registra't al portal www.barcelonesjove.net. Per fer-ho, clica al "Registreu-vos", que trobaràs a la part dreta de la pàgina d'inici. Si ja estàs registrat al portal, entra directament amb les teves dades d'usuari.\n4. Un cop t'has subscrit a les alertes que t'interessen pots gestionar-les a través de l'Àrea d'usuari/Les meves alertes.


Vuit pensadores de la tecnologia i la digitalització - MetaData\nVuit pensadores de la tecnologia i la digitalització\nLes dones representen el 50% de la ciutadania, però no tenen la capacitat d’influència per dissenyar les eines futures ni les seves investigacions la mateixa visibilitat que la dels homes\nClara Laguillo Dimarts, 8 de març de 2022 | 08:00h\nLes dones reclamen una contribució més gran en la tecnologia i la societat que aquesta transforma\nSTEM, aquest és el terme que s’ha emprat durant anys per fer referència a les disciplines cientificotècniques i que està guanyant cada cop més protagonisme amb el clam de les dones per tenir-hi una presència igualitària a la dels homes. Es tracta de les ciències, la tecnologia, l’enginyeria i les matemàtiques, àrees considerades tradicionalment masculines. Però recentment s’ha introduït una A a la paraula que fa referència a les arts. És a dir, parlem de les STEAM. I és que només el 20% de les persones que dissenyen la intel·ligència artificial que definirà el nostre futur són dones, segons l’últim informe de l’AI Now Institute de Nova York. En el món de l’art, la dada no és molt més optimista: la informació més recent del Ministeri de Cultura assenyala que només el 27% de les obres dels catàlegs de les galeries tenen una dona com a autora. Ambdues són xifres que reforcen la necessitat de reivindicar cada 8 de març, Dia de la Dona, una igualtat real per aquest 50% de la població. Una meitat que ha deixat en l’oblidat grans artistes i pensadores que des dels anys 80 han posat el seu granet de sorra per tenir la tecnologia que avui ens envolta.\nUna de les principals pensadores de l’ecosistema digital és Donna Haraway (EUA, 1944), interessada en les relacions humans-no humans des de diverses aproximacions. Podria considerar-se el Manifest per a cíborgs (1985) com la publicació més citada i que més representa el seu pensament. En ell, planteja que les societats tecnològiques pròpies de les produccions culturals etiquetades com a ciència-ficció ja són part de la realitat no fictícia perquè les persones són cíborgs en molts sentits (fusió d'humanitat i màquines). L’autora afirma que el terme pot extrapolar-se més enllà de les hibridacions literals, ja que la figura del cíborg encarna allò que se surt del concepte d’humà; i el tret binari, en termes de gènere i naturalesa. En aquest sentit, Haraway divulga la concepció que la tecnologia i la globalitat han contribuït enormement al debat filosòfic sobre naturalesa i cultura, evidenciant la diversitat d'aquest món plural on hi caben animals humans i no humans, aparells electrònics, processos i quimeres que ja no són utòpiques.\nJudy Wajcman (Austràlia, 1950) és l’autora de Tecnofeminismo (2004; Cátedra, 2006). Com a sociòloga, ha analitzat la tecnologia des de la perspectiva feminista, especialment quan aquesta travessa l'àmbit laboral. En les seves anàlisis va desgranant com la tecnologia té també gènere i com es pot percebre en el disseny, l’ús que se’n fa i com es projecta. La conclusió a la qual arriba és que la tecnologia està dissenyada per ments masculines i que això genera un biaix patriarcal. El primer pas, afirma, és posar el focus en aquesta realitat per desactivar-la.\nWajcman afirma que la tecnologia està dissenyada pels homes i que hi ha un biaix patriarcal del qual cal prendre consciència per superar-lo\nEn el camp dels estudis de gènere destaca Rosi Braidotti (Itàlia, 1954). Entre les seves aportacions destaca Lo posthumano (Gedisa, 2015), on proclama el posthumanisme a partir del moment en què la tecnologia es creua en la majoria de processos de la quotidianitat, i en el període de l'antropocè, dificultant la identitat del fet humà (en relació amb el fet no-humà). Qüestiona també quins són els fenòmens que deriven de la colonització de la vida per part dels mercats i la lògica del rèdit. La seva no és una anàlisis per a la desesperança, sinó una proposta afirmativa que identifica oportunitats en les formes de neohumanisme derivades dels moviments mediambientals, i en els estudis de gènere i postcolonialisme actuals.\nDel pensament de la filòsofa Karen Barad (EUA, 1956) destaca la proposta teòrica del realisme agencial, inscrit en la línia de pensament filosòfic denominada Nous materialismes. I és que una de les qüestions que remou els fonaments de la cultura és la relació de la virtualitat amb la materialitat (el fet de ser intangible en molts sentits). La relació entre la realitat i la materialitat és un debat obert en la filosofia des que l'ésser humà és tal, i el que fa Barad és proposar una concepció de materialitat que sigui pròpia del context digital: aquella que es fixa en les relacions més que en la concepció objectual. Dit d'una altra manera, proposa que la materalitat no faci referència a quelcom tangible i físic, sinó a quelcom relacional i propi de l'acció. Així, desplaça l'ésser humà del centre de totes les relacions, on hi ha també objectes tecnològics, processos i mons virtuals, entre d'altres. La proposta passa per entendre que la relació entre subjectes, objectes, processos, virtualitats i altres subjectes és de mútua influència.\nBarad treu l’ésser humà com a protagonista únic i situa a l’escenari la tecnologia i altres objectes com a elements de mútua influència amb les persones\nUna altra pensadora que ha contribuït en les investigacions del gènere i la tecnologia és Sadie Plant (Regne Unit, 1964). A través de Ceros + Unos (1997; Destino, 1998), repensa la història de la cibernètica des d'una òptica feminista, i rescata noms com Ada Lovelace per ratificar la idea que les dones no estan desvinculades de la ciència i la tecnologia per manca d’interès, sinó pels imperatius d'una societat patriarcal. Plant estableix una relació entre l'ofici de les teixidores i el de les informàtiques, entroncant amb una altra idea de la dona com a computadora humana: mecanògrafa, telefonista, taquígrafa... massa sovint invisibilitzada. Recupera aquestes figures anònimes, i destaca com la manera de funcionar del gènere femení encaixa a la perfecció amb les necessitats de la xarxa. Plant és, per aquesta aportació, una de les considerades inspiradores del ciberfeminisme amb tots els seus riscos (la celebració d'una emancipació de les dones a través de la xarxa, que el temps ha desconstruït, tot i que no invalidat al 100%).\nLes herències de Haraway, Wajcman, Braidotti, Barad i Plant han inspirat noves generacions de pensadores que assumeixen que la tecnologia és determinant en la manera de ser al món. Per això és necessària una perspectiva múltiple, sobretot plurinclusiva, que sigui capaç d'anar més enllà de les nocions de gènere, sexe, raça, classe i, fins i tot, espècie. Amb aquesta concepció treballa el col·lectiu Laboria Cuboniks publicant un manifest 2015 per promulgar el Xenofeminisme (Caja Negra, 2018), i una de les veus representants n'és Helen Hester (Regne Unit, 1983). Després de preguntar-se com reconfigurar les polítiques de gènere quan aquest ja no es pot llegir com exclusivament binari, ni tampoc humà, proposen apropiar-se de les tecnologies per seguir amb la transformació de les opressions del sistema, especialment quan es refereixen a les formes reproductives.\nPlant és considerada una de les inspiradores del ciberfeminisme després de visibilitzar noms com el d’Ada Lovelace\nEn el territori espanyol també hi tenim referents que contribueixen al pensament tecnodigital. Una d'elles és Remedios Zafra (Còrdova, 1973), experta en l’anàlisi de les polítiques d'identitat a les xarxes, com en e-identidades-loading-searching-doing, on investiga sobre les condicions de producció de subjectivitat als contextos digitals, entenent-los com "nous espais de política i coneixement de les subjectivitats, (...) [perquè] internet [pot ser analitzat] com un nou agent especulatiu de la diversitat amb múltiples pretensions (comercials, estètiques i polítiques)". El seu treball sobre la cultura contemporània digital i l'estudi crític de la contemporaneïtat pot trobar-se a publicacions com Entusiasmo. Precariedad y trabajo creativo en la era digital (Anagrama, 2017), on mostra com s'han vist pervertides i maltractades la vocació i l'entusiasme, instrumentalitzades al servei de la hiperproducció i la velocitat competitives pròpies d'un sistema (també) hipertecnològic.\nLa catalana Ingrid Guardiola reclama un discurs crític al voltant de les tecnologies i la informació que transita en l’entorn virtual\nUna veu catalana que convé escoltar és la d'Ingrid Guardiola (Girona, 1980), actual directora del Bòlit - Centre d'Art contemporani de Girona, que a la seva publicació L'ull i la navalla. Un assaig sobre el món com a interfície (Arcàdia, 2018) analitza les modificacions en les esferes pública i privada pròpies d'un món en xarxa on transiten imatges i dades sense control i que condicionen la lectura sobre el món que és eminentment virtual i simbòlic. La seva anàlisi convida a ser crítiques amb els dictats hegemònics liberals i la individualització, obrint camí a les pràctiques que sorgeixen als marges al voltant de les tecnologies, centrades en nous imaginaris col·lectius que, entre d'altres, volen reapropiar-se de l'espai públic.\nDijous, 11 de febrer de 2021 | 14:27h\nDones i ciència: una presència encara minsa


Tunajifunza: Pentecosta 2017, 200 anys d'enviament\nPentecosta 2017, 200 anys d'enviament\n"Què vol dir tot això?"\n"Residien a Jerusalem jueus piadosos provinents de totes les nacions que hi ha sota el cel. Quan se sentí aquella remor, la gent s'aplegà i van quedar desconcertats, perquè cadascú els sentia parlar en la seva pròpia llengua. Sorpresos i meravellats, deien: --¿No són galileus, tots aquests que parlen? Doncs com és que cada un de nosaltres els sentim en la nostra llengua materna? Sorpresos i desconcertats, es deien els uns als altres: --Què vol dir tot això?"\nEl calendari del 2017 ha fet coincidir dues dates importants per a molts dels que llegim aquest bloc, Pentecosta i el dia de Sant Marcel·lí Champagnat. Dues invitacions a sortir del nostre cenacle, on veiem passar els esdeveniments amb les portes tancades, sense saber ben bé què fer. Alguns mirant amb por el voltant, als canvis socials, resignats al que se'ns imposa des dels mitjans, les xarxes, la política, l'organització (cfr. Jn 20, 19-29).\nSi ara fa un any reflexionava sobre l'enviament al món dels Jesuïtes, “Un itinerario del miedo a la alegría, del don recibido a la misión” (enllaç), avui ho faig des dels Maristes, a partir de les paraules del g.Emili Turú, Superior General (enllaç). Algunes de les coses que ens diu...\n“Les invito a que este 6 de junio, unidos a los maristas de todo el mundo, lo vivamos con el mismo espíritu con el que celebramos el pasado 2 de enero: dando gracias al Señor por el don del carisma de Champagnat a la Iglesia y al mundo; pidiendo perdón por nuestras infidelidades al Espíritu de Dios; y renovando nuestro compromiso con la vida y misión maristas”.\n“El eslogan del Capítulo: ‘Un nuevo La Valla’ nos invita a regresar a La Valla, la casa de nuestros orígenes, nuestra ‘casa de la luz’, para reencontrar lo esencial de nuestro carisma, y darnos la oportunidad de “un nuevo comienzo” aquí y ahora”.\n“¡Ojalá que, colectivamente, tengamos la audacia, como María, de dejarnos llevar por la emergente novedad del Espíritu, sin dejarnos atrapar por lo que hemos realizado hasta ahora o por la simple gestión de lo existente!\nCelebració, gràcies a Déu, perdó per les nostres infidelitats i renovació des d'un nou començament, des de la novetat de l'Esperit, allunyant-nos de la simple gestió. Molt bona invitació resum del que suposa passar dels Evangelis als Fets dels Apòstols, de la missió del Crist a la nostra missió en Ell. Miro al meu voltant més proper i no veig més que la primera i la darrera. Què veu el col·lectiu? Pas a pas, vaig cercant, vaig fent el meu camí.\nQuè vol dir tot això? Què et diu a tu?\nVols llegir el text dels Fets dels Apòstols, Ac 2,1-13?\nEtiquetas: Bíblia, Església, Església - Jerarquia, Fets dels Apòstols (Ac), Maristes, Nou Testament, Ordres Religiosos, Quaresma i Pasqua\nEn acabar el 2016-17, agraïment\nJerarquia i col·lectiu LGTIB\nEls Sagraments de l'Església\nPells d'animals, animals (de vegades) ells també


Cafè d'idees | Jaume Asens:"Un Govern d'ERC i Comuns, amb el suport del PSC. Aquesta fórmula m'agrada" - RTVE Catalunya\n"Esquerra sap que s’ha d’obrir una nova etapa, no estem en una pausa com diu Junts", assegura Asens\nSobre Pablo Hasél: "Espanya és l'únic país d'Europa que té un raper a la presó i un altre a Bèlgica"\n18.02.2021 | 09:07 hores\nEl president del Grup Parlamentari d'Unidas Podemos i d'En Comú Podem al Congrés de Diputats, Jaume Asens, s'ha mostrat partidari de formar un govern amb Esquerra amb el suport del PSC des de fora del govern: "Aquesta fórmula m'agrada". Asens ha dit que Esquerra sap que ara s'ha d'obrir una nova etapa i que no estem en una pausa "com diu Junts. Esquerra ha superat a Junts i el PSC ha superat a Ciutadans, hem de superar la política de blocs". Asens ha descartat també una candidatura de Salvador Illa que ha considerat "Fake".\n“☕ @Jaumeasens reconeix que "li agrada" la fórmula d'un Govern d'ERC i els Comuns amb el suport del PSC des de fora. @GemmaNierga @RTVECatalunya @radio4_rne pic.twitter.com/McJSMpPvS9“\n"L'empresonament de Hásel és una espurna que connecta amb altres malestars"\nEl diputat d'En Comú Podem ha denunciat els disturbis arran de la detenció del raper Pablo Hasél, si bé ha demanat que tampoc han de servir per deslegitimar les raons de fons que expressen "indignació" per l'empresonament: "No podem fer un relat alarmista per no veure que Espanya és l'únic país d'Europa que té un raper a la presó i un altre a Bèlgica". Asens també ha dit que no està d'acord ni amb una part de l'independentisme que "caricaturitza la democràcia espanyola com una dictadura ni amb la dreta que també ho fa".\n“☕ Sobre les protestes, @Jaumeasens considera que els disturbis no són la solució, però no han de desenfocar l'origen del problema | @EnComu_Podem @PODEMOS\n�� "L'empresonament de Hásel és una espurna que connecta amb altres malestars".@GemmaNierga @RTVECatalunya @radio4_rne pic.twitter.com/W7RmMWmmUP“\n"Sovint perdo la paciència amb el ministre, no se’m posa al telèfon"\nJaume Asens ha estat rotund amb l'anunciada reforma del delicte de sedició, que permetria la sortida de la presó dels presos del procés: "Si fos per nosaltres els presos ja estarien en llibertat.". El president del Grup dels Comuns al Congrés ha criticat al PSOE per incomplir els terminis per reformar el Codi penal, i espera que un cop passades les eleccions catalanes es desencalli la reforma.\n“�� "Si fos per nosaltres, els presos ja estarien en llibertat. Però som els socis minoritaris d'un govern de coalició".\n☕ @Jaumeasens critica els ritmes del PSOE al Govern, que els "exasperen". | @EnComu_Podem @PODEMOS @GemmaNierga @RTVECatalunya @radio4_rne pic.twitter.com/kj7XwFJkAq“\n"Tenim uns fiscals al Tribunal Suprem que escriuen articles contra el govern"\nAmb relació a la tramitació de l'indult, Jaume Asens ha denunciat el retard del Tribunal Suprem a pronunciar-se- Un fet que ha considerat "injustificable". També ha dit que hi ha fiscals que escriuen articles contra el govern: "Estan descontrolats, ningú els controla". Jaume Asens ha dit que un dels problemes que hi ha a Espanya és que hi ha jutges i fiscals "imbuïts per la sacrosanta missió de mantenir o conservar una idea d'Espanya".\n“☕ @Jaumeasens diu que hi ha jutges i fiscals "imbuïts per la sacrosanta missió de defensar una idea conservadora d'Espanya" i recorda que la fiscalia no pot donar ordres polítiques.\n�� "Hi ha fiscals que escriuen articles contra el govern. Hi ha fiscals descontrolats". pic.twitter.com/oFzx7UTs04“


La burocràcia frena la recuperació de la Penya\nLa Fundació Capital Europea del Bàsquet no pot ajudar perquè ha de pagar l'IBI\nÀLEX GOZALBO Badalona 13/02/2013 00:00\n260x366 La burocràcia frena la recuperació de la Penya / XAVIER BERTRAL La burocràcia frena la recuperació de la Penya / XAVIER BERTRAL\nEl Fiatc Joventut va sortir fa uns mesos del concurs de creditors, però encara no ha acabat de redreçar la seva situació econòmica. La inestable situació de l'Ajuntament de Badalona dificulta la tornada a la normalitat d'un club que necessita la seva col·laboració. Les lluites entre partits polítics han endarrerit tots els processos i a la Penya li urgeix tenir liquiditat econòmica. El consistori va adquirir una sèrie de compromisos verbals (no estan escrits enlloc) amb la Penya, que ara reclama que es compleixin. El Fiatc Joventut, que va aprovar un pressupost que rebaixa en més d'un 30% la inversió realitzada la temporada passada, reclama que la Fundació Capital Europea del Bàsquet desbloquegi uns diners que han d'anar destinats al club.\nEl centre comercial Màgic Badalona paga un cànon a la fundació, que té quatre objectius de base: el manteniment del Palau Olímpic de Badalona, la promoció del bàsquet base, la potenciació internacional del nom de Badalona i la promoció del centre comercial. Jordi Villacampa, president del Fiatc Joventut, considera que d'aquests quatre objectes fundacionals tan sols se n'han complert dos: els que tenen a veure amb el pavelló i amb el planter. La Fundació Capital Europea del Bàsquet ha anat rebent el cànon durant deu anys, però la Penya no se n'ha beneficiat d'uns diners que ara necessita més que mai.\nEl problema és que la Fundació, que no té ànim de lucre, es veu obligada a pagar l'impost sobre els béns immobles (IBI) del Màgic Badalona. Aquesta despesa impedeix que es puguin complir els seus objectius fundacionals i que, per tant, els diners arribin al Fiatc Joventut. Els seus patrons controlen els 800.000 euros del cànon d'explotació del centre comercial.\nEl club també necessita que el consistori atorgui els permisos per ampliar el centre comercial Màgic Badalona i beneficiar-se així d'una venda de participacions ja pactada. A més, espera que es concreti la permuta de terrenys que ha de servir per construir un supermercat a la zona de Mas Ram.\nEl Fiatc Joventut ha rebaixat el seu pressupost, que ha passat de 5,6 a 3,8 milions d'euros, 1,6 dels quals es destinaran a la plantilla del primer equip. Jordi Villacampa, que la setmana passada va ser a Vitòria presenciant la Copa del Rei, va decidir fa un mes ajornar un ultimàtum amb què amenaçava de dimitir. El consell d'administració va emetre un comunicat en què recordava: "Seguim treballant amb els representants municipals i la Fundació Capital Europea del Bàsquet per tal de superar les dificultats. Convençuts que encara hi ha fonamentades possibilitats de poder resoldre la problemàtica i tenint en compte que la solució està oberta, entenem que hem de continuar la nostra tasca i posar tot el que puguem de la nostra part per tal d'arribar fins a la solució".


Descobriu la Fàbrica del Sol | Barcelona + Sostenible\nDescobriu la Fàbrica del Sol\nLes organitzacions membres de la xarxa Barcelona + Sostenible teniu l’oportunitat de visitar la Fàbrica del Sol del 23 al 31 de maig. Una bona ocasió per conèixer les característiques innovadores en sostenibilitat d’aquest edifici demostratiu.\nAquest mes de maig us convidem a conèixer La Fàbrica del Sol, l’equipament munici pal referent en sostenibilitat i eficiència energètica, i actual seu de la Secretaria Barcelona + Sostenible i la resta de programes de la xarxa.\nDies i horaris: de 12.00 a 14.00 h o de 17.00 a 19.00 h\n23 de maig de 12.00 a 14.00 h\n23 de maig de 17.00 a 19.00 h\n24 de maig de 12.00 a 14.00 h\n24 de maig de 17.00 a 19.00 h\n29 de maig de 17.00 a 19.00 h\n30 de maig de 12.00 a 14.00 h\n31 de maig de 17.00 a 19.00 h\n> Inscripcions (podeu escollir dia i hora per a realitzar la visita)


Fisioteràpia temps per tu | MARIBEL ARIAS\nTècnica superior en dietètica i nutrició.\nVaig realitzar la meva beca d’estudis i vaig formar part de l’equip de la Fundació Alicia, centre de recerca fundat per Ferrán Adrià, centre dedicat a la innovació tecnològica en cuina, a la millora dels hàbits alimentaris i a la valoració del patrimoni agroalimentari i gastronòmic. Aquí vaig desenvolupar els meus coneixements tant en promoció de la salut, reeducació nutricional i canvi d’hàbits.\nRealitzo la meva professió en l’àmbit de la consulta privada des de 2012, com a Dietista Col·legiada.


Govern estudia com potenciar la indústria 4.0 amb Leitat\nJordi Gallardo i Jordi Rodríguez.\nActualitzada 20/04/2021 a les 07:05\nEl ministre de Presidència, Economia i Empresa i president d’Actua Innovació, Jordi Gallardo, i el director general del centre tecnològic Leitat, Jordi Rodríguez, van signar ahir a Andorra la Vella un conveni per estudiar conjuntament el potencial de la indústria 4.0 al territori.\nSegons va informar Actua en un comunicat, aquest acord permetrà la col·laboració entre el centre tecnològic i l’administració andorrana en projectes d’investigació i desenvolupament sota el lideratge de Leitat i la posada en marxa de projectes vinculats a la indústria 4.0.\nEl centre tecnològic porta a terme diferents iniciatives vinculades a la tecnologia 3D per poder adoptar-la en el sector industrial i col·labora amb més de 45 països i 215 projectes de diferents àmbits. Segons l’agència de promoció econòmica, aquesta és una eina que permet eliminar barreres d’entrada a la reindustrialització i reduir el temps entre la producció i l’accés al mercat de productes finals.\nEl DFactory Barcelona és el Centre d’Excel·lència de la Indústria 4.0 que arrencarà a final d’estiu d’enguany, arran de l’èxit de la 3D Factory Incubator, la primera incubadora d’alta tecnologia en impressió 3D. Segons Actua, aquest projecte permetrà la creació d’un ecosistema que promogui l’impuls de les tecnologies 4.0 (robòtica, sensòrica, intel·ligència artificial, ciberseguretat i impressió 3D, entre d’altres) per a la transformació de la indústria europea. En aquest sentit, el ministre Gallardo va indicar que “s’analitzarà la creació d’una antena del DFactory a Andorra per tal de donar suport a l’adopció d’aquestes noves tecnologies o l’articulació de serveis a l’ecosistema d’innovació, empresa i recerca d’Andorra”.\nRetencions per entrar al país des d'Espanya\n1. Retencions per entrar al país des d'Espanya\n4. Zarzuela Cecilia Valdés\n5. Més rerefons social\n6. El Valls d'Andorra afronta amb optimisme la...\n7. Laura Pellicer, fora de les 'semis' de canoa a...\n8. Obertes les inscripcions de la Travessa...\n9. El Sant Julià, a fer un pas més contra el T...\n10. El comú invertirà 885.000 euros en la reforma ...


Veu IP « Telex: Telecomunicacions al servei de les empreses\nReduïm les despeses de serveis de telecomunicacions\noct 11, 2011 // Estalvi, Novetats, Telecomunicacions Tarragona, Telefonia IP, TelexTelecom, Veu IP\nEls temps canvien, i ara son temps d’estalvi. Telex vol ajudar als seus clients a estalviar, i per això hem creat un producte nou, el servei d’operadora de telefonia. Utilitzant tecnologia ip, el tràfic és més barat. Només cal enrutar el tràfic sortint de la centraleta, les trucades que es fan, i treure’l per línies de dades, adsl o altres. La tecnologia canvia, però l’ús, i el resultat són els mateixos. Els usuaris no noten la diferencia, ni a l’hora de trucar, ni en el so. L’únic que nota la diferència és administració quan rep la factura, i la compara amb factures anteriors. Tarifes reduïdes, sense cost d’establiment de trucada, facturació per segon, i una factura clara, sense sorpreses.\nTelex telecom és el nou servei d’operador ip. A casa nostra ja fa dies que estalviem, utilitzant aquesta tecnologia. Si sou una empresa amb un volum de trucades, algunes a l’estranger, altres a mòbils, truca’ns i podràs comprovar el so, i preguntar-nos per aquesta nova via d’estalvi.


ARCA: Foto 3 per a la reflexió: Detalls modernistes que poden desaparèixer, com tants d’altres s’esvaeixen a la nostra ciutat\ncarmenligero ha dit...\nSoc veinada de Santa Catalina (relativament jove) i estic realment sensibilitzada amb aquest tema i a la vegada triste de veure com dia a dia perd l'encant aquest maravellòs barri.M'he criat a aquest barri i ara se'n desfà el cor al veure la poca sensibilitat que tenim a conservar aquestes maravelles que ens ha deixat el temps,per ser substituides de vegades per edificis que res tenen a veure amb l'història, amb la gent, amb l'entorn de Sta. Catalina.\nJo estic d'acord que aquestes potser són poc pràctiques, o amb mala distribució però hi ha sol·lucions al manco dèixar la façana original encara que sigui una rehabilitació integral.\nM'agradaria prendre part activa en la conservació del barri, pel que estic totalment d'acord amb aquest article i m'agradaria col·laborar en qualsevol activitat que suposi protegir el nostre barri.\nUna salutació i m'agradaria estar en contacte.\nAgraïm el teu interès i no dubtis que pots ser de gran ajuda per intentar salvar el màxim que poguem de Santa Catalina. Una màquina de fer fotos i el contacte amb noltros, són eines boníssimes. Les pots fer servir. Explica-nos totes les coses que vegis, ja siguin destruccions evidents com intuïcions de possibles desfetes. La nostra feina de denúncia pública i propostes en positiu han de donar fruit.\nCrida a Arca: 971719531 i te posarem en contacte amb la persona que s’encarrega d’aquesta campanya


l TSJC suspèn l'aplicació del 25% de les classes en castellà a les dues escoles\nVilaweb - ACN 25-Abr-2014\nDivendres 25.04.2014 14:02\nEl TSJC suspèn l'aplicació del 25% de les classes en castellà a les dues escoles\nLa suspensió es provisional fins que es resolguin els recursos dels centres i de les seves AMPA\nEl Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha suspès l'aplicació del 25% de les classes en castellà a les dues escoles afectades que havien presentat recurs sobre el requeriment de l'alt tribunal. Concretament, es tracta de l'Escola Pia de Sarrià, que pertany a la Fundació Escola Cristiana de Catalunya, i de l'Institut Alba del Vallès de Sant Fost de Campsentelles (Vallès Oriental), de titularitat pública. La suspensió es provisional fins que es resolguin els recursos dels centres i de les seves AMPA. A principis de mes, el TSJC va dictar tres interlocutòries més en el mateix sentit per als altres centres de l'entitat afectats.\nEls centres de la fundació que ja tenen suspesa l'aplicació del decret del 25% de les classes en castellà són les Escolàpies Sant Josep de Sabadell, el Mare de Déu del Roser de les Adoratrius de Barcelona i el Sant Bonaventura dels Franciscans de Vilanova i la Geltrú.\nEl secretari general adjunt de la Fundació Escola Cristiana de Catalunya, Carles Armengol, ha explicat en declaracions a l'ACN que aquesta setmana se'ls ha notificat la interlocutòria del TSJC i ha a advertit que deixa el requeriment sobre el 25% de les classes en castellà "en espera" i que el cas "no està tancat". Per la seva banda, el Departament d'Ensenyament també ha confirmat que ja disposen de la interlocutòria de l'alt tribunal que dicta la suspensió provisional del requeriment mentre no es resolen els recursos.\nEl passat 20 de març, la Fundació Escola Cristiana de Catalunya (FECC) va anunciar que el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) havia admès la petició dels centres afectats per les interlocutòries que els obligaven a impartir un 25% de les hores lectives en castellà a personar-se en la causa. Així, a mesura que el TSJC va anar responent les sol·licituds de personació, les escoles i les seves respectives AMPA van anar presentant els recursos.


L’Andreu Masdeu Ninot, estudiant de l’Institut Baix Camp de Reus, millor nota de selectivitat de tota la província de Tarragona\nL'Andreu Mas Ninot, estudiant de l’Institut Baix Camp de Reus, ha tret un 9.55 a les PAU d’aquest mes de juny, essent la millor nota de la província de Tarragona, tant d’escola pública com privada o concertada. Ha rebut la comunicació via telefònica, on li han demanat disculpes per un error comès: la notícia ha sortit errònia a la premsa i no ha estat ell qui ha rebut les primeres felicitacions. Li han fet saber que haurà d’anar a Barcelona, cap a finals de juliol, a recollir el merescudíssim guardó que l’acredita com un dels millors estudiants de Catalunya. Veure la entrevista que li ha fet Canal Reus. | Notícia en el diari Reus Digital. | Notícia en el diari El Punt. | Notícia en el diari Reus Diari.cat.


 De 20 a 50 € (1)\nVarietat: Cabernet Sauvignon \nU d'Urpina és un vi negre Cabernet Sauvignon amb color grana d’intensitat molt alta i cos profund, amb notes de cirera i fruita negra. Destapeu-lo i tasteu-lo. Hi trobareu l'essència de la nostra gent. L’ànima de la nostra terra. Vi elaborat a partir de raïm d’agricultura ecològica. Conté...\nU d'Urpina Magnum de 1,5l. és un vi negre Cabernet Sauvignon amb color grana d’intensitat molt alta i cos profund, amb notes de cirera i fruita negra. Destapeu-lo i tasteu-lo. Hi trobareu l'essència de la nostra gent. L’ànima de la nostra terra. Vi elaborat a partir de raïm d’agricultura...


'Laia' es queda sense el Gaudí al millor film per televisió | Ràdio Arenys 91.2FM\nCultura Cinema Dilluns 30 de gener del 2017\n/ Act.: 30 de gener del 2017 a les 13:01\n'Laia' es queda sense el Gaudí al millor film per televisió\nLa pel·lícula no s'ha emportat el guardó en una gala dirigida pel mateix Danés\nCóndor Aretex desfila a la 080 …\nL’associació “Aniol, sempre amb un …\nTercera derrota consecutiva pel sènior A de l’Arenys …\nGairebé 5.000 professors nous s’incorporaran al curs …\nGovern i oposició veurien amb bons ulls la cessió de la …\nTroben l’home que va desaparèixer dijous al matí\nNo hi ha hagut sort en els Gaudí per la pel·lícula “Laia”, del director arenyenc, Lluís Danès. Tot i això, la novena gala del cinema català que es va celebrar ahir a l’Auditori del Fòrum, també dirigida per l’arenyenc, ha obtingut molt bones crítiques i ha servit també per reivindicar el cinema català, que econòmicament no està passant pel seu millor moment.\nEn aquesta línia es va expressar, per exemple, la directora de l’Acadèmia, Isona Passola, qui va apuntar l’esperança de fer “ressorgir” la cultura d’entre les cendres. Aquest va ser també el missatge escenogràfic de Danès, que jugava amb l’estètica del cinema dels 80 i que va tenir referències a la nostra vila amb les fulles de plataner que hi va col·locar. El director arenyenc diu que ha aconseguit l’objectiu de fer una gala ‘dinàmica’ amb un ritme fluid, un fet que ha rebut bones crítiques en les darreres hores. Així mateix, reconeix que ha estat un plaer dirigir la cerimònia.\nUna gala que hagués estat del tot ‘rodona’ per Danés si s’hagués emportat el guardó amb 'Laia' com a millor film per televisió però finalment no hi ha hagut sort, ja que la premiada ha estat ‘Ebre, del bressol a la batalla’ dirigida per Román Parrado. El director arenyenc afirma que era un any molt complicat per emportar-se el guardó per la qualitat de la resta de candidates. Tot i així, diu que arribar fins aquí ha estat tot ‘un premi’.\nL’actor Josep Maria Pou va rebre el Gaudí d’honor i la gran pel·lícula guanyadora va ser “Un monstre em ve a veure”, de Juan Antonio Bayona, que es va fer amb 8 guardons. “La propera pell” aconsegueix el premi a Millor pel·lícula, millor guió i millor protagonista femenina.


‘L’Angeleta’, de la cia. Tactilicuà, a la Titellada - Putxinelli\nPosted by Toni Rumbau | oct. 1, 2018 | Article Destacat, Espectacles, Festivals, Portada | 0 |\nLa Titellada 2018 va arribar ahir diumenge 20 de setembre a la seva cloenda –després d’un llarg cap de setmana ple d’activitats (veure aquí)– amb l’espectacle “L’Angeleta” de la companyia Tactilicua, l’estrena d’una obra de titelles de guant original de Lídia Clua i interpretada per la mateixa autora i el titellaire Litus Codina.\nEls membres de l’Associació de Titellaire de Roquetes, organitzadors de La Titellada.\nUna obra certament original que sembla feta per entretenir els infants però que a mesura que es desplega va mostrant la seva verdadera intenció de dirigir-se a un públic mixta i més aviat adult.\nL’autora s’ha volgut centrar en una època, la dels anys 60, i una geografia, la catalana i l’espanyola per extensió, quan la vida domèstica estava dirigida més per la ràdio i les cançons de moda que per la televisió. La història, senzilla però contundent, ens situa en aquell època de canvi quan el procés d’alliberació de la dona iniciava les seves espirals ascendents.\nL’obra pot despertar un gran interès en els medis escolars i familiars en mostrar com es va passar d’una època a l’altra, sempre sota l’empara d’unes músiques que van acompanyar aquesta transició d’una vida sotmesa a una vida de llibertat, amb els Beatles com la banda sonora ‘ie-ie’ per excel·lència d’un transcendental canvi de mentalitat. Avui, la canalla es pensa que sempre s’ha viscut amb l’actual règim de llibertat –al menys en les actuals classes mitges del país, no pas en altres cultures i països– i ignora que hi van haver moments de canvi amb dramatismes d’alt voltatge.\nL’època dels anys 60 està molt ben representada per l’escenografia general de l’obra –una gegantesca ràdio de les antigues, quan es buscava l’emissora amb el radial i s’emetien serials, els antecedents de les actuals sèries televisives– ràdio que serveix també de castellet per als titelles, amb diverses obertures que permeten elaborar una narrativa distribuïda en l’espai.\nTambé els titelles encaixen amb l’estètica de l’època, molt ben resolts plàsticament amb cares que semblen sortides dels antics anuncis, com les llimones boniques a les que es fa referència a l’obra, que per dins però són terriblement àcides.\nEs nota aquí la llarga experiència com a manipuladors dels dos titellaires, que han de fer front a una acció vertiginosa en la que de tant en tant els personatges dels titelles han de sortir fora del castellet, desdoblats en els mateixos actors. Una acció trepidant que busca un ritme impecable fet de cançons, escenes domèstiques i sortides amb l’altre gran protagonista de l’espectacle: els cotxes, que tanta importància tenien en l’època –i la segueixen tenint encara, per descomptat– .\nEl duet Clua-Litus ha creat una obra molt atractiva que despertarà sens dubte un gran interès en aquelles persones amb ganes de conèixer i reviure la història recent de l’alliberació femenina al nostre país. Una obra per a petits i grans, en la que es mostra com les flors i violes dels contes infantils amaguen acideses, amargures i desenllaços sorprenents.\nEtiquetas: Associació Titellaire de Roquetes, Ateneu 9 Barris, La Titellada, Lídia Clua, Litus Codina, Tatlicuà\nPreviousLa Titellada 2018 – Homenatge a Santi Arnal, de la companyia Per Poc\nNextTRES TITELLAIRES HISTÒRICS DE COGNOM : VIGUÉS, ANGLÈS, VERGÉS. Per Damià Barbany\nIII – Dones titellaires a Catalunya - Actualitat - Putxinelli - […] També amb la cia. República Tòxica, integrada per Eva Montero i Miquel Nevada, amb l’espectacle Puppet Pro en el…\nIV – Dones titellaires a Catalunya - Actualitat (2) - Putxinelli - […] També amb la cia. República Tòxica, integrada per Eva Montero i Miquel Nevada, amb l’espectacle Puppet Pro en el…


Plànol incendis al Bages – El medi natural del Bages\nPlànol incendis al Bages\nA partir del gran incendi de Rajadell del 1980, bona part dels boscos bagencs han resultat afectats per un o més dels extensíssims focs forestals. La taula relaciona els incendis principals. Especialment lamentables han estat els focs patits a les àrees de natura protegida de Montserrat (1986 i 1994), de Castelltallat (1994 i 1998) i de Sant Llorenç del Munt (2003).\n[cartografia Jordi Badia, dades de Jordi Badia, Florenci Vallès i Regió7]\nCastellfollit del Boix – Sant Salvador de Guardiola. L’àrea abasta també El Bruc que és el municipi més extensament afectat, una punteta de Castelloli i Òdena on s’inicià el foc, a la comarca d’Anoia.\n1280, en part a l’Anoia\nCardona – Navàs. L’àrea afectada continua a Viver i Serrateix i Montmajor (Berguedà)\nMonistrol de Calders – Mura – Talamanca. L’area afectada continua cap a les comarques del Vallès Occidental i del Vallès Oriental pels municipis de Sant Llorenç Savall, Granera, Gallifa i Castellterçol, sumant un total de 4.600 ha.\nTalamanca – Sant Fruitós de Bages (riera de Sant Esteve)\nAguilar de Segarra – Sant Mateu de Bages – Cardona. L’àrea afectada continua en unes 21.700 ha més al Solsonès i a la Segarra.\nFonollosa – Sant Mateu de Bages – Callús – Súria – Castellnou – Balsareny – Navàs. L’àrea afectada continua en unes 29.900 ha més al Berguedà, en el que és el major incendi registrat mai a Catalunya i un dels incendis més extensos a l’àrea mediterrània.\n3.000, en part a l’Anoia, Baix Llobregat i Vallès Occidental\nCastellfollit del Boix – Marganell – Monistrol de Monserrat – Olesa – Collbató (total de 4 incendis superposats)\n6.000, en part a l’Anoia, Baix Llobregat i Vallès Occidental\n11.000, la major part a la comarca d’Anoia


Servei d’atenció a empreses i entitats turístiques Hola!\nUs informem que el Servei d’atenció a empreses i entitats turístiques Hola! té un nou número de telèfon, el 935 19 41 07, des d’on us seguirem atenent de dilluns a divendres, de 9.00h a 13.00h i de 15.00h a 19.00h.\nDes que va començar la crisi generada per la COVID-19, des de l’Agència Catalana de Turisme del Departament d’Empresa i Coneixement, han activat diverses eines per mantenir-nos informats constantment i contribuir, dins de les nostres possibilitats, a pal·liar els seus efectes.\nUna de les iniciatives ha estat la posada en marxa d’aquest call center amb un servei d’atenció personalitzat des d’on atenen totes les consultes. En aquest sentit, des que es va declarar l’estat d’alarma per part del Govern de l’Estat, i els serveis, els atractius i els establiments turístics van haver de paralitzar la seva activitat, el servei Hola! ha atès personalment més de 800 consultes, a banda de les rebudes per via telemàtica i a través de les xarxes socials @turismecat a Twitter i Linkedin.\nPer a més informació, consulteu la pàgina específica operativa sobre la COVID-19 i no dubteu a trucar a través del call center que tenen a la vostra disposició.\nEntrada anterior Mesures mobilitat postconfinament Entrada siguiente Coronavirus SARS-CoV-2: Informació per a professionals


Miramax abre un videoclub en Facebook. eldia.es.\nLos usuarios de la red social ya pueden alquilar películas\n23/ago/11 21:06 PM\nMadrid, OTR/PRESS La productora de cine Miramax ha lanzado la aplicación para Facebook 'Miramax eXperience', con la que los 750 millones de usuarios de la red social pueden alquilar películas.\nEL NÚMERO DE PELÍCULAS Y TRAILERS, LIMITADO


Transformados En Lamina\nTransformados en Lámina\nEmpresa Dedicada a Cortes y Dobleces de Láminas, Perfiles Especiales, Punzonados, Rolados, etc.\nProductos / Servicios de Transformados En Lámina\nCorte de aceroCorte de laminaCorte de metalCorte de perfiles anodizadosCorte y doblez de laminaCortesCorteDoblado de laminaDoblez de aceroDoblez de laminaDoblez de metalesPunzonadoRolado de laminaRolado de placaRolado en aceroRolado Datos de Contacto\nUnión No. 186\nTiempo de carga: 0.50910115242


Vols a Timisoara - Ofertes de vols barats a Timisoara, Romania amb VolsBarats.cat\nVols barats > Calendari d'ofertes > Vols barats a Europa > Vols barats a Romania > Vols barats a Timisoara\nMostra vols a Timisoara des de:\nTroba vols barats a Timisoara fent servir el nostre motor de cerca. Reserva els teus vols a Timisoara als millors preus a Vols Barats. Pots fer una cerca personalitzada per trobar els vols a Timisoara que s'adaptin millor a les teves necessitats, o bé seleccionar una de les ofertes de vols a Timisoara que hem seleccionat per a tu.\nOfertes de Vols Timisoara (Anada i tornada) Vols d'anada\nVols Madrid - Timisoara per 98 €\nVols Santander - Timisoara per 225 €\nVols Asturias - Timisoara per 229 €\nVols Vigo - Timisoara per 275 €\nVols d'altres països a Timisoara:\nBillige flybilletter Timisoara\nGünstige Flüge Timisoara\nVoli low cost Timisoara\nGoedkope vliegtickets Timisoara\nTanie loty Timisoara\nVoos baratos Timisoara\nHalvat Lennot Timisoara\nBilliga Flygbiljetter Timisoara


Roig: «Emaya té un pla de neteja secret»\nEl portaveu socialista de Cort revelà ahir l'existència d'aquests documents al comitè d'empresa\nA.V. | 05 desembre 2000\nEl portaveu del PSIB-PSOE de l'Ajuntament de Palma, Antoni Roig, ahir, revelà al comitè d'empresa dels femeters d'Emaya (Empresa Municipal d'Aigua i Clavegueram) l'existència d'un la de neteja 2000/2001 «secret». Aquest regidor afirmà haver vist «amb els seus ulls» les tapes d'aquest pla i les coloraines dels gràfics de dins. Però, assenyalà no haver-lo pogut llegir, i menys estudiar-lo. Els representats dels treballadors declararen que desconeixien el document.\nPer Roig, l'existència d'aquest pla de neteja 2000-2001 evidencia que també l'equip de govern de Cort (PP) reconeix que Palma està bruta. Encara que ahir el portaveu del PSIB-PSOE acceptà davant els representants d'aquest col·lectiu que «la ciutat està molt neta, si es compara amb el nombre de femeters que hi ha i el ritme frenètic del treball». D'aquí que l'oposició plantejàs ahir la necessitat d'implantar una Policia de barri que s'encarregui de multar els ciutadans que deixen a lloure els seus cans, entre d'altres funcions.\nActualment en la neteja de carrers, recollida de fems, tallers i eliminació de residus hi treballen unes 650 persones, això comptant els caps. No obstant això, a l'estiu contracten de manera temporal unes cent i escaig de persones més. «Ara, aquesta gent ja no fa feina, però volen que es mantengui el ritme de feina», afirmaren des del comitè d'empresa.\nEls femeters de Palma es queixen perquè «l'empresa només té en compta les tones de fems que es recullen i el temps que tarden a realitzar la neteja en cada sector. Però, dins aquesta valoració no hi entra el ritme fenètic i excessiu». Els agranadors i també la resta de treballadors d'Emaya reclamen des de fa estona que els redueixin el sector per poder fer la neteja més arreu.


La producció audiovisual. De idees a projectes. | Xangai Creature\nLes idees que es poden transformar en un producte audiovisual son pràcticament il·limitades, especialment tenint en compte que la producció audiovisual inclou una gran varietat de productes (pel·lícules de ficció, sèries, documentals, televisió, videoclips, videojocs…), i els seus gèneres i sub-generes en constant i ràpida evolució. Segons Rubio Alcover (1), fent referència a la producció cinematogràfica i televisiva de ficció afirma que “las posibilidades en cuanto al punto de partida de un proyecto de producción son virtualmente infinitas: puede sucitar el interés de un productor una pieza teatral o una novela, un film previo, una serie o incluso un genero…”.\nDes d’aquest punt de vista, Rubio Alcover ens presenta un productor que es nodreix principalment d’idees d’altri, ja expressades a través d’una obra de teatre, una novel·la, un gènere cinematogràfic ja explotat, etc. Úbeda (2), en canvi, concretament pel pel que fa a la producció televisiva, ens proposa un productor més creatiu, el qual pot encetar el projecte amb la concepció de la idea llavor.\nÚbeda especifica les que considera les fonts d’idees més recurrents: l’ambient o atmosfera social i política del moment (zeitgeist), les notícies que ofereixen els mitjans de comunicació, certs personatges televisius que encaixen amb el tipus de projecte que voldríem desenvolupar (“programes d’autor”), les possibilitats que dóna una certa tecnologia (polígraf, càmeres amb absorció de vibració o molta resolució temporal), disciplines o àrees de coneixement (psicologia, antropologia, pedagogia, ciència) i finalment l’adaptació o directament la còpia de programes ja realitzats.\nAquesta última font d’idees (adaptació i còpia) coincideix amb el punt de vista que acabem de veure de Rubio Alcover, el qual atribueix la idea a l’autor o autors més que al productor: “La autoría puede corresponder a una amplia variedad de profesionales, y puede ser única o bien responder de ella, en etapas o desarrollos sucesivamente más elaborados, varios individuos con perfiles diferenciados; puede llegar a manos del productor directamente del guionista o a través de terceros, bien sea a sugerencia de un director, un actor interesado en involucrarse en el proyecto a través de un departamento de selección de guiones, donde uno o varios profesionales de la confianza del productor le aconsejan sobre el interés y la viabilidad del mismo…”. També hi ha la possibilitat que un productor emprengui la realització d’un projecte audiovisual arrel de l’encerreg d’un client (3); en aquest cas la idea es limitarà a la manera de satisfer les necessitats del client.\nEls dos punts de vista que representen d’una banda Rubio Alcover i de l’altra Úbeda, reflecteixen dues aproximacions força diferencies a allò que se suposa que és la producció audiovisual. Si portem aquesta dicotomia al límit, en un extrem podem veure la producció audiovisual1 com una activitat essencialment empresarial amb finalitats lucratives que explota el talent creatiu per a desenvolupar els seus productes; en l’altre extrem podem entendre la producció com un servei de gestió, administració i logística subjugat a la finalitat de executar un projecte creatiu pel seu valor artístic, educatiu i/o documental. Entre aquests dos extrems –finalitats lucratives i finalitats artístiques/creatives, educatives i documentals– hi ha infinits punts d’equilibri als quals haurien d’aspirar les productores audiovisuals.\nEn funció de l’enfocament i les prioritats del productor en qüestió, les fonts d’idees i les raons per desenvolupar-les o no en projectes, seran unes o unes altres. Un productor amb una orientació purament comercial, per exemple, tendirà a buscar idees comercialment segures, és a dir, tendirà a adaptar o copiar productes i gèneres que ja han demostrat tenir èxit comercial: seqüeles i preqüeles de pel·lícules d’èxit; gèneres i sub-gèneres fàcilment identificables com a “atractius” per al públic (thriller, comèdia romàntica, terror adolescent, etc.); adaptacions de novel·les best-seller, musicals famosos, etc.; o projectes de directors o actors famosos. De la mateixa manera, entre les produccions comercials també trobarem sovit una alimentació recíproca entre diferents tipus de productes audiovisuals en busca d’idees: adaptacions de pel·lícula a sèrie, de videojoc a pel·lícula, de dibuixos animats a videojoc, etc. Per descomptat, abans de tirar endavant cap progecte, en els casos on es s’agafa una idea d’altri, és imprescindible la possessió dels drets de propietat intel·lectual (concretament els drets patrimonials, econòmics i d’explotació comercial) mitjançant la compra directa o una cessió temporal d’aquests (1).\nEn l’altre extrem, un productor amb una orientació purament artística/creativa segurament buscarà idees a través de l’experiència vital i artística pròpia i del contacte i l’intercanvi amb altres membres del seu cercle artístic: podrem trobar idees més innovadores o experimentals, que resultaran en productes amb risc de ser rebutjats o si més no incomprensibles pel públic.\nDeixant de banda la diferenciació d’aquests dos extrems, sigui des d’un enfocament més comercial o més artístic, per a passar d’una idea a un projecte el primer pas serà la conceptualització que ens permeti en primer lloc comunicar aquesta idea i en segon lloc establir la seva viabilitat artística, financera i legal.\nÚbeda (1), en referència a la producció televisiva, considera la identificació del dispositiu (préstec del francès “dispositif”) clau per tal que el productor sigui capaç de comunicar la seva idea. El dispositiu vindria a ser l’essència d’aquesta conceptualització. Segons Úbeda, quan una idea està suficientment interioritzada i es coneix a fons, es pot identificar el dispositiu del projecte: la essència o el motor que defineix el projecte i determina què hi encaixa i què no. La importància que dóna Ubeda al dispositiu és comprensible, donat que a diferència d’una novel·la o una pintura, i de manera semblant a una obra escènica, una obra audiovisual implica la cooperació d’un gran nombre de talents i professionals, i per això la habilitat comunicativa del productor és essencial per a despertar l’interès de possibles finançadors, col·laboradors, mitjans de comunicació, etc. i per a traçar uns objectius comuns per a tot l’equip de producció i realització. El dispositiu és doncs el nucli d’allò que el productor ha d’explicar, la “síntesis en dues línies de quina és la seva proposta” (2).\nL’èxit de la proposta o la idea dependrà doncs en gran mesura de l’habilitat comunicativa del productor. En alguns casos, com explica Úbeda (2), especialment en l’àmbit televisiu, és necessari fer una prova del dispositiu, la qual ens ajudarà a comunicar la idea: una demo de pocs minuts que ajudi a visualitzar la idea. Un dels moments decisius pel que fa a la capacitat de comunicar en la producció televisiva és el pitching, el moment en què es “ven la història” a la cadena de televisió. Durant el pitching és important que la comunicació sigui bidireccional: és important saber expressar les idees pròpies, però també saber escoltar l’interlocutor per a tenir una comunicació fluida i agradable i captar la impressió que estem donant al nostre interlocutor (2). En produccions de caire amateur, la capacitat comunicativa del productor (que pot prendre també altres rols creatius dins del projecte, com d’actor o director) és també clau per a engrescar a la resta de l’equip a participar en el projecte, sovint quan no hi ha cap certesa que es pugui rebre una compensació econòmica.2\nEn definitiva, per tal que una idea passi a projecte hi ha d’haver o bé el convenciment que la producció serà lucrativa, o bé el convenciment que la idea és brillant (potser innovadora, potser carregada de sentit…) i que val la pena realitzar-la es amb els recursos disponibles, o bé, una combinació d’ambdós convenciments.\nCom hem vist, els motius per a desenvolupar una idea o una altra son diferents en funció de si la producció és més comercial o més artística. Per això ens trobem que massa sovint que les grans produccions que aconsegueixen bon finançament acaben produint projectes superficials i poc originals, mentre que productors amb idees profundes i innovadores no poden aconseguir finançament ni explotar comercialment la seva obra en cas que es s’aconsegueixi realitzar amb recursos més aviat precaris. En altres ocasions, les idees originals es van diluint a mesura que les empreses i institucions que financen la producció van alterant els seus ingredients en funció dels seus interessos. També ens trobem que fora dels monopolis de les majors, fins i tot les produccions més aviat comercials tenen grans dificultats per a finançar-se i depenen de subvencions públiques, tal com expliquen Henning i Alpar (4) en el cas de la producció cinematogràfica a Europa. Sigui com sigui, el talent empresarial i el talent creatiu s’haurien de donar suport mútuament en comptes de mutilar-se, com explica Pérez (5), “el talento creativo está en la calle, y, por definicón debe tener grandes dosis de libertad. Si se oprime en una estructura, lo normal es que se anquilose, que muera su creatividad.”\nEn els darrers anys, la revolució digital està transformant la producció audiovisual en tots els seus àmbits, des de la creació de continguts (creació colaborativa3), passant per la la realització (noves tecnologies4), l’edició (programes fàcils d’utilitzar), la promoció (xarxes socials) fins a la multiplicació de canals i sistemes de difusió (Internet, televisió per cable, telefonia mòbil, etc.). Pel que fa a la transformació d’idees a projectes audiovisuals en concret, la revolució digital té un impacte notable, donat que les noves tecnologies abarateixen considerablement els costos de producció, permeten la realització de projectes sense tenir necessàriament coneixements profunds de l’ofici, i faciliten la distribució a través de l’aparició de nous canals. Això vol dir que pràcticament qualsevol persona amb una idea la pot convertir projecte i realitzar-lo, encara que sigui amb recursos humans i financers mínims, i sense expectatives de guanyar-hi res. No hem d’oblidar però l’altra cara de la moneda de la revolució digital: el fet que la facilitat per a reproduir domèsticament els productes audiovisuals o baixar-los gratuïtament d’Internet està fent miques tot el sistema de retribucions de la indústria audiovisual, el qual necessita una reestructuració urgent.\n1 Producción audiovisual: “Proceso de búsqueda, selección y gestión de aquellos recursos financieros, humanos y materiales necesarios para transformar una idea –concebida o adquirida– en un producto audiovisual. En otras palabras, consiste en la organización, dirección y control de la realización de una obra audiovisual.” Pardo, citat per Rubio Alcover (1)\n2 Veure com a exemple de producció amateur/no comercial: MENCHÓN, Berni J (2011) La financiación de un proyecto audiovisual [Article en línia] Cros Magazine (20.04.2011): http://cros.cat/magazine/la-financiacion-de-un-proyecto-audiovisual\n3 La revolució digital també ens introdueix en un nou món de creació colaborativa (6) (commons-based production) advocat per organitzacions com Creative Commons o Mozila. La filosofia del “remix and share” dóna noves possibilitats a la creativitat que es nodreix lliure i directament de creacions d’altres a través de les facilitats que proporcionen Internet i la velocitat digital. Exemples: The 96-hour Remix Jam. Creative Commons: http://wiki.creativecommons.org/Grants/The_96-Hour_Remix_Jam; Press Pause Play Documentary: http://www.presspauseplay.com/\n4 Per exemple la càmera digital RED ; o el vídeo open HTML5 (Open HTML5 video organisation: http://html5video.org)\n1. RUBIO ALCOVER, Agustín (2008). “La producción cinematográfica y televisiva de ficción: aspectos generales”. En: J. Marzal Felici. Teoría y técnica de la producción (cap. 7, pág. 229-266). Valencia: Editorial Tirant lo Blanc.\n2. ÚBEDA, Joan (2009). “Creación y desarrollo de proyectos televisivos”. En: M. Francés i Doménech (coord.). Hacia un nuevo mundo televisivo (pág. 311-318). Barcelona: Editorial Gedisa, SA.\n3. MARTÍNEZ ABADIA, Pepe; FERNÁNDEZ, Federico (2010) Manual del productor audiovisual. Editorial UOC[Llibre en línia] Google Books http://books.google.co.uk/books?id=W6FpA6kqnk8C&pg=PA176&lpg=PA176&dq=viabilidad+de+un+proyecto+audiovisual&source=bl&ots=7Dp-mVh08Q&sig=5omUlmAPyF5DgUTclZIv6bbJjR0&hl=en&ei=BJXITqOtAo6UiQfY4rD8Dw&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=8&ved=0CFsQ6AEwBw#v=onepage&q=viabilidad%20de%20un%20proyecto%20audiovisual&f=false\n4. HENNING, Victor; ALPAR, André (2005). “Public aid mechanisms in feature film production: the EU MEDIA Plus Programme”. En: Media, Culture & Society . (Vol. 27(2): 229–250) . SAGE Publications (London, Thousand Oaks and New Delhi)\n5. PÉREZ, Pedro (2009). “Cambio en el panorama audiovisual. Productores independientes y cadenas de televisión”. En: M. Francés i Doménech (coord.). Hacia un nuevo mundo televisivo (pág. 241-247). Barcelona: Editorial Gedisa, SA.\n6. BENKLER, Yochai; NISSENBAUM, Helen (2006) Commons-based Peer Production and Virtue. A: The Journal of Political Philosophy. Volume 14, Number 4 [Document en línia] New York University http://www.nyu.edu/projects/nissenbaum/papers/jopp_235.pdf\n7. DWORSKY, David; KÖHLER, Victor [Directors] (2011) Press Pause Play [Vídeo en línia] Film Buff. Youtube: http://youtu.be/-rvlaTg3vPg\n8. MENCHÓN, Berni J (2011) La financiación de un proyecto audiovisual [Article en línia] Cros Magazine (20.04.2011): http://cros.cat/magazine/la-financiacion-de-un-proyecto-audiovisual\n9. VALENTINI, Valentina I (2011) A Democratized Culture. PressPausePlay [Artícle en línia] HD VideoPro http://www.hdvideopro.com/display/features/a-democratized-culture.html?start=1\nEtiquetat: creativitat, gestió cultural, idees, producció audiovisual, projectes\n← El sector cultural: estudis i aproximacions\nEl sector audiovisual en el marc de les TIC →


GUILLEM TORRENTS: MAI M’HAURIA IMAGINAT GUANYAR-HO TOT! | IGUALADA HOQUEI CLUB\n← LA DIADA DEL MILIÓ DE PERSONES… I LA LLIGA D’HOQUEI\nJORDI BOADA, SELECCIONADOR SUB-17. REPETIR ÈXIT NO HO PODEM GARANTIR PERÒ SI LA PASSIÓ I LES GANES QUE HI POSAREM →\nGUILLEM TORRENTS: MAI M’HAURIA IMAGINAT GUANYAR-HO TOT!\nPublicat el 12 Setembre 2018 per ihc\nEls jugadors del primer equip de l’IHC RIGAT han tornat aquest dimecres a la feina després de la celebració de la Diada. Ho faran tot el que resta de setmana per preparar el partit de diumenge contra el Breganze italià. De fet l’horitzó es dibuixa una mica més enllà, en l’inici de l’Ok Lliga pel que s’han estat preparant els de Ferran López des de fa un mes i 10 dies.\nSi obrim una mica més el focus descobrirem un altre horitzó, el del futur ja no tant llunyà pel que treballen tants jugadors de la base del club. Aquest dies estem homenatjant el planter en la figura dels 3 campions d’Europa que han tancat un any per recordar guanyant totes les competicions en les que han participat. Avui és el torn del porter, Guillem Torrents, per molts una de les claus de tots aquests triomfs.\nP- Guillem què vas sentir quan l’Oriol Llenas va fer el gol que us donava la victòria?\nGUILLEM TORRENTS- Quan va entrar el gol primer de tot vaig mirar als àrbitres per si el donaven per vàlid, ja que la pilota va sortir de seguida de la porteria. Quan va entrar el gol va ser molt especial perque jo estava a la banqueta ja que havia sortit per fer un 4 contra 5 i marcar el gol. Vaig sentir moltes emocions impressionants.\nP- Vàreu jugar un gran campionat, especialment tu a la porteria… i vàreu disputar la final a un gran nivell\nGUILLEM TORRENTS- Si, va ser un partit digne de una final, contra una Portugal molt bona.\nP- Vist l’any en perspectiva no es pot fer millor, campions de tot!!\nGUILLEM TORRENTS- Si, mai m’hagués imaginat guanyar-ho tot, i menys en un any.


Un dels jutges que delibera sobre Torra participa en un acte amb Manuel Valls\nHo ha denunciat la defensa del president, que ja havia recusat Joaquín Elías Gadea per unes declaracions a 13TV\nGonzalo Boye, advocat del president Quim Torra, ha denunciat que un dels membres del tribunal que delibera sobre la sentència al president de la Generalitat després de ser jutjat per presumpta desobediència ha compartit un acte amb Manuel Valls, ex-primer ministre de França i candidat de Ciutadans a l’Ajuntament de Barcelona.\nBoye ha publicat a Twitter la fotografia d’un acte del Diari de Tarragona en què apareixen Valls i Joaquín Elías Gadea, a qui ell i Isabel Elbal ja havien intentat recusar abans del judici. Elías Gadea havia fet unes declaracions a 13TV dient que els jutges a Catalunya són assetjats pels independentistes. L’advocat ha qüestionat de nou la imparcialitat del magistrat.\nCreo que la clase sobre “el Juez imparcial” alguien se la ha tenido que saltar… enjuiciando a políticos de un signo, como ha sido el caso del President @QuimTorraiPla y departiendo con los del opuesto: pic.twitter.com/MxsHgQnU8I\n— Gonzalo Boye (@boye_g) November 29, 2019


Historia – CN Manresa\nClub Natació Manresa, un nou inici amb ADN històric\nEl 8 de juliol del 2013, davant la desaparició de l’originari Club Natació Manresa, un grup de persones entusiastes del món de la natació van fundar el Club Natació Minorisa, entitat esportiva sense ànim de lucre, com a nou club d’esports aquàtics des de les Piscines Municipals de Manresa.\nGràcies a aquell equip i el conjunt de socis i sòcies que li van donar suport, es va poder evitar que a la nostra ciutat desaparegués la possibilitat de practicar esport federat i de competició en natació, waterpolo, triatló i natació artística.\nAmb l’objectiu de tornar a posicionar la ciutat de Manresa com a referència esportiva a la Catalunya central i al país, i enllaçar amb el millor llegat esportiu que mai ha tingut la nostra ciutat, l’assemblea de socis i sòcies del Club Natació Minorisa va aprovar la recuperació del nom històric “Club Natació Manresa”, que es fa efectiu la temporada 2021-2022.\nHistòria de l'esport manresà\nL’any 1955, el Club Natació Manresa va inaugurar la seva piscina coberta, la segona d’Espanya en aquella època, marcant un camí capdavanter que continuaria amb la construcció de la piscina olímpica, l’any 1970. L’ambició dels seus promotors van fer possible que en l’àmbit social, el Club Natació Manresa fos l’epicentre de l’oci i l’esport a la Catalunya Central durant dècades.\nEn l’àmbit esportiu, van arribar èxits molt importants: els nedadors Neus Panadell i Pere Balcells va participar als Jocs olímpics de Munic 1972; les nedadores Montserrat Majó i Rosa Estiarte, als Jocs de Montreal 1976; el nedador Jordi Carrasco va participar a Sidney 2000, i el triatleta Xavier Llobet, va competir a Atenes 2004.\nVa ser en waterpolo on, des de Manresa, es va arribar al cim de l’esport mundial: Manel Estiarte, considerat el millor jugador de waterpolo de tots els temps, va participar als Jocs de 1980, 1984, 1988, 1992, 1996 i 2000; Gaspar Ventura, als de 1980; Albert Canal, 1984; Jordi Payà, als de 1988 i 1996; i Carles Sanz, el 1996. Va ser precisament als Jocs Olímpics d’Atlanta 1996 on els manresans Manel Estiarte, Jordi Payà i Carles Sanz van fer història proclamant-se campions olímpics.


blocdenkbrota: Utilitat Programada\nLa meva àvia deia "d'allà on no n'hi ha no en pot rajar".La meva àvia com a dona del camp, analfabeta fins els vint-i-quatre anys, en deia moltes de frases fetes. La meva àvia acostumava a saber el que es deia i jo sempre me l'escoltava. Això ve a tomb perquè avui a l'estrena de Utilitat Programada, al Tantarantana, he recordat la dita i he pensat que realment era així.\nSegons el programa "aquest és un muntatge valent i provocador. Un muntatge que juga amb la comèdia més àcida per remoure fonaments profunds. En el sacseig actual que estem vivint..." Val; el que jo he vist és una història força inconnexa en que cinc joves estan tancats en un soterrani, aïllats del món i vigilats per una tutora bòrnia. Perquè? no he sigut capaç d'esbrinar-ho, com tampoc he sigut capaç d'entendre on volia arribar l'autor. Finalment ens assabentem del perquè la tutora és bòrnia, una autèntica tonteria; del perquè els joves estan tancats no.\nPenso que no és que la història sigui fluixa, no: és inexistent, i aleshores amb aquesta base què s'hi pot fer? Ja ho va dir la Merceditas de Curro el Palmo de Joan Manuel Serrat: como hacer buen vino de una cepa enana? Jo de la Miriam Escurriola li he vist muntatges que m'han agradat, però avui he pensat que era impossible fer res potable. En quant als actors haig de dir que no coneixia el seu treball i prefereixo no quedar-me amb la imatge del que he vist avui perquè seria fer-los un mal favor.\nFinalment vull dir per acabar que a les estrenes és habitual que hi vagin moltes persones properes al autor, al director i als actors. És de gent ben nascuda donar suport als amics i familiars, però penso que hi ha una manera contraproduent que és força habitual en el món del teatre: la sobreactuació en aplaudiments, riallades i demostracions fora de mida al llarg de la funció, fins al punt de donar pel sac tan als espectadors com als mateixos actors. Avui a la part dreta de la fila 4 i a l'esquerra de la 3 s'han passat d'efusius. Un xicot del grup de l'esquerra ha estat més estona rient a crits amb veu d'aiguardent que escoltant el text. Estic pensant seriosament de no anar a les estrenes per estalviar-me aquesta molèstia. Estic segur que els actors agrairien més unes manifestacions moderades —ja no demano sinceres—, entre altres coses perquè serien més creïbles.\nEl Tanta ple a vessar i a la sortida repartiment de cerveses en un postfunció al vestíbul. Jo he tocat el dos cagadet perquè no saps mai amb qui et pots topar i, la veritat, jo menteixo fatal.\nPublicat per Josep M. Ribaudí a 11:57\nEtiquetes de comentaris: La Hydra, Marc Rosich, Miriam Escurriola, Teatre Tantarantana, Utilitat Programada


Looks de festival emblemàtics • La Roca Village\nDes de Kate Moss fins a Alexa Chung, inspira't per al teu proper look festivaler.\nCurt i adorable\nTant si el teu festival es troba al pintoresc Somerset o al desert de Nevada, els pantalons curts són l'etern favorit dels festivals. Porta'ls de cintura alta amb un estampat floral, com la Rosie Huntington-Whiteley, o bé opta pels clàssics texans tallats i desfilats, com els de l'Alexa Chung o la Kate Moss. Si fa bon temps, opta per les cames nues per mostrar el bronzejat de l’estiu i, sinó, quedaran igual de bé amb unes mitges i unes botes d’aigua.\nNo cal mirar si plourà\nCom a peça habitual als armaris de tot el país, l'impermeable està tan en sintonia amb la vida a l'aire lliure que només era qüestió de temps que fes el seu debut al festival. Impermeabilitza el teu cap de setmana amb una jaqueta impermeable i acompanya-la amb unes peces de colors vius: un vestit jersei desmanegat o segueix l’exemple del llibre d’estil de Kate Moss i posa’t una samarreta brillant de grans dimensions amb un cinturó de cuir amb tatxes cordat als malucs. També podries seguir l’exemple d'en Bradley Cooper i simplement portar la jaqueta impermeable amb pantalons texans, una samarreta i un somriure d’un milió de dòlars.\nAquestes botes són per a ballar\nLa pluja pot convertir el lloc més idíl·lic en un fangar en un tres i no res, o sigui que és genial que la majoria dels assistents de festivals prefereixin dur botes d’aigua. Segons els exemples de Kate, Alexa, Rosie i companyia, les botes d’aigua Hunter brutes de fang complementen tota una sèrie de looks festivalers, des de vestits curts amb un subtil estampat floral i vestits de tipus granota fins a texans roquers molt arrapats i sí, els pantalons curts texans desfilats. Si el baròmetre es porta bé, els botins et permetran passar el dia, des de la cua de l'esmorzar amb els ulls boirosos fins a la sessió de chill-out de la nit.\nNomés necessites una peça\nNo perdis el temps preciós del festival dissenyant el teu look: les granotes i els vestits d’una peça són una aposta segura. Tant si optes per un estampat salvatge o llis, un vestit d’estiu bohemi amb volants sense mànigues dona un encantador aire desenfadat, com el de la Sienna Miller, i es pot complementar fàcilment amb unes ulleres de sol, botes moteres i una bonica bandolera.\nLes decisions de moda més extravagants et faran destacar entre la multitud del festival. Atreveix-te a provar amb el doble denim (si a l'Alexa li va bé, a tu també) o reutilitza una armilla com un atrevit top sense mànigues i una pila de joies: estem pensant en capes de plata, turquesa, polseres i perles, i sense oblidar un bon grapat de polseres festivaleres amb els colors de l’arc de Sant Martí.\nMés és més\nImita les estrelles que veuràs a l'escenari i aposta pels claus, detalls amb serrell i accessoris que no et permetin passar desapercebuda. Faci el temps que faci, els barrets són imprescindibles per salvar els pentinats de més d’un dia i hi ha moltes opcions. Prova una boina d’estil Kanye West o una gorra de beisbol com la d’en Justin Bieber. Els elegants barrets d’ala ampla també són una opció excel·lent: posa’t un barret de feltre de manera que caigui sobre els ulls o protegeix-te del sol amb el típic barret de cowboy.


Etiqueta: temps de nova york | Martech Zone\nEtiqueta: temps de nova york\nDimarts, desembre 27, 2011 Dissabte, desembre 17, 2016 Douglas Karr\nCompte bastant interessant al New York Times sobre com Phonedog demanda a un empleat anterior per accedir als seguidors de Twitter al compte que va configurar com a part de la seva difusió a les xarxes socials. Segons els estàndards laborals actuals del país, suposo que PhoneDog està plenament dins dels seus drets ... la feina que feu en el temps de l'empresa sol ser propietat de l'empresa. No obstant això, les xarxes socials han canviat tant la percepció com la interacció entre


Mediterrània. Viure a la Mediterrània | Curriki\nEn aquest darrer capítol del programa "Mediterrània" es fa un repàs de les característiques naturals i socials de la conca del Mediterrani. El programa intenta explicar què significa viure al Mediterrani, una zona amb un clima agradable, però també amb èpoques de duresa. Agafant com a model l'illa grega de Creta, es plasma la realitat del món mediterrani al llarg de la història. A Creta va néixer la primera civilització pròpiament mediterrània, la civilització minoica. El palau de Cnossos és un mostra de l'alt grau de desenvolupament aconseguit pels minoics. Els habitants del Mediterrani han transformat el paisatge al llarg dels segles: han treballat als boscos, hi han fet feixes i hi han instal·lat conreus. La manca d'aigua es fa evident en els cultius més característics, com ara el blat, l'olivera i la vinya. Gràcies a l'explotació dels boscos s'ha obtingut tradicionalment fusta i carbó. Un altre recurs és el mar, un mar pobre que no ofereix grans quantitats de pesca. En els darrers temps, el turisme, en cerca del sol, l'aigua i la cultura, ha transformat el paisatge mediterrani, en alguns casos fins a malmetre'l completament. Al final del programa es convida a reflexionar sobre el futur de la vella conca del Mediterrani.\nEUN,LOM,LRE4,hdl:10494/33727,work-cmr-id:33727,MERLI:merli/2366,ilox,learning resource exchange,LRE metadata application profile,LRE


docència del màster és presencial i s’organitza de forma trimestral. Els cursos es desenvolupen durant els dos primers trimestres en seqüències de 10 setmanes: el primer, de mitjan setembre a mitjan desembre; el segon, de mitjan gener a mitjan abril. En el tercer trimestre, entre mitjan abril i mitjan juny, els alumnes es dediquen a completar el Treball Final de Màster i, eventualment, a fer estades de pràctiques a la mateixa Facultat d’Economia i Empresa, o en organismes reguladors i de defensa de la competència i en operadors de serveis essencials que col·laboren amb el programa; les pràctiques es poden allargar fins a mitjan setembre.\nLa docència presencial del primer i segon trimestre es desenvolupa entre les 9 i les 18 h a la Facultat d’Economia i Empresa. L’assistència a les classes, seminaris i conferències és obligatòria. Els alumnes disposen d’aules a la Facultat per dur a terme els treballs d’avaluació continuada, individualment o en grup, en les franges horàries entre classes que queden lliures. La dedicació és a temps complet.\nEl nombre màxim d’alumnes és entre 20 i 25. L’alumnat ha de treballar en activitats pràctiques continuades al llarg del curs, mitjançant el Campus Virtual, i entregar problemes i assaigs per a les diverses assignatures. Els professors de les assignatures compten amb un tutor ajudant de docència, que està al servei dels estudiants per assistir-los en l’estudi de l’assignatura i en les activitats pràctiques.\nEls cursos sectorials d’Aigua, Energia, Telecomunicacions i Transports es desenvolupen de forma intensiva durant una setmana, i incorporen sessions de professorat i professionals externs a la Universitat de Barcelona procedents d’organismes reguladors, de defensa de la competència i operadors de serveis públics.\nEl contingut dels plans docents (programes, activitats, avaluacions, calendaris, etc.) estan disponibles en línia en el Campus Virtual.


La Seu FC debutarà a Tercera Catalana amb el derbi amb l'Oliana — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / La Seu FC debutarà a Tercera Catalana amb el derbi amb l'Oliana\nLa Seu FC debutarà a Tercera Catalana amb el derbi amb l'Oliana\nEl matx es jugarà el 2 de setembre i els dos equips es trobaran novament a la 18a jornada, el 21 de gener. Entre els rivals més propers també hi ha Rialp, Pobla, Ponts, Solsona B i Torà\nAmistós La Seu FC-Oliana, l'any 2016\nLa lliga 2017-2018 del grup 14 de Tercera Catalana començarà amb el derbi La Seu FC-Oliana. El debut de l'equip urgellenc, previst per al 2 de setembre, serà a casa i contra l'altre equip de la comarca. Ambdós clubs, per tant, es tornaran a enfrontar a l'inici de la segona volta, a la 18a jornada, el dia 21 de gener a Oliana.\nLa Federació Catalana de Futbol ja ha publicat el calendari d'aquest grup, que enguany tindrà 18 equips. Això comportarà que La Seu FC jugui més partits, després que en el retorn a la competició, a Quarta, va estar enquadrat en un grup amb només 11 clubs, en el qual va finalitzar en segona posició i per tant va obtenir l'ascens.\nEl primer desplaçament dels urgellencs serà el 10 de setembre a Barbens, i el mateix dia els olianesos jugaran el primer partit com a locals, contra el Vilanova de l'Aguda. L'última jornada, el 27 de maig de 2018, l'Oliana anirà a la Pobla i La Seu rebrà el Bellcairenc. Entre els rivals més propers del grup també hi ha el Rialp, el Ponts, el Solsona B i el Torà. La resta d'integrants del grup són: Tornabous, Angulària, Agramunt, Butsènit, Torregrossa, Verdú, Guissona B i Arbeca.