Início / Scura Splats / La Selva / La Selva animará las Fiestas Patronales de San José en Las Matas (Madrid)\nLa Selva animará las Fiestas Patronales de San José en Las Matas (Madrid)\n0029 abril, 2015en La Selva, Scura Splats\nLA SELVA recorrerá Las Matas (Las Rozas de Madrid) el jueves 30 de abril a las 20:00h\nLa ciudad es invadida por una tribu salvaje, a la que le acompañan grandes animales domesticados por los humanos, rigiéndose todavía por sus instintos naturales. A veces asustados atacan a todo aquel que se ponga por delante.\nEl público participa de este sorprendente encuentro, como observador de las coreografías y rituales de la tribu y como objetivo de la fiesta, el estupor y la provocación que se genera.\nLA SELVA es un espectáculo lleno de música, color y vitalidad, perfecto para la diversión familiar y la reconciliación con la vida salvaje, en el marco de celebración de las Fiestas Patronales de San José. El pasacalles, dará comienzo a las 20h y recorrerá las calles de Las Matas teniendo como punto de partida la Calle Martín Iriarte (junto a la carpa Municipal).\nLA SELVA recorrerà Las Matas (Las Rozas de Madrid) el dijous 30 d’abril a les 20:00h\nLa ciutat és invadida per una tribu salvatge, a la que li acompanyen grans animals domesticats pels humans, regint-se encara pels seus instints naturals. A vegades espantats ataquen a tot aquell que es pose per davant. El públic participa d’este sorprenent trobada, com a observador de les coreografies i rituals de la tribu i com a objectiu de la festa, l’estupor i la provocació que es genera.\nLA SELVA és un espectacle ple de música, color i vitalitat, perfecte per a la diversió familiar i la reconciliació amb la vida salvatge, en el marc de celebració de les Festes Patronals de Sant Josep. Les cercaviles, donarà començament a les 20h i recorrerà els carrers de Las Matas tenint com a punt de partida El Carrer Martín Iriarte (junt amb la carpa Municipal) .


Una calculadora que pot evitar desplaçaments a la feina - Jornal.cat\nUna calculadora que pot evitar desplaçaments a la feina\nDimarts, 9 de desembre de 2008 | 19:42 h\nAvaya, una empresa tecnològica innovadora en sistemes i serveis per a comunicacions empresarials, ha llançat una calculadora que pot ajudar a visualitzar l'estalvi energètic si s'apliquen pràctiques laborals flexibles.\nL'estalvi de temps i energia és considerable si es determina que algunes tasques les puguin fer els treballadors des del seu domicili. L'estalvi d'energia que li pot comportar a l'empresa és ben atractiu, especialment en tot el que faci referència a lloguers d'oficines, calefacció, il.luminació, etc. A l'altra banda, les avantatges per al personal que d'aquesta manera no es veuria obligat a viatjar diàriament per anar a la feina.\nEls empresaris poden utilitzar la calculadora a través d'Internet per vincular l'increment de treball des de casa amb els beneficis en els resultats de l'empresa i, de retruc, en el medi ambient.\nLa calculadora determina els kw d'energia, les tones de carbó i els litres de gasoil/diesel que es poden estalviar durant l'any, a partir dels dies de feina des de casa que una empresa permet a la seva plantilla.\nMés informació: Avaya


Festa Nens, antes Krustó i Piruleta, es una empresa que os ofrecerá, tanto a pequeños como mayores, un espectáculo...Leer más basado en la animación y que llenará de diversión el banquete de vuestra boda. Sus profesionales, en todo tipo de eventos, así como en fiestas de barrio, escuelas, hoteles y campings,...... (Animación bodas)\nCalella Selecciona una población Barcelona (146) Mataró (14) Sabadell (11) Terrassa (8) Manresa (7) Sant Cugat Del Valles (6) Rubi (6) Sant Joan Despi (5) Sant Feliu De Llobregat (4) Sitges (4) L' Hospitalet De Llobregat (4) Premia De Mar (4) Castelldefels (4) Esparreguera (3) Cerdanyola Del Valles (3) Gava (3) El Masnou (3) Sant Boi De Llobregat (3) Igualada (3) Vilanova I La Geltru (3) Premia De Dalt (2) Cubelles (2) Viladecans (2) Olesa De Montserrat (2) Sant Pere De Ribes (2) Pineda De Mar (2) L' Ametlla Del Valles (2) Granollers (2) Vilassar De Dalt (2) Badalona (2) Sant Andreu De La Barca (2) Montgat (1) Esplugues De Llobregat (1) Santa Maria De Palautordera (1) Cabrils (1) Sant Adria De Besos (1) Barbera Del Valles (1) Pacs Del Penedes (1) Sant Iscle De Vallalta (1) Begues (1) Bellaterra (1) Artes (1) Calella (1) Sant Fruitos De Bages (1) Sant Andreu De Llavaneres (1) La Palma De Cervello (1) El Pla (Lliça De Vall) (1) Abrera (1) Vallirana (1) Molins De Rei (1) Vic (1) Les Franqueses Del Valles (1) Sant Climent De Llobregat (1) Sant Just Desvern (1) Torrelavit (1) Montmelo (1) Vilassar De Mar (1) Sant Sadurni D'anoia (1) Castellbell I El Vilar (1) Polinya (1) Sant Hipolit De Voltrega (1) La Roca Del Valles (1) Manlleu (1) Montornes Del Valles (1) Alella (1) Castellet I La Gornal (1) Torello (1) Santa Coloma De Gramenet (1) Piera (1) Montcada I Reixac (1) Malgrat De Mar (1) La Llagosta (1) Bigues (1) Mollet Del Valles (1) Santa Margarida De Montbui (1) El Pla Del Penedes (1) Vilafranca Del Penedes (1) Castellar Del Valles (1) Tiana (1) Canovelles (1)\nGuía de empresas de animación de bodas en Calella: para conseguir que tu boda sea realmente especial, ponemos a tu disposición una gran selección de animaciones...Leer más para celebraciones: juegos infantiles, animación para adultos, fotomatón o photobooth, photocall, videomatón, magia, actores, pirotecnia, fuegos artificiales, bailes o danza. Seguro que tu boda en Calella será divertida y totalmente personalizada.


Actualització: Martorell, Abrera, Masquefa i Sant Esteve suspenen les festes de Cap d’Any i Olesa ho preveu – La Bústia\nPer Redacció / La Bústia 20 de desembre de 2021 a les 20:00 0 2411 Visites\nActualització 22 de desembre de 2021 a les 18:30h\nL’Ajuntament de Sant Esteve també ha informat de la suspensió del ball de Cap d’Any al Casal Social de Vallserrat, del bany de l’últim dia de l’any, les campanades infantils i les del campanar i la revetlla de Cap d’Any que s’havia de celebrar a El Casino. També ha suspès els campus de Nadal Recrea’t, Diverdans i de Patinatge i ‘El Partit de Nadal’ organitzat pel F.C. Sant Esteve Sesrovires.\nActualització 21 de desembre de 2021 a les 18:15\nDesprés de l’Ajuntament d’Abrera, Martorell i Masquefa han confirmat la suspensió de les festes de Cap d’Any. L’altra prevista al territori, Olesa, espera confirmar-ho aquesta setmana.\nL’alcalde d’Olesa, Miquel Riera, ha dit que “hem d’esperar els decrets i les resolucions per tal d’establir els graus d’afectació sobre les activitats previstes per a aquestes festes i així treballar en l’adaptació de cada activitat. Amb les que sigui possible es buscaran alternatives, i amb les que no, s’hauran de cancel·lar”. Si es confirma la cancel·lació, l’Ajuntament d’Olesa retornà els diners de les entrades que s’havien venut els dies 28, 29 i 30 de desembre, de 17 a 20h a la Casa de Cultura.\nIgual que les dues festes de Cap d’Any d’Abrera, Martorell ha cancel·lat la de Ca N’Oliveras i l’espai familiar ‘Bosc Màgic de la Infància’ a la plaça de les Cultures davant del Centre Cultural, que era el primer any que se celebrava. Per la seva part, Masquefa la que s’havia de celebrar a la Sala Polivalent La Fàbrica Rogelio Rojo.\nTambé l’Ajuntament de Sant Andreu ha suspès el FiraJuga, la fira infantil que s’organitza per aquestes dates, i tanca el Casal d’Avis del 24 de desembre al 17 de gener. A més, ha fet canvis en altres activitats programades: els carters reials es faran en un espai obert i amb cita prèvia. L’alcaldessa Ana Alba ha assegurat que “no hem d’abaixar la guàrdia i aplicarem totes les mesures necessàries per preservar la salut dels nostres ciutadans”.\nNotícia 20 de desembre:\nAbrera ha estat el primer municipi en suspendre actes massius en espais tancats a causa de l’empitjorament de les dades de la covid-19 per la nova variant òmicron. L’Ajuntament ha decidit suspendre les dues festes de Cap d’Any que havien de celebrar-se al Pavelló Municipal d’Esports, la festa jove del Bigfriday i la del gimnàs municipal de la festa de música dels anys 80 i 90 del Dj Emilio Romero.\nGelida també ha cancel·lat, de moment, el dinar de la Gent Gran que s’havia de celebrar aquest dissabte 18 de desembre.\nSegons ha pogut saber La Bústia, altres ajuntaments també estan valorant si suspendre més actes.\nLa Generalitat anuncia que hi haurà noves restriccions.\nFotografia: Una foto [La Bústia]\nCategoria: Abrera, C-Abrera, C-Martorell, C-Masquefa, C-Olesa de Montserrat, C-Sant Andreu de la Barca, C-Sant Esteve Sesrovires, Martorell, Masquefa, Olesa de Montserrat, Sant Andreu de la Barca, Sant Esteve Sesrovires\n14 de juny de 2022 a les 12:00\n2 de juny de 2022 a les 17:00


Hereu continua defensant la política de grans esdeveniments com a instrument per lluitar contra la crisi ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Dijous, 29 d'octubre de 2020 02:44 h\nPolítica Última actualització Dilluns, 9 de maig de 2011 05:00 h\nHereu continua defensant la política de grans esdeveniments com a instrument per lluitar contra la crisi\nEl candidat socialista assegura que els Jocs d'Hivern tenen caràcter 'estratègic' tot i no ser 'la prioritat del moment' · Rebutja una consulta al respecte\nEl candidat del PSC a l'alcaldia de Barcelona, Jordi Hereu, ha defensat aquest diumenge el caràcter 'estratègic' de la candidatura pels Jocs Olímpics d'Hivern del 2022 i ha defensat la política de grans esdeveniments per a la ciutat com un instrument per projectar-se al món i sortir de la crisi, mentre el seu rival, Xavier Trias, ha apostat per acabar amb 'l'obsessió pels grans esdeveniments'. Hereu ha admès que no és un projecte ara 'prioritari', però sí creu que és 'estratègic' a deu anys vista. A més, ha rebutjat celebrar una consulta sobre la candidatura com ha plantejat ERC i ha dit que, en qualsevol cas, s'hauria de preguntar a tot Catalunya perquè és un 'projecte estratègic de país'.\n22N, eleccions municipals 2011, Jordi Hereu, PSC\nHereu ha triat la terrassa del centre comercial Les Arenes per explicar la seva política en grans esdeveniments per a la ciutat. Ho ha fet el mateix dia que el seu principal rival, Xavier Trias, hagi anunciat la fi de 'l'obsessió amb els grans esdeveniments' i hagi dit que la prioritat en aquests moments no ha de passar pels Jocs Olímpics d'Hivern, tot i evitar pronunciar-s'hi en contra. Paral·lelament, el candidat d'ERC, Jordi Portabella, ha apostat per fer una consulta ciutadana sobre la celebració d'aquests jocs.\nEl candidat socialista s'ha mostrat contrari a la celebració d'una consulta. 'No hi estic d'acord, no ens hi trobaran', ha advertit, tot recordant que el dels jocs és 'un projecte estratègic de país' i que en tot cas s'hauria de preguntar a tot Catalunya. 'No sotmetrem a aquest projecte estratègic de país a una consulta ciutadana', ha deixat clar. Cal recordar que un dels pitjors moments del mandat per a Hereu va ser la consulta sobre la reforma de la Diagonal.\nHereu ha defensat el caràcter 'estratègic' de la candidatura Barcelona-Pirineus i ha demanat diferenciar això del que és 'prioritari'. 'Que sigui estratègic no vol dir que en aquests moment sigui la prioritat', ha dit, 'vol dir que has de treballar per un projecte que ha de ser possible d'aquí a 10 anys'. Hereu veu un 'error' afirmar que no és important treballar ara en aquest projecte i ha recordat que CiU participa en els treballs que s'estan portant a terme sobre la candidatura.\nEl candidat a la reelecció ha aprofitat el fet que aquest cap de setmana se celebra a Barcelona la Final Four de bàsquet per defensar la política de grans esdeveniments per a la ciutat. Ha recordat que la final de l'Eurolliga representa per a la ciutat 40.000 pernoctacions i per això creu que aquest tipus d'esdeveniments també són un instrument per lluitar contra la crisi econòmica.\n'Mai entendré els discursos que intenten contraposar un gran esdeveniment amb tirar endavant el dia a dia de la ciutat', ha dit, tot recordant que van ser els Jocs del 1992 el que va marcar 'un abans i un després' a la ciutat. 'Limitar l'ambició de la ciutat em sembla un greu error estratègic', ha afirmat, 'dir no als grans esdeveniments és dir no a la lluita contra la crisi, a la projecció internacional de Barcelona i al reforçament de la ciutat en el context de la lliga de les grans ciutats del món'.\nA més, ha recordat que l'esport és 'un dels fenòmens des del punt de vista de la comunicació que millor ajuden a projectar les ciutats al món' i ha recordat que ja hi ha previstes algunes cites per al futur, com ara la final de la Copa del Rei de bàsquet per al 2012 o els campionats del món d'handbol i de natació per al 2013.\nTrias critica les despeses supèrflues d'Hereu i promet mesures destinades a la gent gran 09.05.2011.\nPortabella proposa un projecte de 'construcció nacional' emmirallat en Escòcia 09.05.2011.\nTrias promet ser 'l'alcalde de tots' en l'inici de campanya 06.05.2011.\nTrias guanyaria Hereu amb quatre regidors de diferència, segons el CIS 05.05.2011.


Aquests actes t’ha preparat l’Obra Cultural Balear i Díngola per aquestes festes |\nAquests actes t’ha preparat l’Obra Cultural Balear i Díngola per aquestes festes\nBy miquelpuiggros / Agost 1, 2019 / Cultura, Festes / Deixa un comentari\nAquest cap de setmana surt la nova DíNGOLA en paper, amb tota l’actualitat social, econòmica, política, cultural i esportiva de Sineu.\nTambé, en breu, quatre actes (com a organitzadors o com a col·laboradors) contribuïran a omplir d’oci, cultura i festa, aquestes setmanes tan importants a Sineu.\nAvui comencen els Tallers Mucals. Avui, 1 d’agost, i el proper dijous, dia 8, els infants faran les banderoles decoratives conegudes com paramuquis, i les llanternes que els nins passejaran mentre sonen els Xeremiers de Sineu i canten “El sereno ha mort un moix” (dijous que ve), tot sota la direcció artística de Rosa Mascaró de Casa Inundada i Miquel Tugores Monara. Aquests tallers son organitzats per Muchal Foundation, amb la col·laboració de la Biblioteca de Sineu i la delegació de l’OCB.\nFesta anual d’estiu de l’OCB\nL’habitual festa d’estiu que fa cada any l’OCB de Sineu amb la col.laboració de l’Ajuntament de Sineu, enguany comptarà amb l’actuació del Xanguito Quartet. Xanguito és ben conegut, especialment com a líder del seu grup revetler Pirates Pirates. La festa serà el 9 d’agost. Abans de l’actuació, com cada any, us oferirem els guanyadors del concurs de glosa Biel Parreta i el premi Díngola d’enguany. I després brufarem tots les festes, amb cava ben fresquet i coca ben gustosa.\nPodríem definir Xerefusió com la fusió, la mescla, del so i temes de la música tradicional amb l’ús d’instruments moderns. És un dels actes grans de les festes, que ha anat agafant força des de la seva primera versió, ara fa 4 anys, organitzat pels Xeremiers de Sineu amb la col·laboració de l’Ajuntament de Sineu, la delegació de l’OCB, els Dimonis de sa Cova des Fossar, i Espai Musical de Sineu. Us oferirem +info en properes dates.


[Vídeo] Jordi Turull: "Guanyarà el sí i de molt més del que creiem" ! directe!cat\nPolítica Última actualització Dimecres, 23 de novembre de 2016 20:30 h\nFa mesos que preparem les estructures d'Estat però amb màxima discreció\nEl portaveu de Junts pel Sí, Jordi Turull, ha visitat l'espai AnGram de la Revista Mirall i també redacció del directe!cat aquesta tarda i ha analitzat l'actualitat política catalana en un ambient distès on també el públic ha pogut fer preguntes. L'acte, conduït pel periodista Joan Solé s'ha pogut seguir en directe per Periscope i ha tingut prop d'un total de 2.000 persones en línia.\nJordi Turull a la redacció del directe!cat\njordi turull, proces\nJordi Turull ha explicat com es troba el procés però ha acceptat que no ho podia desvetllar tot per no donar pistes a l'Estat. De fet, ha explicat que s'estan construint les estructures d'Estat des de fa mesos però amb la "màxima discreció". Fins i tot, ha arribat a dir que "hi ha coses que fan certs departaments que no n'estic informat i tampoc vull preguntar". Ha estat més contundent quan ha dit que "no podem convertir el procés en un Gran Hermano".\nTurull ha narrat que el govern té clar que ha d'anar amb compte i jugar bé l'estratègia perquè "el procés vagi bé". Ha arribat a afirmar que la data del referèndum es donarà amb el temps més curt possible per no donar marge de maniobra a l'Estat. Respecte les últimes enquestes sobre els resultats del referèndum, Turull s'ha mostrat convençut que "el sí guanyarà i d'un marge molt més ampli del que ens creiem".\nEl govern espanyol fa el ridícul\nTurull ha explicat que el govern espanyol està fent el ridícul fora de les fronteres estatals. De fet, ha afirmat que la comunitat internacional està "perplexa" de com "el govern espanyol parla amb el de les armes i no amb el de les urnes". En aquest sentit ha dit que la comunitat internacional no es pronunciarà fins que no es celebri el referèndum.\nNo tenim por i no n'hem de fer\nPer assegurar el sí a la victòria del referèndum Turull ha explicat que "els catalans hem demostrat no tenir por però ara tampoc n'hem de fer" per eixamplar la majoria social a favor de la independència. Ha narrat que l'Estat no pot oferir fets i que "ens vindrà amb una poma". Ha engrescat als assistents assegurant que "ho tenim a tocar" i que tothom s'ha d'implicar, "tots hem de ser protagonistes". Així mateix ha dit que "des del parlament no fallarem".\nLIVE on #Periscope: En directe Jordi Turull explica en quina fase està el procés https://t.co/HRUNnwPW1n\n— directe!cat (@directe) 23 de novembre de 2016\n[Vídeo en directe] Jordi Turull explica en quina fase es troba el procés 23.11.2016.\n15 de desembre de 2016, 18.44 h\n26 de novembre de 2016, 03.46 h\nJORDI TURULL ...GUANYARA EL SI .. EN UNALTRA ..9-N..... Per què una cosa quedi clara .. NO FEREU CAP REFERENDUM lo bo es que u sabeu be .\n25 de novembre de 2016, 07.59 h\nSi l'Artur Mas i el seu subordinat Francesc Homs haguéssin fet lo que havien de fer, preparant l'Agència Tributària Catalana i totes les altres estructures necessàries per a declarar-nos independents, ara no seria necessari sortir al carrer a defensar a aquells que varen negligir les seves obligacions d'independentistes com l'Homs o potser aviat el propi Artur Mas.\nVotar Convergència és retrassar la independència.\n25 de novembre de 2016, 07.51 h\n#24 Ves per on ara es dedica a IMITAR, el pobre NEN SUBNORMAL CONVERGENT LLEPADOR I XUCLADOR DE PELS DEL CUL DE L'A.MAS (CONVENIENTMENT EMPASTIFATS DE CACA)\nNen subnormalet CONVERGENT, no siguis com un LLORO que copia tot allò que diuen els altres, i a més, deixa de masturbar-te davanrt de la foto de l'A.Mas, marieta pudenta.\nRecorda que el teu estimat Artur Mas PACTAVA AMB EL PP i es dedicava a BOICOTEJAR L'ESTATUT per fer-se l'important. I va perdre 4 anys sense preparar ESTRUCTURES D'ES... Llegir més\n25 de novembre de 2016, 00.27 h\nNO TINDREN REFERENDUM .. Aixo hasta el Mas TONTO Lo sabe .. Si tenin algu sera una REPETICION ...DEL ,,,,,...... 9 -N .....TONTO ES QUIEN HACE TONTERIAS .. EL GOVERN CATALÀ FA TONTERIAS .... HA HA HA\npobre tontet d'erc, CONTINUA VERGE I llepant els pels del cul del catolic junqueras, el prehistoric\n24 de novembre de 2016, 22.14 h\n#20 exvoltant de convergencia, diu el ruc esteril i hermafrodita, encara verge, pobre ercista que adora al bacó d'or, el capellanot junqueres, brut i sempre mal vestit, un homenot gras de poble i que explkica historietes ridicules i amb una veu de persona quasi deficient i que agrada als tontets, als pobres nois i als mariconets perduts que votaven convergencia.\nAi tonteta, tens titola estrenada o ets una virgen de junqueras, el catolic, la cosa més ridicula i tronada que es pot esser al s.C�... Llegir més\nHe dit Barcelona Les corts\n24 de novembre de 2016, 20.24 h\nVostè diu el que jo vull,\namb l'escull i l'esbull\nL'olla està que bull,\ndoncs aclarim l'embull\nni que sigui en un sol full\nEx votant de Convergència que he escarmentat de votar partits que es diuen independentistes i no ho són, com Convergència, i que ara voto ERC.\n24 de novembre de 2016, 19.30 h\n#17 Bejota, ets més inútil que un clau sense cabota !!\nQue actualment encara hi hagi cretins que no vegin que l'Artur Mas ha retardat MÉS DE TRES ANYS la independència de Catalunya, demostra que l'estupidesa humana no coneix límits, i el FANATISME PARTIDISTA tampoc.\n24 de novembre de 2016, 19.26 h\n#12 Pobre xicotet, és evident que una vegada més has esgotat les teves reserves de PÈLS DEL CUL DE L'A.MAS (o ves a saber de qui) CONVENIENTMENT EMPASTIFATS DE CACA, i la teva malaltia mental et torna a fer dir bogeries.\nAu, ara digues que tots som "calamars amb sotana ercista comunista com Franco" que així ens fotrem un fart de riure a la salut de la teva estupidesa, nen subnormal CONVERGENT.


Cipriano de Rore | enciclopedia.cat\n(Mechelen, Flandes, ~1515 — Parma, 1565)\nCompositor flamenc, actiu principalment a Itàlia.\nSi bé no es coneixen gaires dades sobre els començaments de la seva carrera, sembla que inicià la seva formació musical a la seva ciutat natal. Encara molt jove marxà a Itàlia, on passà la major part de la seva vida. Primer anà a Venècia, on podria haver estat deixeble d’Adriaan Willaert, llavors mestre de capella a Sant Marc. L’estil del seu primer llibre de madrigals, publicat a Venècia l’any 1542 per G. Scotto, denota la influència de Willaert i del seu cercle. Sembla que cap al 1545 entrà al servei del duc de Ferrara, Hèrcules II, com a mestre de capella. Després de la mort del seu protector obtingué un lloc a Brussel·les al servei de la regent dels Països Baixos, Margarida de Parma. A la primeria del 1561 es trobava a Parma al servei del marit d’aquesta, Ottavio Farnese. El 1563 fou proposat per a succeir a Willaert en el magisteri de capella de Sant Marc de Venècia, però diverses dificultats i problemes en el si de la capella impediren que es consolidés en aquest destí. Retornà a Parma l’any següent, i hi morí al cap de pocs mesos. Rore fou un dels grans conreadors del madrigal italià. A més del llibre del 1542, en publicà tres més de madrigals a cinc veus (1544, 1548 i 1557), el darrer dels quals combina madrigals de Rore i de Palestrina, i dos a quatre veus (1550 i 1557). La gran popularitat de què gaudiren aquestes obres portaren a l’edició d’un volum amb versions instrumentals d’alguns d’aquests madrigals. Gardano i Scotto, els més importants editors musicals venecians de l’època, en reimprimiren algunes col·leccions. En la reimpressió del llibre de l’any 1544, Gardano hi afegí el subtítol madrigali cromatici a causa de la seva notació. La major part dels madrigals aparegueren en edicions pòstumes, i alguns, en diversos reculls antològics. En els de la primera època, Rore utilitzà bàsicament textos de Petrarca, mentre que en els lliuraments següents preferí els versos de poetes contemporanis. En els uns i els altres, la principal característica és el respecte al sentit de les paraules, molt per damunt del respecte a l’estructura del vers. La seva gran atenció al text anticipa el nou estil que es difongué sobretot a partir de l’inici del segle XVII, si bé Rore sempre mantingué un ajustat equilibri en el tractament de les veus i utilitzà el cromatisme amb moderació. Dins el camp de la música profana, a més dels madrigals, també escriví unes quantes chansons amb text francès i una quinzena de motets amb textos llatins d’humanistes contemporanis. Així mateix compongué algunes obres de caràcter sacre: cinc misses, la Passio... secundum Joannem, tres llibres de motets a cinc veus (publicats els anys 1544, 1545 i 1549) i un altre a quatre veus (1563). Tot i que el seu nom s’associa principalment amb el madrigal i la música profana, la producció religiosa deixa entreveure perfectament la grandesa de la seva tècnica i el seu estil i una gran imaginació creativa. La major part de les misses utilitzen el procediment de la missa paròdia sobre composicions de Josquin Des Prés. Els motets, per la seva banda, denoten un tractament molt acurat dels textos. L’estil de Rore influí molt els compositors de la generació següent, molt especialment els també francoflamencs Roland de Lassus i Philippe de Monte. La seva influència arribà fins als italians Luzzasco Luzzaschi, que fou deixeble seu, i Claudio Monteverdi, el qual li reconegué el mèrit de ser, amb els seus característics madrigals cromàtics, el veritable fundador de la seconda prattica.\nMotectorum liber primus, 5 v. (publ. 1544); Motetta, 5 v. (també conté alguns motets profans en llatí, publ. 1545); Il terzo libro di motetti, 5 v. (publ. 1549); Passio... secundum Joannem, 2-6 v. (publ. 1557); Motetta, 4 v. (publ. 1563); Sacrae cantiones, 5-7- v. (publ. 1595); 5 misses (Missa ’Vous ne l’aurez pas', 5 v., 1555, basada en una chanson de Josquin Des Prés; Missa ’Doulce mémoire', 5 v., 1566, basada en una chansonde Sandrin; Missa a note negre, 5 v., basada en la seva pròpia chanson a 4 v. Tout ce qu’on peut; Missa ’Praeter rerum seriem', 7 v., basada en un motet de Josquin Des Prés; Missa ’Vivat felix Hercules', 5 v.)\nI madrigali, 5 v. (publ. 1542; versió ampliada com a Il primo libro de madrigali cromatici, 1544); Il secondo libro de madrigali, 5 v. (publ. 1544); Il terzo libro di madrigali, 5 v. (publ. 1548); Musica... sopra le stanze del Petrarcha... libro terzo, 5 v. (publ. 1548); Il primo libro de madrigali, 4 v. (publ. 1550); Il quarto libro de’i madrigali, 5 v. (publ. 1557); Il secondo libro de madregali, 4 v. (publ. 1557); Le vive fiamme de’ vaghi e dilettevoli madrigali, 4, 5 v. (publ. 1565); Il quinto libro de madrigali, 5 v. (publ. 1566)\nMeier, B.: Cipriano di Rore (1516-1565): Opera omnia, Corpus Mensurabilis de Musica 14, 8 vols., American Institute of Musicology, Roma 1959-77\nLowinsky, E.E.: Cipriano de Rore’s Venus motet: its poetic and pictorial sources, College of Fine Arts and Communications, Brigham Young University, Provo, Utah 1986\nLa Via, S.: Il lamento di Venere abbandonata: Tiziano e Cipriano de Rore, Libreria musicale italiana, Lucca 1994


'Misteris de sa vida': el duet Donallop unix l'acústica folk amb la bateria i els sentitzadors - Cultur Plaza\n'Misteris de sa vida': el duet Donallop unix l'acústica folk amb la bateria i els sentitzadors\nVALÈNCIA. Donallop, duet mallorquí format pels músics Joana Pol i Pere Bestard, presenta en València el seu segon i darrer àlbum d'estudi, Misteris de sa vida (2016), una edició del segell Mésdemil. És per això, que han organitzat un concert programat per a aquest dissabte 27 de gener en el Cafè Tulsa, a les 20:00 hores.\nHo fan després d’haver actuat en diferents festivals de música com el Born de Cançons de Barcelona, el Primavera als Bars del Primavera Sound, Vermuts de L'Embassa't, Altacústic, l'Acústica de Figueres, Festival Accents, Concerts Delicatessen a l'Antiga Fàbrica Damm, entre d'altres programacions, en un total de 31 concerts.\nLa formació va sorgir a l’any 2009, però no va ser fins el 2013 quan van treure la seua primera referencia amb l’EP Veus que veus (autoeditat). Un treball de folk acústic i minimalista que els va portar per primera vegada de gira per Catalunya i la Comunitat Valenciana, també a Italia i a França. Per a Misteris de sa vida van voler introduir nous elements, bateria i sintetitzadors. Des de llavors han dut a terme un seguit de concerts per presentar el disc, a l’espera d’anunciar una gira que els duria també per fora d’Espanya.


Recreant ruïnes | La Escocesa Fàbrica oberta de creació analògica a Barcelona\nHoraris: 14/12 : 17h - 18h 15/12: 11h - 12h - 13h - 17h - 18h 16/12: 11h - 12h - 13h\nVisites sota inscripció prèvia en info@laescocesa.org (màxim 10 pers. per visita)\nLa Escocesa és un centre artístic en desenvolupament que s'inscriu en un antic recinte industrial parcialment convertit en ruïna: l'estat d'alguns dels seus espais remeten al pas del temps i a les múltiples accions que ho han ocupat, les efectuades i les silenciades.\nRecreant ruïnes parteix d'una premissa senzilla: els artistes residents en La Escocesa, que formen part de la seva obertura cap al futur, que construeixen col·lectivament un projecte artístic a través d'un espai de convivència, imaginen múltiples formes de recrear les ruïnes que els envolten. Reinterpreten, en aquest sentit, el potencial poètic i temporal de la ruïna i, en fer-ho, imaginen un futur no advingut encara. A través d'aquesta acció, s'inscriuen en la potencialitat artística que ja va retratar Marc Augé en referència a la ruïna: els artistes, va escriure, “pressenten que incumbeix a l'art salvar el que hi ha de més preciós en les ruïnes i en les obres del passat: un sentit del temps tant més provocador i commovedor puix que no és possible reduir-ho a història, puix que és consciència d'una manca, expressió d'una absència, pur desig.”\nAvui es torna urgent redirigir la nostra mirada a les ruïnes, en un moment en què el present està condensat, desdibuixades les seves projeccions cap al passat i el futur. Les ruïnes, l'existència de les quals depèn de la nostra mirada, emergeixen llavors com una forma de reivindicació del temps. Tal com indica Marc Augé, hem de “tornar a aprendre a sentir el temps per tornar a tenir consciència de la història. En un moment en què tot conspira per fer-nos creure que la història ha acabat i que el món és un espectacle en el qual s'escenifica aquesta fi, hem de tornar a disposar del temps per creure en la història.”\nRevisitar les ruïnes no és un exercici de nostàlgia, sinó una escenificació de la incertesa a través del seu anacronisme. La ruïna, “en contra del present, subratlla la presència encara palpable d'un passat perdut i la inminencia incerta del que pot succeir: la possibilitat d'un instant poc corrent, fràgil, efímer, que escapa a l'arrogància del present. Són espais poètics en el sentit etimològic: és possible fer alguna cosa en elles; el seu estat inacabat depèn d'una promesa.”\nParticipants: Carmen de Ayora / Guillermo Carrión / Marla Jacarilla / Tamara Zaitseva / Juan David Galindo Guarín / Thilelli Rahmoun / Llapispanc / Alba Feito / Ricard Casabayó / Marina Rubio / Chica parche / Valentina Alvarado Matos / Juan Francisco Segura Martinez / Guillermo Moreno Mirallas / Daniel de la Barra / Juan Antonio Cerezuela / Jose Yisa


Un estiu de solidaritat i compromís - Regió7\nMartí Busquets Brigades de Solidaritat - Associació Catalana per la Pau\n24·02·19 | 22:53\nUn grup de brigadistes coneix la vulneració de drets a Palestina arxiu particular\nElla és una de les prop de 700 persones que al llarg dels darrers 25 anys han format part d'una d'aquestes brigades, una experiència que des de les dues entitats coordinadores defineixen com «un procés d'aprenentatge en la cultura de la solidaritat».\nL'objectiu principal de les brigades és apropar els participants a la realitat dels països acollidors des d'una perspectiva oberta i plural, amb la idea de generar, a la tornada, vincles de coneixement mutu i col·laboració.\nUna brigada es compon sempre de dues parts clarament diferenciades i que són igual d'importants: la formació prèvia i el desplaçament posterior al país.\nEn primer lloc, les persones interessades participen en un procés formatiu que serveix per situar el context de la brigada i proporcionar-los eines i habilitats per al seu recorregut sobre el terreny. Així, mitjançant diferents tallers i ponències, s'analitza el context internacional i algunes de les principals vulneracions dels drets humans i dels Objectius del Desenvolupament Sostenible que tenen lloc a cada país. El procés de capacitació s'entén, per tant, com un procés d'educació en la solidaritat i la justícia global.\nAssolit aquest aprenentatge, es produeix (durant els mesos d'estiu) el desplaçament als diferents indrets, on tindrà lloc l'experiència i el coneixement directes per mitjà de comunitats i organitzacions locals. Perquè, tal com reflexiona Alba Farràs, integrant de la Brigada de Solidaritat a Palestina el 2018, «només pots explicar el que passa allà quan has tingut els peus i les mans sobre la terra i has pogut compartir estones amb les persones que viuen el conflicte».\nTothom que estigui interessat a formar part d'una Brigada de Solidaritat durant els mesos de juliol o agost, pot assistir a una de les sessions informatives que les entitats organitzadores han programat per als propers mesos. En trobareu més informació a la pàgina web estiudesolidaritat.cat


Penya Blancablaca d'Arenys de Mar: Album fotogràfic\nESTATUS DE LA PENYA BLANC i BLAVA D'ARENYS DE MAR\nARTICLE 1.- L’associació fou fundada a Arenys de Mar, el 21 d'Agost de 1.991, anomenada "Penya Blanc i Blava d'Arenys de Mar" amb personalitat i capacitat jurídica pròpia per executar les funcions pròpies, regint-se per la Llei d’associacions 7/97 del Parlament de Catalunya així com els demés prescripcions legals vigents i en quan al règim intern pels seus Estatuts i acords vàlidament adoptats pels organismes de l’associació, així com per les normes preceptives de la citada Llei i demés disposicions legals vigents.\nARTICLE 2.- Els Objectius principals d'aquesta Penya, dels quals s'elimina tot mòbil de lucre o guanys i encaminats només a assolir els objectius comuns d’ordre social dels seus associats, son els següents:\na).- Crear un nucli associatiu i solidari que aglutini en una Penya deportiva - recreativa, als socis i simpatitzants del Real Club Deportiu Espanyol de Barcelona.\nb).- Promoure accions tendents a la captació de l’afecció vers els colors blanc i blaus, amb atenció preferent a fomentar l’ engrandiment dels fins de la penya.\nTambé podria establir-se una secció juvenil.\nc).- Realitzar d'altres funcions d’anàloga finalitat o que serveixin per millorar la seva execució o bé per complementar les ja exposades.\nARTICLE 3.- La penya es constitueix per a un termini il·limitat i en quan a la seva dissolució s’estarà a lo previst a la Llei d’associacions 7/97 del Parlament de Catalunya i lo establert als presents Estatuts.\nARTICLE 4.- La seu central d'aquesta Penya es fixa a Arenys de Mar, carrer Bisbe Català nº quaranta-cinc, apartat de Correus nº. 212, podent canviar sempre que la Junta directiva ho estimi convenient o necessari.\nAtenent així mateix, al millor interès dels associats podrà la Junta Directiva establir d'altres dependències si es considera pertinent.\nARTICLE 5.- La Penya tindrà les seves activitats i àmbit territorial a Arenys de Mar i comarca.\nARTICLE 6.- La Penya serà regida pels següents òrgans de Govern i representació:\na).- L'Assemblea General\nARTICLE 7.- L'Assemblea General és l’òrgan d’expressió de la voluntat col·lectiva, exercitant amb ella els associats els seus drets fent acords majoritaris i serà integrada per tots els socis de la Penya.\nPoden ser Ordinàries i Extraordinàries. Les primeres tindran caràcter periòdic regular, reunint-se una vegada a l'any.\nLes Extraordinàries podran ser convocades sempre que la Junta Directiva ho acordi, bé per iniciativa pròpia o bé a petició de les dues terceres parts dels socis i sempre expressant els assumptes a tractar.\nARTICLE 8.- Les Assemblees, tan Ordinàries com Extraordinàries seran obligatòries fer els associats i seran presidides pel President, qui durà l'ordre dels esmentats debats amb facultat expressa per a concedir i retirar l’ús de la paraula i el seu vot serà diriment en cas d'empat.\nARTICLE 9.- Les Assemblees Ordinàries inclouran sempre en l’ordre del dia, un índex d'assumptes típics, tractant-se també les proporcions que presenten els socis, per escrit amb cinc dies d’antelació de la mateixa. Els assumptes a tractar seran els següents:\na).- Lectura, discussió i aprovació en el seu cas, del balanç i memòria anual.\nb).- Examen i aprovació, en el seu cas, del pressupost del següent període anual.\nc).- Altes i baixes de la Penya i quotes mensuals.\nd).- Ser informada per mitja del President de les activitats desenvolupades per la Penya i dels plans a realitzar.\ne).- Concessió de premis i títols honoraris.\nARTICLE 10.- Serà precisa l'Assemblea General Extraordinària per fer conèixer i decidir lo tocant als següents punts:\na).- Modificació dels Estatuts.\nb).- Fusionar-se o federar-se amb Associacions o Penyes anàlogues atenent-se en el seu cas, a lo prescrit per les lleis.\nc).- Dissolució de l'Associació\nd).- Disposició o alienació de bens\ne).- Elecció i proclamació de les persones que hagin de construir la Junta Directiva.\nf).- Aprovar en el seu cas, el nomenament de personal administratiu i d'altres casos que la Junta Directiva ho estimi.\ng).- Aprovar el pressupost anual i la liquidació de contes anuals, així com adoptar els acords per la fixació de la forma i l’import de la contribució al sosteniment de les despeses de l’associació i aprovar la gestió realitzada per la Junta Directiva.\nh).- Sol·licitar la declaració d’utilitat pública.\ni).- Aprovar el reglament de règim interior.\nj).- Acordar la baixa o separació definitiva, previ expedient, dels associats i associades.\ni).- Conèixer les sol·licituds presentades pels socis, així com les altes i baixes dels associats i associades per raons diferents la separació definitiva.\nj).- Resoldre qualsevol qüestió que no estigui directament atribuïda a un altre organisme de gestió de l’associació.\nk).- En tots d'altres casos que la Junta Directiva ho estimi convenient o necessari, bé per iniciativa pròpia o a petició de les dues terceres parts dels associats.\nARTICLE 11.- Per tal que l'Assemblea General tan Ordinària com Extraordinària pugui prendre acords, serà necessari en primera convocatòria que concorrin a ella, presents o representants, la meitat més u dels associats. Si en aquesta primera convocatòria no s'aconsegueix aquest nombre, es celebrarà en segona, a la mitja hora següent podent-se prendre acords qualsevol que sigui el nombre d'associats concurrents.\nEls acords hauran de prendre's sempre per majoria simple de vots dels associats presents o representants, en les Ordinàries, i amb el vot favorable de les dues terceres parts dels associats presents o representats en les Extraordinàries. Els acords seran obligatoris per a tots els associats. Amb el vot personal secret llevat en els casos que es preguin per unanimitat.\nARTICLE 12.- La Junta Directiva podrà decidir l’assistència i vot per delegació sempre que s'atorgui a favor d'un associat i feta de forma fefaent.\nARTICLE 13.- Quan s’hagi de procedir a la renovació estatutària dels càrrecs de Junta Directiva l'Assemblea General Ordinària corresponent a l'any d'aquesta renovació podrà convocar-se amb caràcter Extraordinari.\nARTICLE 14.- Les convocatòries per a les Assemblees Generals hauran de ser fetes per la Junta Directiva dirigint una circular a tots els associats amb quinze dies com a mínim d’antelació a la data de la celebració acompanyant-se amb ella l'ordre del dia, lloc, data i hora de la reunió en primera convocatòria, i segona si fos el cas.\nARTICLE 15.- Es durà un llibre d'Actes de les sessions, celebrades per les Assembles Generals en la forma establerta per les disposicions vigents.\nARTICLE 16.- L'Assemblea General delega les seves funcions de gestió i representació d’una Junta Directiva integrada per un màxim de quinze membres i un mínim de nou.\nEl nombre dels seus components es podrà variar per a més o per a menys segons aconsellin les circumstàncies.\nEls càrrecs a ocupar seran:\nUn President - Un Vicepresident - Un Tresorer - Un comptador - Un Secretari, Un relacions Publiques i tres vocals o els que s'estimin convenients.\nEl nomenament dels components de la Junta directiva correspon a l'Assemblea General, la que reunida a l'efecte triarà les persones que hagin de constituir-la amb expressió de la que ostentarà el càrrec a ocupar.\nEls candidats caldrà que es presentin a la Secretaria de l’Associació amb cinc dies d’antelació com a mínim, a la celebració de l’Assemblea General, llevat en casos de reelecció en els quals no serà necessària prèvia presentació.\nARTICLE 17.- El període prescrit de cada Junta serà de quatre anys podent ser reelegits tots els seus components.\nARTICLE 18.- Les vacants que ocorreguessin a la Junta Directiva abans d'expirar el seus mandats, es cobriran a l’Assemblea General Extraordinària que se celebri havent-se de convocar-se aquesta immediatament en cas de que la Junta Directiva quedés reduïda a la meitat dels seus membres. Aquests nomenaments seran només pel temps que falti per acabar el mandat la Junta que es completi.\nARTICLE 19.- La Junta Directiva prendrà acords per majoria de vots, essent necessari per la validesa dels mateixos, l’assistència a les reunions en què es preguin, la meitat mes un dels seus components.\nA totes les reunions es llevarà Acta en les condicions que estipulin les disposicions legals vigents.\nARTICLE 20.- La Junta Directiva es reunirà almenys una vegada al mes. I quantes vegades ho estimi convenient el President de la mateixa, o sigui sol·licitat com a mínim per cinc dels components.\nARTICLE 21.- La Junta Directiva gestionarà i representarà els interessos de l’associació, d’acord amb les disposicions i directrius de l’assemblea general, i gaudirà de les facultats següents.\na).- Dirigir i determinar l’organització interna i totes les altres activitats a desenvolupar per la Penya.\nb).- Fixar despeses d’administració, autoritzar els contactes i tots els compromisos que l'Associació hagi de contraure i determinar la procedència o improcedència de quantes despeses hagin de realitzar-se i que concerneixin en general als fins específics.\nc).- Efectuar totes les operacions bancàries relatives al seu desenvolupament econòmic.\nd).- Revisar i aprovar les quotes mensuals o de cada període establert.\nf).- Acordar l’admissió o pèrdua de la qualitat de soci.\ng).- Expressar a l'Assemblea General els plans d’actuació i la concessió de preses i mencions honorifiques.\nh).- Informar a l'Assemblea General de l'estat econòmic de l’Associació, determinant els comptes que hagin de presentar-se i rendir les requerides.\ni).- Decidir tot lo concernent a l’exercici d'accions o excepcions davant tota classe de Tribunals o Organismes de l'Estat, Província o Municipi.\nj).- Anomenar i separar al personal administratiu, assessor, auxiliar, tècnic i d'altres, amb fixació d'atribucions i retribucions, que estimin convenient per el millor desenvolupament de l’Associació.\nk).- Tenir cura per que es compleixin els presents Estatuts i resoldre les diferencies entre els associats entre ells mateixos i entre aquests i l’Associació, i tocant lo no previst entre ells.\nI organitzar la secció juvenil corresponent\nl).- Prendre totes les mesures necessàries de caràcter urgent que es requereixin en situacions especials o de compromís o que tinguin interès favorable per a una ràpida i eficaç evolució de l’Associació. I posar en practica l'apartat b) de l'article 10 transitòriament, si el cas és convenient.\nPerò hauran de donar comptes de les mateixes, durant la primera Assemblea General que se celebri.\nARTICLE 22.- Resta, malgrat tot, exceptuat de les seves funcions de la Junta Directiva i reservat a l'Assemblea General, decidir tot lo convenient a la compra, venda o alienació d'immobles, assumir diner a préstec o contraure obligacions de qualsevol classe que poguessin gravar extraordinàriament a l’Associació.\nARTICLE 23.- La representació de la Junta Directiva i de la Penya serà exercida pel President, sent les següents les seves funcions principals.\na).- Ostentar la representació legal de l’Associació o exercici en nom de la mateixa tota mena d'accions judicials o extrajudicials davant qualsevol Organisme o Tribunal, podent atorgar per aquesta ocasió els corresponents poders causídics a lletrats i procuradors.\nb).- Presidir i dirigir totes les reunions de la Junta Directiva i Assemblees Generals.\nc).- Fixar assumptes a tractar a cada reunió\nd).- Signar amb el Secretari, la documentació social de l’Associació\ne).- Donar el vist i plau per ingressos i despeses que es realitzin.\nf).- Vetllar pel millor compliment dels Estatuts.\ng).- Delegar les seves facultats al Vicepresident o Vicepresidents i atorgar les representacions legals de l'Associació a efectes per el Vicepresident 1er o Vicepresidents, els quals en tot cas, podran assumir les funcions delegades per aquell.\nARTICLE 25.- Son funcions del Secretari:\na).- Actuar com a tal en totes les reunions que celebri la Junta Directiva i les Assembles Generals.\nb).- Portar el llibre d'Actes, constant les mateixes autoritzades amb la seva signatura i el vist i plau del President, les de les reunions que celebri la Junta Directiva. Així mateix portarà un altre llibre d'Actes amb les mateixes circumstanciant per a les d’Assemblees Generals.\nd).- Expedir les certificacions que oportunament siguin sol·licites.\ne).- Portar un llibre de registre de socis i quant sigui necessari per el millor desenvolupament de l'Associació, així com redactar les memòries anuals i els documents socials que siguin necessaris.\nf).- Les que puguin encarregar-li la Junta Directiva per el millor desenvolupament del seu càrrec.\nARTICLE 26.- Son funcions del Vocal Relacions Publiques:\nPromocionar a tots els nivells la Penya, procurant que la seva imatge sigui viva expressió dels anhels que impulsen a tota l'afecció que sent els colors del R.C.D. Espanyol.\nRepresentant a la Penya davant els Organismes deportius i d'una altra índole, d'acord amb les directives emanades del President o Junta Directiva.\nARTICLE 27.- Funcions del Tresorer:\na).- Portar la comptabilitat de l’Associació d’acord amb les seves prescripcions legals corresponents. Serà responsable de tots els fons existents i del moviment dels mateixos, signant amb el President de la Junta Directiva quants documents siguin inherents a la seva comesa. En el cas que la Junta Directiva ho consideri convenient, podrà delegar-se una altra signatura autoritzada a qualsevol membre de la mateixa.\nb).- Lliurar les comptes regularment amb caràcter mensual a la Junta Directiva i redactar anualment un balanç l'inventari dels bens de l’Associació.\nARTICLE 28.- Son funcions del comptador:\nPrestar suport al tresorer, controlar els pagaments i cobraments i quants oficis s'estimin d'utilitat en lo que a pagaments concerneixi. I suplir, en cas necessari al tresorer.\nARTICLE 29.- Dels vocals:\nCom a membres integrats de la Junta directiva a més a més de les funcions que els hi correspongui per la seva veu i vot a les mateixes, podran ocupar-se de les missions que el President els encarregui i ser substituïts en cas d’absència pels vocals o components que romanguin. També podran desenvolupar funcions de cert caràcter tècnic assessor o similar, que els siguin assignats pel president o la Junta Directiva.\nARTICLE 30-- Poden ser socis de l’Associació totes les persones majors d'edat, amb plena capacitat d'obrar i jurídica.\nLes sol·licituds d’ingrés a l’Associació han de ser per escrit i avalades amb la signatura de dos socis, davant la Junta Directiva. L’admissió haurà de ser aprovada per la Junta Directiva donant compte de les mateixes a l'Assemblea General per l'acord corresponent.\nARTICLE 31.- Les causes de cessació dels socis a l'associació poden ser:\na).- Per voluntat pròpia mitjançant un escrit de la Junta Directiva.\nb).- Per les causes que determini la Llei.\nc).- Per incompliment Estatuts i de les seves obligacions econòmiques.\nd).- Per haver estat expulsat d'altres associacions o Organismes.\ne).- Per acord de la Junta Directiva quan el comportament de l'associat generi una incompatibilitat a l’associació en matèria greu dels deures socials.\nEn els casos que la Junta directiva adopti una expulsió podrà tenir prèvia audiència de l’interessat si així ho desitja, donant compte a l'Assemblea General de l’acord corresponent.\nARTICLE 32.- Son drets dels socis:\na).- Assistir a les Assemblees Generals amb veu i vot a quants actes celebri l’Associació.\nb).- Utilitzar i gaudir de les instal·lacions, serveis i d'altres que hi hagi a l’Associació\nc).- Desenvolupar funcions tan directives com de gestió exercint els càrrecs de la Junta Directiva pel que fos elegit o d’altres activitats que desenvolupi l'Associació.\nd).- Formular per escrit, davant la Junta directiva les reclamacions que estimi procedents i les propostes que consideri presentar per l’Assemblea General.\ne).- Les que resultin dels presents Estatuts i dels acords adoptats al respecte per l'Assemblea General.\nf).- Ser informats de la marxa de l’associació\ng).- Ser escoltats prèviament a l’adopció de mesures disciplinàries.\nh).- Posseir un exemplar dels Estatuts i del règim interior, si existís.\ni).- Consultar els llibres de l’associació.\nj).- Ser electors i elegibles per formar parts dels organismes de l’associació\nARTICLE 33.- Son obligacions dels socis:\na).- Complir fidelment els fins de la Penya.\nb).- Satisfer les quotes i aportacions econòmiques que es fixin.\nc).- Acatar els presents Estatuts i els acords que preguin els Òrgans rectors de l’Associació.\nd).- Participar activament a les tasques de l’Associació, els seus actes i prestar la seva gestió personal sempre que fos requerit per la Junta Directiva.\ne).- Assistir a les Assemblees Generals i desenvolupar els càrrecs pels que fos elegit, una vegada acceptat.\nPatrimoni fundacional, recursos econòmics i pressupost anual\nARTICLE 34.- El Patrimoni fundacional es fixa en la quantitat de dues centes mil pessetes\nARTICLE 35.- per a complir els seus fins, l'Associació disposarà dels següents medis:\na).- Les quotes dels socis.\nb).- Les aportacions voluntàries, donatius, subvencions i llegats que puguin concedir-li tant privats com públics.\nc).- Bens accions, drets i medis que obtingui.\nd).- les rendes que puguin obtenir-se dels seus bens o els beneficis produïts per les seves organitzacions, actes, publicacions, ...\ne).- Qualsevol d'altre bé no enumerat anteriorment així, com les quotes que en cas extraordinari puguin acordar-se.\nARTICLE 36.- Els límits del pressupost anual serà els que resultin de les activitats socials.\nARTICLE 37.- Son causes de dissolució de l'Associació les següents.\na).- per voluntat dels socis, En aquest cas es requerirà el vot favorable de les terceres parts dels vots presents i representat, pres en Assemblea General Extraordinària convocada a l'afecte amb quinze dies d’anticipació, per la Junta Directiva bé per pròpia iniciativa o a petició del setanta-cinc per cent dels socis.\nb).- Per disposició de l'autoritat competent, resolució ferma d’organisme judicial o d'altres causes previstes per la Llei 7/97 del Parlament de Catalunya i demés disposicions legals vigents.\nARTICLE 38.- En cas de dissolució, la Junta General Extraordinària convocada a l'efecte, designarà una terna d'associats com a formular l'Inventari dels bens de l’Associació, pagament dels deutes i cobrament de crèdits a l'objecte d'obtenir el capital líquid restant i en el seu cas, destinar el sobrant a la fundació del Reial Club Deportiu Espanyol de Barcelona o per obres benèfiques de la localitat o província.\nEls membres de la Junta Directiva passen a ser liquidadors, excepte si l’assemblea en nomena d’altres o que, en el seu cas, el que resolgui l’organisme judicial sobre la dissolució.\nSobre les operacions de dissolució i liquidació, així com pel funcionament intern dels liquidadors s’estarà a allò que disposa la legislació vigent.


L’aspra diàspora ebrenca… i el seu futur\n28 de maig de 2012 Terres de l'Ebre D.O.\nLa bona gent d’Orxata Sound System tornen a la càrrega amb un nou disc, i com ja havien fet en l’anterior proposen que una de les noves cançons sigue escrita entre tothom qui hi vulgue participar via Twitter: #AspraDiàspora. La lletra parlarà de la necessitat que tenen molts jóvens de marxar fora del País Valencià per estudiar o treballar. Llegint els missatges enviats per la gent, on parlen de llargs i nostàlgics viatges de tren, de retrobar la família el cap de setmana o de l’enyorança de la terreta la conclusió ha sigut ràpida: “això em sona”. I massa.\nNo és cap secret que el número de jóvens –i no tan jóvens– obligats a viure fora de les Terres de l’Ebre per a estudiar o treballar és enorme. Per comprovar-ho només cal anar un dia entre setmana pel Metro de Barcelona o per la Rambla de Tarragona i jugar a veure quants de xeic o fato fort sentim; o visitar un diumenge la tarda l’estació de trens d’Ulldecona, Vinaròs, L’Aldea, Tortosa, L’Ametlla o L’Ampolla.\nSempre he dit que estudiar fora (del poble, i del país) és una experiència molt positiva. Et permet créixer, madurar i espavilar-te de manera molt ràpida. Et permet conèixer gent, realitats, contextos i perspectives noves que difícilment hauries trobat no sortint de casa. Et permet, en definitiva, aprendre. Però una de les bases de la pedagogia és que no es pot forçar a aprendre, i l’aprenentatge forçat és una imposició. I és que els ebrencs no tenim opció, i qui vulgue estudiar ensenyaments superiors –universitaris, però passa el mateix amb la majoria de cicles formatius– no pot triar molt més que la gallina galeaniana: o se’n va a Tarragona, o se’n va a Barcelona, o a València, o a Madrid o a Berlín. Però que s’oblide de fer-ho a les Terres de l’Ebre.\nA primer cop d’ull esta tendència podria semblar anecdòtica i poc important, fins i tot victimista. Però no és el cas: l’exili estudiantil té conseqüències prou més greus que allò més aviat “sentimental” de deixar la família i els amics. No és, tampoc, una qüestió només econòmica, tot i que el dineral que es deixa cada família en pis, transport i alimentació no sigue cosa de broma.\nÉs molt més greu que això.\nPerquè esta fuga de cervells en molts casos no és temporal, sinó que implica quedar-se a la gran ciutat una vegada acabats los estudis. És molt normal: de poc servix tenir una Enginyeria si després a les Terres de l’Ebre no hi ha espais on aplicar-la; però és que tampoc es pot ser mestre o metge si no tenim suficients infraestructures.\nPerò no és només una qüestió d’oficis. Tinguem en compte quan és que s’estudia fora normalment: entre els divuit i els vint-i-llargs, una edat clau a molts nivells. A l’hora de formar-se, de crèixer i de pensar en clau de futur. Si precisament uns anys així d’importants es passen fora és més que normal que s’acabe tenint més coses en comú amb la metròpoli on s’ha estudiat que amb el lloc d’origen. En altres paraules: si els jóvens vivim i estudiem fora de les Terres de l’Ebre també fem amics, ens enamorem i trobem oportunitats laborals fora de les Terres de l’Ebre. Lògic, no?\nEl problema són les conseqüències d’esta realitat: si el futur d’un territori som els jóvens… ¿quin futur li espera a un territori on molts d’estos jóvens marxen i no tornen? Ho expressa molt bé Manolo Tomàs, un dels portaveus de la Plataforma en Defensa de l’Ebre, quan diu que el pitjor transvasament al què ens enfrontem les Terres de l’Ebre és el de gent jove. En renunciar a esta joventut i cedir-la a altres territoris, les Terres de l’Ebre perdem en idees, en innovació, en il·lusió i en ganes de construir futur, i guanyem en immobilisme social i cultural i en caciquisme.\nQuina és la solució? Ningú tenim cap vareta màgica ni cap bola de vidre, però és evident que la continuïtat o no de la situació depèn principalment de dos elements: de la voluntat política i de la voluntat dels propis jóvens. Coneixent el nivell dels polítics de les Terres de l’Ebre, però, queda clar que en realitat som els jóvens qui ens hem de posar les piles. Formant-nos, aprenent, estudiant, treballant… i tornant després a casa a aplicar-ho. Al cap i a la fi, amb ganes i una mica d’imaginació no serà més difícil que això: en són bona mostra projectes com Surtdecasa o testimonis com els que fa poc apareixien per TV3 en un fantàstic documental que s’hauria de projectar a tots els instituts de les Terres de l’Ebre.\nA diferència dels nostres iaios i de molts dels nostres pares i mares, la nostra generació hem tingut la sort de poder estudiar, encara que fos fora. I esta oportunitat ens dóna també una certa responsabilitat.\n¿Ens posem a treballar per millorar les Terres de l’Ebre i que les properes generacions puguen triar on estudiar, viure i treballar?\nTambé per hedonisme; al cap i a la fi, podem aspirar a viure millor que aquí?


Arxius de 12 pers. màx - Cerdanya Eco ResortArxius de 12 pers. màx - Cerdanya Eco Resort


Una dosi extra de motivació - Diari de Girona\nUna dosi extra de motivació\nL'estrena de la pel·lícula "Camí de Primera, un somni conegut" sobre l'últim tram de la temporada 2012/13 i el "play-off" perdut contra l'Almeria emociona Eloi i Richy abans de la final de diumenge a l'estadi contra el Lugo.\ngirona | jordi roura 06.06.2015 | 07:05\nRichy, Granell, Eloi i Palatsí, amb els autors del film i representants dels mitjans de comunicació. marc martí\nRichy va confessar que li costa plorar en públic però que la projecció l'havia emocionat. Eloi no va amagar que havia deixat anar alguna llàgrima i, després d'agrair la feina feta pels autors del documental, Albert Auladell i Oriol Mendieta, va assegurar que haver reviscut aquell any en què el Girona va estar a punt de tocar el cel li havia donat una dosi extra de moral per al partit de diumenge contra el Lugo. També hi eren Palatsí i Granell. Camí de Primera, un somni conegut és el resultat del treball de dos joves realitzadors, enregistrant exclusivament amb les càmeres de telèfons mòbils, després de seguir el Girona des d'aquella èpica remuntada contra l'Alcorcón en lliga (3-2) fins el desencís que va representar perdre l'ascens a Almeria. Dos anys després, quan ningú s'hauria imaginat que aquella història brillant s'hagués pogut tornar a repetir, el club torna a ser a les portes de l'èxit i els Premis Girona és Esport van decidir obrir el seu cicle d'activitats prèvies a l'entrega dels guardons estrenant un documental de 50 minuts de durada, que els autors tenen previst presentar en diversos festivals especialitzats, a l'aula Magna de la Facultat de Ciències de la UdG.\nEloi, Felipe, Jandro, Jofre Mateu i Rubi són alguns dels testimonis que recull el vídeo, on s'analitza tot el que va viure la ciutat entre els mesos de maig i juny de 2013, quan va descobrir que el seu equip de futbol tenia a l'abast ascendir a Primera Divisió. El triomf contra l'Alcorcón va ser el punt d'inflexió, tot i que més endavant van venir revesos durs com les derrotes contra Xerez (2-4) i Vila-real (4-1) que van complicar molt l'ascens directe, fins que a Almeria la possibilitat es va esfumar definitivament. En la promoció, l'eliminatòria definitiva contra l'Almeria (0-1 i 3-0) va estar marcada pel penal fallat per Felipe: "és el moment més dur que he viscut en un camp", confessa en el vídeo.\nLa pel·lícula també mostra com Rubi abans del partit d'anada contra els andalusos, va escriure a la pissarra del vestidor aquella data, 19 de juny de 2013. "D'aquí deu anys ens tornarem a veure i jo ho pagaré tot per recordar que avui encarrilarem l'ascens", va dir als jugadors. Aquella vegada no hi va haver sort. Però diumenge el Girona està decidit a canviar la història per sempre més.


Reglament, del 27 de desembre del 2017, de desenvolupament del que estableix la disposició final primera de la Llei 12/2017, del 22 de juny, d’ordenació i supervisió d’assegurances i reassegurances del Principat d’Andorra\nDecret del 27-12-2017 pel qual s’aprova el Reglament de desenvolupament del que estableix la disposició final primera de la Llei 12/2017, del 22 de juny, d’ordenació i supervisió d’assegurances i reassegurances del Principat d’Andorra, en relació amb el règim de càlcul de provisions tècniques a efectes comptables aplicable a les entitats d’assegurances i reassegurances del Principat d’Andorra\nCapítol preliminar. Objecte, àmbit d’aplicació i enumeració de les provisions tècniques\nLa Llei 12/2017, de 22 de juny, d’ordenació i supervisió d’assegurances i reassegurances del Principat d’Andorra, constitueix un element essencial de la tasca de desenvolupament normatiu del règim d’ordenació i supervisió del sector assegurador i reassegurador amb l’objectiu de facilitar la consolidació i el desenvolupament d’aquest sector en el nou entorn europeu i internacional. Tanmateix, resulta evident que una llei no pot recollir per si mateixa tot el desenvolupament normatiu d’aquesta matèria.\nEn aquest sentit, la disposició final primera de la Llei 12/2017, de 22 de juny, d’ordenació i supervisió d’assegurances i reassegurances del Principat d’Andorra estableix que el Govern, a proposta del Ministeri de Finances, ha d’establir la normativa comptable específica per a les entitats subjectes a aquesta Llei i, en particular, els mètodes i procediments per al càlcul de les provisions tècniques a efectes comptables.\nEn conseqüència, en compliment d’aquesta previsió legal, aquest Decret té per objecte l’adequació del marc comptable aplicable a les entitats asseguradores i reasseguradores a les quals es refereix l’article 2.1, de la Llei 12/2017, de 22 de juny, d’ordenació i supervisió d’assegurances i reassegurances del Principat d’Andorra, a l’entorn normatiu de les Normes Internacionals d’Informació Financera. Així, es desenvolupen els mètodes i procediments per al càlcul de les provisions tècniques a efectes comptables basant-se en les pràctiques nacionals actuals, establint d’aquesta manera una regulació comptable homogènia, consistent i comparable.\nEl mercat assegurador i reassegurador andorrà requereix, per al seu desenvolupament, un marc normatiu estable i complet. Per aquest motiu, la normativa que s’aprovi ha d’agrupar necessàriament dos trets: d’una banda, un marcat caràcter tuïtiu i, d’altra banda, incloure normes que fomentin la indústria asseguradora i reasseguradora.\nEn matèria comptable, el Govern d’Andorra va aprovar el 23 de juliol de 2008 el Decret del Pla General de Comptabilitat, que va entrar en vigor l’1 de gener de 2009 (BOPA núm. 58 del 30.07.2008). Posteriorment, en virtut del Decret de 15 de febrer del 2012 es va aprovar la modificació del mencionat Pla General de Comptabilitat (BOPA núm. 9 del 22.02.2012). De conformitat amb l’article 2 del capítol preliminar de la modificació aprovada, per als casos no coberts pel Pla General de Comptabilitat, s’hauran d’aplicar els criteris establerts en les normes internacionals de comptabilitat i informació financera aprovades per la Unió Europea (NIC UE i NIIF UE).\nAixí mateix, el 22 de desembre del 2016, es va aprovar pel Govern d’Andorra (BOPA núm. 78 del 28.12.2016) el Decret pel qual s’aprova el marc comptable aplicable a les entitats operatives del sistema financer andorrà i als organismes d’inversió col·lectiva de dret andorrà de conformitat amb les normes internacionals d’informació financera adoptades a la Unió Europea (NIIF-UE) que han estat alhora adoptades per Andorra (NIIF-Andorra). Això no obstant, aquest Decret deixa fora del seu àmbit d’aplicació les entitats asseguradores i reasseguradores.\nEn conseqüència, tenint en compte la vocació d’Andorra en el context de la comunitat internacional s’exigeix l’establiment d’un sistema comptable que sigui d’aplicació al sector assegurador i reassegurador andorrà.\nSi analitzem el dret comparat en aquesta matèria, trobem la Norma Internacional d’Informació Financera núm. 4 (NIIF 4) de contractes d’assegurança, que va ser introduïda com una norma provisional, i que permet la continuïtat de les normes comptables nacionals, però això ha suposat una diversitat d’enfocaments diferents en cadascuna de les legislacions.\nPer la seva part, la Norma Internacional d’Informació Financera núm. 17 (NIIF 17) aprovada pel Consell Internacional de Normes Comptables (IASB, per les seves sigles en anglès) que reemplaça la NIIF 4 i que, en cas d’aprovar-se per la Unió Europea, entraria en vigor l’1 de gener del 2021 per als estats membres, resol els problemes de comparació creats per la NIIF 4, en exigir que tots els contractes d’assegurances siguin valorats i comptabilitzats de manera consistent. S’estableix que les obligacions d’assegurances es comptabilitzaran utilitzant valors actuals i que la informació s’actualitzarà periòdicament, proporcionant informació més útil als usuaris dels estats financers.\nAtès que la NIIF 4 és provisional i no regula el càlcul de provisions tècniques, permetent la continuïtat de les pràctiques nacionals i, atès que no existeixen mètodes i procediments escrits en la legislació andorrana per al càlcul de les provisions tècniques a efectes comptables, la finalitat que ha presidit l’elaboració d’aquest decret és clarificar i precisar el contingut de la Llei 12/2017, de 22 de juny, d’ordenació i supervisió d’assegurances i reassegurances del Principat d’Andorra pel que fa als mètodes i procediments per al càlcul de les provisions tècniques a efectes comptables.\nD’aquesta manera, l’estructura d’aquest Decret es divideix en 10 capítols i una disposició final.\nEn primer lloc, s’estableix un capítol preliminar en el qual es preveu l’objecte, l’àmbit d’aplicació i l’enumeració de les provisions tècniques que seguidament es desenvolupen. A continuació, s’inclouen 9 capítols on es regulen de forma diferenciada cadascuna de les provisions tècniques que resulten d’aplicació a efectes comptables al sector assegurador i reassegurador. El capítol I regula les provisions tècniques de primes no consumides. El capítol II regula les provisions tècniques de riscos en curs. El capítol III regula les provisions tècniques d’assegurances de vida. El capítol IV regula les provisions tècniques de participació en beneficis i per a extorns. El capítol V regula les provisions tècniques de prestacions. El capítol VI regula les provisions tècniques de reserva d’estabilitzacions. El capítol VII regula les provisions tècniques de l’assegurança de decessos. El capítol VIII regula les provisions tècniques de l’assegurança de malaltia. Per últim, el capítol IX estableix les normes per a les provisions de primes pendents de cobrament les quals, tot i no ser provisions tècniques, s’ha considerat necessària la seva inclusió en el Decret.\nFinalment, aquest Decret conclou amb una disposició transitòria que conté el règim transitori per a l’aplicació per primera vegada del Decret i una disposició final que preveu l’entrada en vigor del Decret el dia 1 de gener del 2018.\nA proposta del ministre de Finances, el Govern, en la sessió del 27 de desembre del 2017, aprova aquest Reglament de desenvolupament del que estableix la disposició final primera de la Llei 12/2017, del 22 de juny, d’ordenació i supervisió d’assegurances i reassegurances del Principat d’Andorra, en relació amb el règim de càlcul de provisions tècniques a efectes comptables aplicable a les entitats d’assegurances i reassegurances del Principat d’Andorra.\nS’aprova el Reglament de desenvolupament del que estableix la disposició final primera de la Llei 12/2017, del 22 de juny, d’ordenació i supervisió d’assegurances i reassegurances del Principat d’Andorra, en relació amb el règim de càlcul de provisions tècniques a efectes comptables aplicable a les entitats d’assegurances i reassegurances del Principat d’Andorra, que entrarà en vigor el dia 1 de gener de 2018.\nArticle 3. Enumeració de les provisions tècniques\nCapítol primer. Normes per a les provisions de primes no consumides\nArticle 4. Provisió de primes no consumides\nCapítol segon. Normes per a les provisions de riscos en curs\nArticle 5. Provisió de riscos en curs\nCapítol tercer. Normes per a les provisions d’assegurances de vida\nArticle 6. Provisió d’assegurances de vida\nArticle 7. Tipus d’interès aplicable per al càlcul de la provisió d’assegurança de vida\nArticle 8. Taules de mortalitat, de supervivència, d’invalidesa i de morbiditat\nArticle 9. Despeses d’administració\nArticle 10. Rescats\nArticle 11. Provisió d’assegurances de vida quan el prenedor assumeix el risc de la inversió i assimilats\nCapítol quart. Normes per a les provisions de participació en beneficis i per a extorns\nArticle 12. Provisió de participació en beneficis i per a extorns\nCapítol cinquè. Normes per a les provisions de prestacions\nArticle 13. Provisió de prestacions\nArticle 14. Provisió de prestacions pendents de liquidació o pagament\nArticle 15. Provisió de sinistres pendents de declaració\nArticle 16. Provisió de despeses internes de liquidació de sinistres\nArticle 17. Mètodes estadístics per al càlcul de la provisió de prestacions\nArticle 18. Provisió de sinistres pendents de declaració en riscos de manifestació diferida\nCapítol sisè. Normes per a les provisions de reserva d’estabilitzacions\nArticle 19. Provisió de reserva d’estabilització\nCapítol setè. Normes per a les provisions de l’assegurança de decessos\nArticle 20. Provisió de l’assegurança de decessos\nCapítol vuitè. Normes per a les provisions de l’assegurança de malaltia\nArticle 21. Provisió de l’assegurança de malaltia\nCapítol novè. Normes per a les provisions de primes pendents de cobrament\nArticle 22. Provisió per a primes pendents de cobrament\nDisposició transitòria única. Regles generals per a la primera aplicació del Reglament de desenvolupament del que estableix la disposició final primera de la Llei 12/2017, del 22 de juny, d’ordenació i supervisió d’assegurances i reassegurances del Principat d’Andorra, en relació amb el règim de càlcul de provisions tècniques a efectes comptables aplicable a les entitats d’assegurances i reassegurances del Principat d’Andorra\n1. Aquest Decret té per objecte desenvolupar la Llei 12/2017, de 22 de juny, d’ordenació i supervisió d’assegurances i reassegurances del Principat d’Andorra en matèria de mètodes i procediments de càlcul de les provisions tècniques a efectes comptables en relació amb les entitats establertes en l’article següent.\n2. Les provisions tècniques han de reflectir en el balanç de les entitats l’import de les obligacions assumides que es deriven dels contractes d’assegurances i reassegurances. S’hauran de constituir i mantenir per un import suficient per a garantir, tenint en compte criteris prudents i raonables, totes les obligacions derivades dels referits contractes, per a mantenir la necessària estabilitat de l’entitat davant d’oscil·lacions aleatòries o cícliques de la sinistralitat o davant de possibles riscos especials. La correcció en la metodologia utilitzada en el càlcul de les provisions tècniques i la seva adequació a les bases tècniques de l’entitat i al comportament real de les magnituds que les defineixen, seran certificades per un actuari d’assegurances, sense perjudici de la responsabilitat de l’entitat.\n3. En el cas que s’elaborin balanços amb periodicitat diferent de l’anual, el càlcul i la constitució de les provisions tècniques s’efectuaran aplicant els criteris establerts en aquest Decret amb l’adaptació temporal necessària.


El Centre Cívic Trinitat Vella promou la cultura de proximitat des de 1986 | betevé\nEl Centre Cívic Trinitat Vella promou la cultura de proximitat des de 1986\nredacció web | Dimecres, 16 de Nov del 2016, a les 19.01\nEl 8 de novembre de 1986 es va obrir el primer equipament públic municipal de la Trinitat Vella. El centre cívic va donar resposta a una demanda veïnal. Fins aleshores les entitats es reunien a la parròquia del barri. JOAQUIM MORAL, comissari de l'exposició “30 anys de centre cívic: un edifici que dóna vida” "A partir d'aquest nou espai van començar a germinar nous projectes, però prèviament ja hi havia una base molt potent i el centre cívic el que va ajudar és a canalitzar, apropar i a crear sinergies entre aquestes entitats." Esbarts, corals i sardanes van ser les primeres entitats a establir-se al centre cívic. JOAQUIM MORAL, comissari de l'exposició “30 anys de centre cívic: un edifici que dóna vida” "Des de l'inici del centre cívic hi ha hagut un nombre important d'activitats sobretot relacionades amb la cultura popular. Aquest nombre ha anat ‘in crescendo’ durant la història del centre cívic. Actualment tenim uns 52 tallers en funcionament. En l’inici potser hi havia 10 tallers en funcionament." Aquest equipament sempre ha estat un nexe d’unió del barri. Al llarg dels anys, el centre ha tingut directors amb tarannàs diferents, però tots han vetllat per obrir-lo als veïns. JOAQUIM MORAL, comissari de l'exposició “30 anys de centre cívic: un edifici que dóna vida” "Han de trobar aquí al centre cívic casa seva. Han de trobar un lloc per desenvolupar les seves activitats, un lloc on se'ls escolti, ‘tinc una idea, vull fer un projecte’ i es pugui realitzar aquí." Un centre cívic que també s’ha anat fent gran. Sis anys després de la inauguració de l'edifici del carrer de Foradada, l'any 1992, es va ampliar l'equipament amb una sala d'actes i fa dos anys es va incorporar l’Espai Via Barcino.\nEl Centre Cívic Trinitat Vella és l’equipament municipal més antic del barri i acaba de complir 30 anys. Centenars de veïns han participat durant aquestes tres dècades en les activitats que el centre cívic ha organitzat. Alguns dels moments viscuts es recorden ara en forma d’exposició.\nL’alcalde Pasqual Maragall va inaugurar el 1986 el Centre Cívic Trinitat Vella, que es va convertir en el primer equipament municipal del barri. Fins llavors, la parròquia era l’espai que acollia les activitats que organitzaven les entitats i era el lloc de reunió de l’associació de veïns.\nL’obertura de l’equipament va servir per agrupar en un mateix edifici les entitats culturals de la Trinitat Vella i va afavorir la creació de sinergies entre si. Finalment el barri situat sobre el turó de la Trintat tenia un espai on realitzar activitats i tallers.\nDes del principi el Centre Cívic Trinitat Vella ha funcionat com a centre cultural de proximitat. Va començar oferint 10 tallers i actualment se’n programen més de 50 cada trimestre. Durant aquests 30 anys l’equipament ha tingut set directors diferents. Cadascú hi ha deixat petjada i el seu pas ha servit per enfortir el treball amb les entitats, ampliar els projectes comunitaris al barri i fomentar la tasca educativa a l’equipament. Des del principi, els veïns s’han implicat en el funcionament del centre cívic i, fins i tot, proposen i participen de forma habitual en el desenvolupament de projectes nous.\nAquest dies una exposició repassa els 30 anys de vida de l’equipament. L’ha organitzat el centre cívic amb la col·laboració del l’Associació per a la Recerca de la Memòria Històrica de la Trinitat Vella, que ha cedit una part de les imatges. La resta de les fotografies les han aportat els veïns del barri i les han entregat acompanyades d’un escrit que descriu el record que tenen del moment en què es va fer la imatge. D’aquesta manera, el centre cívic ha creat un fons documental d’imatges. A més, la mostra es complementa amb un videodocumental en què apareixen els veïns i les entitats que han estat vinculats aquests 30 anys amb el centre cívic.\nEl Centre Cívic Trinitat Vella consta de dos espais: l’Espai Foradada i l’Espai Via Barcino. Ambdós estan situats en dos punts neuràlgics del barri: al carrer del Turó de la Trinitat, el punt més alt de la Trinitat Vella, i a la via de Bàrcino, el carrer que recorda el recorregut de l’antic rec Comtal.\nL’equipament té una gran oferta de tallers, activitats i cicles culturals. Hi destaquen les arts escèniques com a leitmotiv, i el Com a Casa, Cicle de Músiques de Proximitat, l’aposta musical i de concerts de petit format del cívic, que adapta les músiques a un format de concert íntim i proper.\n— aniversari — Arxiu 73 — equipaments — exposició


Escola Pau Casals | Infantil i primària a Rubí | Pàgina 25\n20 MINUTS DE LECTURA A LES AULES DE P-4\nA les aules de P-4 cada dia fem 20 minuts de lectura. Uns dies fem lectura autònoma i cadascú mira els contes al\nlloc que més li agrada: asseguts, estirats a terra o sota les taules….\nAltres dies la mestra explica un conte i en parlem… Llegeix més»\nLectura. Biblioteca, P4, Portada 0\nkimberly 4 anys cavalls\nFotos: kimberly 4 anys cavalls\nDurant aquestes dues últimes setmanes han vingut a la classe la mare del Marc, la mare de l’Oliver, l’àvia de la Marta i la mare del Martin. Ens han explicat uns contes molt entretinguts… han sorgit globus, porquets, petons de tota mena i una caputxeta… Llegeix més»\n4T ESPECTACLE Endrapasomnis a la Sala\nLA TELE VISITA LA CLASSE DELS ELEFANTS\nAhir dia 22 de maig el canal televisiu CANAL 33 va visitar la nostra escola.\nVan filmar dues aules de l’escola: la nostra classe i la de primer A.\nElls fan un programa que es diu “Amb filosofía” cada dimecres a les 22h i és conduït pel… Llegeix més»\nElS CONTACONTES DE 1rA ENS HAN FET GAUDIR MOLTÍSSIM!\nDurant aquests dies, hem celebrat a l’escola la setmana del ContaContes. Per aquest motiu, la biblioteca de la nostra escola ha estat oberta a totes les famílies de l’escola que volguessin venir a explicar-nos els seus contes preferits. Al grup de 1rA hem tingut la… Llegeix més»\nSORTIREM A LA TELEVISIÓ AMB EL NOSTRE PROJECTE DE FILOSOFIA 3-18\nEl dilluns 22 de maig al matí han vingut del Canal 33 a fer una filmació pel programa “Amb Filosofia”. Aquest programa s’emet els dimecres a les 22h i és conduït pel periodista Emili Manzano i pel filòsof Xavier Antich.\nHa estat molt emocionant: dues càmeres,… Llegeix més»\nFilosofia 3-18, Portada 0\nAl mes d’abril la Rosa va fer 6 anys i ho va voler celebrar amb tots i totes les companyes de la classe Rei Lleó. Estava molt contenta amb el seu pastís i la celebració.\nLA SANDRA I L’ISA, LES MARES DE L’ELOI I DEL GENÍS ENS HAN LLEGIT CONTES.\nDurant les dues setmanes que us vam convidar a llegir o explicar contes a les nostres classes la Sandra i l’Isa es van animar i ens van llegir dos contes cadascuna. Entre pirates i dinosaures vam viure les aventures que a l’Eloi i al Genís… Llegeix més»\nL’AMIR ENS LLEGEIX UN FRAGMENT DEL CONTE EN TONET, EL FIL I L’ARANYA.\nAquest matí, l’Amir ens ha llegit un fragment del seu conte preferit En Tonet, el fil i l’aranya . Ens ha agradat moltíssim a tots i a totes! Aquí podeu escoltar l’Amir llegint el principi del conte.\n1r, Lectura. Biblioteca, Portada 0\nAVUI ELS GRUPS DE 1R HEM FET UNA SESSIÓ DE RELAXACIÓ!\nAquest matí, hem pogut gaudir d’una magnífica estona amb la Clara i la Noèlia totes dues mares de l’escola que ens han fet una sessió de relaxació que duia per nom “Imaginem”. I és que els nostres nens i les nostres nenes han hagut de… Llegeix més»\nEl dimarts 9 de maig vam realitzar la Festa simPÀTIca per tal de celebrar amb l’alumnat i el professorat l’inici del nostre projecte de pati: Espais simPÀTIcs.\nLa festa va tenir lloc durant tot el matí. Hi havia diferents jocs a diferents espais del pati, per… Llegeix més»\nPortada, Projecte Espais simPÀTIcs. Hack the school 1\nTALLER AMB ELS NOSTRES ARQUITECTES\nDesprés dels tallers a les aules, s’ha realitzat una sessió amb la participació dels arquitectes, d’una mestra del grup motor i d’un alumne de cada nivell, de P-5 a 6è. Els i les alumnes han assistit a aquest taller en representació del seu nivell i… Llegeix més»\nPortada, Projecte Espais simPÀTIcs. Hack the school 0\nL’ALUMNAT FA MAQUETES\nHem demanat a tot l’alumnat de l’escola que treballessin per modelar algunes de les idees que havien sorgit. Per això s’han realitzat diversos tallers en grup petit, en mig grup o amb dues mestres a l’aula.\nEn primer lloc, s’ha explicat a l’alumnat quins eren els… Llegeix més»\nActivitats de Cicle, Portada 0


Casa Paquita Mallorca Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nCasa PaquitaMossen Marti Sureda 9, Felanitx, Mallorca, Espanya, 07669 - Veure al mapaExcel·lent8,6Basada en6comentarisCasa PaquitaVeure més fotos"Excellent stay. House very comfortable and well equipped. Gr..."JoanneUnited KingdomPiscinaVeure més fotosVeure totes les 25 fotosMolt bona ubicació 8,3Veure al mapa8,3UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionat\nSobre l'allotjamentDescripcióCasa Paquita, ubicat a Cala D´Or, Cala D'Or, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Casa Paquita, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, escriptori, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Cala D'Or, faci de Casa Paquita la vostra llar.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatescriptorisala d'estarassecador de cabellestris de cuinaservei de planxabanyeraforn microonestelevisió de pantalla planaCaixa forta a l'habitacióneveraTV satèl•lit/cablecalefaccióplat de dutxa empolles d'aigua de cortesiareproductor de DVD/CD Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal que informeu el Casa Paquita de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


IMPROVISACIÓ APLICADA A LA INNOVACIÓ – Xarxa d’Innovació Pública – Medium\nIMPROVISACIÓ APLICADA A LA INNOVACIÓ\nDE LA IMPROVISACIÓ TEATRAL A LA IMPROVISACIÓ APLICADA\nL’escenari és buit. El primer actor entra en escena, dibuixa l’espai, defineix el temps i comença una acció. Al poc apareix el segon actor i proposa el conflicte, el primer l’accepta. Conjuntament desenvolupen l’obra. En la IMPROVISACIÓ TEATRAL res no està definit, l’espectador però dubte: “Deu estar preparat!” …tot sembla massa perfecte.\nEL TEATRE d’ IMPROVISACIÓ\nLa improvisació és una tècnica de creativitat on la solució és crea en el moment que apareix la necessitat. És la capacitat de reacció en l’estricte present.\nPerquè la improvisació succeeixi els actors han d’actuar com un equip, amb escolta activa i confiança mútua.\nLes habilitats, experiència i apoderament del conjunt dels actors són la clau per a que la improvisació funcioni.\nEl sí màgic en improvisació és acceptar sempre les propostes en escena, aportant elements que enriqueixin l’acció proposada.\nLa improvisació requereix metodologia, però també un cert grau de llibertat.\nImprovisar significa assumir risc, en l’errada està l’aprenentatge necessari.\nLa metàfora és gairebé perfecte, si canviem “improvisació ” per “innovació” el text segueix funcionant. Proveu-ho! Certament, la innovació i la improvisació teatral comparteixen bona part del seu ADN.\nLa improvisació aplicada consisteix en usar tècniques d’improvisació teatral a camps com el creixement personal, el canvi cultural de les organitzacions, la innovació, etc.\nEn el món anglosaxó, moltes són les empreses i organismes que formen els seus treballadors a partir de la improvisació teatral. No només per allò que associem de manera directa com millorar la habilitat d’expressar-se en públic o aprendre a treballar en equip. Més enllà, per aprendre a moure’s en un món canviant, per reaccionar àgilment davant la incertesa o per assumir actituds més positives i col·laboratives.\nL’habilitat de la improvisació és pot aprendre i la seva pràctica pot modificar el comportament d’individus i organitzacions. Es tracta d’un recurs creatiu aplicable a tots els camps professionals.\nImprovisar ja no ha de voler dir fer les coses corrent i de qualsevol manera. Avui , la improvisació aplicada esdevé un recurs necessari per adaptar els nostres productes, estratègies i el conjunt de l’organització a un món en canvi constant.\nLa improvisació aplicada enfocada als processos d’innovació, ens permet entendre el món en disrupció d’avui, habituar-nos a la incertesa de la realitat i entrenar la nostra capacitat d’adaptació.\nLa improvisació aplicada ens ajuda a recuperar la creativitat com a recurs i a entrenar-la. Com la INNOVACIÓ, requereix d’un grau de llibertat que permeti l’experimentació i el pensament out of the box.\nLa improvisació aplicada redefineix el treball del grup dins d’una organització. Transforma els grups en equips a partir de l’autoconfiança individual i de confiança mútua. Cadascú aporta a l’equip valor a partir de les seves habilitats i expertesa.\nLa improvisació aplicada ens ajuda a comprendre que innovar comença per trencar les sitges impermeables dins d’una organització (fluxos, informacions, jerarquies…). Ens fa repensar els processos habituals i a lluitar contra el “sempre ho hem fet d’aquesta manera”.\nLa improvisació aplicada ens permet posar en pràctica noves maneres de produir amb que avui es treballen els processos d’innovació. El prototipatge, per exemple, parteix de la necessitat de crear idees i materialitzar-les a l’hora que s’utilitzen, cercant el punt d’equilibri entre la rapidesa i la perfecció (good enough).\nLa improvisació aplicada, enfocada als processos d’innovació, ens permet aprendre a escoltar activament el nostre entorn (client, ciutadà…). Escoltar el que es diu, però també el que es calla.\nLa innovació, com la improvisació, és present, risc, equip, escolta i actitud.\nLa improvisació aplicada, amb la seva metodologia, ens ha ajudar a comprendre la naturalesa, enfoc i desenvolupament real dels processos d’innovació.\nMés enllà, pot ser un recurs capaç de transformar la cultura del conjunt d’una organització, per tal d’adaptar-la a la realitat canviant del món avui emergent.\nMercè Rua — Dissenyadora de serveis a HOLON.cat. Introduint metodologies del teatre en processos d’innovació centrats en l’usuari i en el desenvolupament de cultures i comunitats innovadores.\nNever miss a story from Xarxa d’Innovació Pública, when you sign up for Medium. Learn more\nNever miss a story from Xarxa d’Innovació Pública


SEGUNDAMANO ahora es vibbo: anuncios de daihatsu charade segunda mano Baix Empordà . Anuncios daihatsu charade Ocasión Baix Empordà\nAnuncios segunda mano de daihatsu charade en Baix Empordà . Las mejores ofertas en daihatsu charade de segunda mano y de ocasión en Baix Empordà solo en vibbo.com\nAnuncios de daihatsu charade de segunda mano Baix Empordà . Compra venta daihatsu charade Ocasión en Baix Empordà


subvencions en l'àmbit del comerç, dels serveis, l'artesania i la moda\nJA POTS INSCRIURE’T A LES SUBVENCIONS EN L’ÀMBIT DEL COMERÇ, DELS SERVEIS, L’ARTESANIA I LA MODA\nTEMPS DE PRESENTACIÓ A LES SUBVENCIONS EN L’ÀMBIT DEL COMERÇ, DELS SERVEIS, L’ARTESANIA I LA MODA:\nL’aposta que es fa per l’e-Commerce com a canal de venda complementari a l’aparador tradicional. Els nous hàbits de consum i l’ús massiu de les xarxes socials com a element prescriptor fan que, per a les empreses comercials, planificar adequadament la presència a internet sigui una necessitat ineludible des del punt de vista estratègic.\n¿Quant em donen?\nSeran subvencionables les inversions previstes en el projecte presentat sempre que assoleixin en el seu conjunt un cost mínim de 1.000 euros, impostos exclosos.\nEls ajuts de les “subvencions en l’àmbit del comerç, dels serveis, l’artesania i la moda” arribaran fins a 3.000 euros per empresa i es subvencionarà fins al 50% de la inversió realitzada per la empresa.\nObjetius de les subvencions en l'àmbit del comerç, dels serveis, l'artesania i la moda\nEls objetius de les “Subvencions en l’àmbit del comerç, dels serveis, l’artesania i la moda” son els seguents:\nMotivar la implantació d’eines d’innovació tecnològica en els establiments comercials per tal d’assolir-ne la seva modernització i contribuir en la millora de l’experiència de compra i servei al consumidor.\nAfavorir que els establiments comercials es converteixin en ecosistemes digitals.\n¿Quines son les despeses subvencionables?\nSeràn subvencionables totes les despeses necessàries per a possar en funcionament el comerç electrónic.\nEl domini y l'allotjament\nDisseny de la tenda online\nManteniment per un any\nSEO - Posicionament en cercadors\nSMM - Gestió de perfils en xarxes socials\nTreballs de programació de la tenda online\nIntegració de modalitats de pagament online\nIdiomes adicionals de la tenda online\nSEM - Marketing en cercadors\nLes sol.licituts per a les “Subvencions en l’àmbit del comerç, dels serveis, l’artesania i la moda” poden presentar-se fins al 26 de Juliol de 2016\n¿QUI POT SOL.LICITAR L'AJUT?\nS’exclou expressament l’artesania alimentària.\nEls/les beneficiaris/àries que sol·licitin la subvenció han de tenir, com a mínim, un establiment operatiu a Catalunya.\nDescarrega el dossier de la subvenció


Inici > La línia 9 Sud de metro compleix cinc anys encapçalant la satisfacció dels usuaris\nAvui fa cinc anys la línia 9 Sud de metro, promoguda i construïda per la Generalitat i operada per TMB, començava el servei comercial després d'un multitudinari acte d'inauguració  que va tenir lloc a l'estació de Fira. Eren 19,6 quilòmetres de túnel entre Aeroport T1 i Zona Universitària, amb 15 estacions, 6 de les quals de connexió, en els municipis de Barcelona, l'Hospitalet i el Prat de Llobregat. El 2018 s'hi afegiria el ramal de la línia 10 Sud fins a Foc, prolongat a Zona Franca el 2020.\ndivendres, 12 febrer, 2021 - 09:07\nSource URL: https://noticies.tmb.cat/transport/linia-9-sud-de-metro-compleix-cinc-anys-encapcalant-satisfaccio-usuaris


Colata: Solucionari a l’itinerari estiu 2007\nSolucionari a l’itinerari estiu 2007\nAcí teniu els llocs de cada dia de l’itinerari. No hi tinc premi, però espere que ho hàgeu encertat i que us haja agradat compartir amb nosaltres el nostre viatge d’aquest estiu de 2007:\nPublicat per Colata a 19:32\nBon viatge has fet, sí senyor! 12 dies pel món i fent coneixença de la història. Això està molt bé. Rep una abraçada i una salutació del suecà. Ah, el bloc m'agrada. Quan n'encete un, que no tardaré molt, t'avisaré.\n10 de setembre de 2007, a les 9:12\nNo entenc els viatges d'altra manera, perquè passar pels llocs i conéixer les gents "com el burro Victòria" em sembla desaprofitar el temps i l'oportunitat d'obrir la ment i l'esperit...\nEspere ansiós el teu bloc, que de segur ens aportarà moltes idees i reflexions interessants.


Correcamins: Cresta del Sol (+IV)\n"Cresta amb passos d'escalada de màxim +IV. Pel meu punt de vista sobrevalorat aquest grau, però és una cresta entretinguda i divertida, amb molt bones vistes, ideal per iniciar-se en crestes."\nSortim de poble de St. Llorenç de Morunys direcció Solsona. Passat el segon túnel veiem a l'esquerra un lloc per deixar el cotxe. Aparquem i ens preparem tots per sortir.\nAnem caminant direcció al túnel que me passat. Quan arribem a la seva alaçada, a l'esquerra veiem fites que senyalen un camí que puja per sobre el túnel. Grimpant i seguint fites en uns 45 min arribem a l'inici de la cresta.\nNosaltres com no sabiem com era la cresta ens lliguem desde el principi, però tot aquest primer tram no fa falta. Grimpant una mica i seguint un caminet arribem al peu de la primera pared.\nAquest tram no supera el IV i tira una mica a la dreta, fins que veiem la primera reunió amb 2 parabolts. Nosaltres la muntem una mica més amunt ens unes sabines.\nEl segon tram hem de superar una pared bastant vertical, però aquesta no supera el +III i ens apropa a un arbre a on muntem la segona reunió.\nEl següent tram potser és el més complicat. Sortint de l'arbre tenim que superar un esperó de +IV i anar girant cap a la dreta per anar a buscar el llom de la cresta. A sobre el llom trobem la tercera reunió.\nA partir d'aquí fem camí en ensamble i només ens lliguem en algun pas. La cuarta reunió nosaltres ens la saltem, però es troba al capdamunt del llom.\nArribem a l'últim tram. Es tracte d'una pared de IV que en linia recta ens deix casi a dalt del cim. Muntem la cinquena i última reunió en un arbre.\nArribem al cim caminant i a dalt trobem un pot amb una llibreta per escriure. Ens fem les fotos pertinents i anem a buscar el camí de baixada.\nPer baixar seguim un camí evident fins al coll. A partir d'aquest anem baixant bruscament fins a arribar a un ràpel d'uns 30 m.\nUn cop hem baixat tots seguim el camí i trobarem un cable i uns escalons. Un cop abaix de tot només cal seguir la pista fins al cotxe.\nPublicado por NiiNuu&Nasega en 10/30/2008 09:15:00 a. m.\nPerdona però et volia fer una pregunta sobre el blog més que sobre la teva excursió. Fa uns dies em vaig posar a dissenyar un blob també amb blogger. La veritat és que sóc un patata amb això de la informàtica. He vist que has penjat les teves excursions a la dreta (tipus etiqueta). Jo ho he mirat per 100 llocs i no trobo la forma de fer-ho. Sempre em surt els mesos. Em podries fer cinc cèntims de com aconseguir-ho. Moltíssimes gràcies i moltes excursions.\n13 de maig de 2009, a les 22:20\nSóc el del missatge anterior.\nMira si sóc carallot que si no et poso la meva adreça crec que no em podràs respondre.


5 Comentaris | 13 de novembre 2011\nIMPORTANT!!! Reunió divendres 21 de setembre\nTemplariets i Templarietes,\naquest divendres, 21 de setembre, tindrà lloc a les 19:30 una reunió de la filà al local de la Plaça la Pau. Els punts a tractar són:\n- Anàlisi de les festes 2011. Punts a millorar per al proper any.\n- Informe de Tresoreria- Elecció de Directiva 2012 entre totes les candidatures presentades (ejem...)\n- Propostes i votació d'un procediment estandarditzat per a determinar membres de la directiva els anys sense càrrec\n- Repartiment de Loteria de Nadal.\n- Triar data per a fer una dinaeta.\nA aquesta reunió estan convidats tots els socis de 2011 i els que vulguen (re)incoporar-se per a festes de 2012.\nNo falteu.... si ho feu... la votació o sorteig de la directiva pot ser capritxós... ;o)\n0 Comentaris | 21 d’octubre 2011\nIMPORTANT!!! REUNIÓ 26 D'AGOST\nEstimats Templàries i Templaris,\nel proper divendres 26 d'Agost, a les 19:00, tindrem una reunió MOLT IMPORTANT en el local de la filà. Es prega que assistiu totes i tots, perquè hi han molts assumptes que tractar:\n- Confirmació de si formareu part o no de la filà aquestes festes. Enteneu que aquest any hem d'ajustar molt el pressupost, i necessitem saber ja si sou de festes o no, per tal d'analitzar fins on hem de retallar el pressupost.\n- Vorer qui vol desfilar i qui no. Si hi ha més gent que vol desfilar que vestits, es farà un sorteig entre els qui vulguen desfilar.\n- Saber qui vol tirar trabuc i qui no.\n- Confirmar els xiquets i xiquetes que han de desfilar (recordeu que amb els nous estatuts, tots els xiquets i xiquetes que desfilen han de pagar-se el vestit, siguen o no fills/filles dels membres de la filà).\n- Comunicar el programa d'activitats de la filà abans de festes (dinars. sopars, actes, etc...).\n- Estat de deutes individuals i data límit per a ingressar.\nMOLT IMPORTANT: Tots aquells que no assistisquen a la reunió i que no hagen comunicat a la directiva si volen desfilar o no, si volen tirar en trabuc o no, o si treuen xiquets/xiquetes al desfile o no, s'entendrà en TOTS els casos que renuncien al dret.\nA més a més, aquells que no hagen confirmat que NO són de festes abans d'aquest divendres, hauran de pagar íntegrament la quota de l'Associació de Moros i Cristians, independentment de que després siguen de festes o no.\nDesprés de la reunió, els qui vulguen, anirem a sopar i veure la final de la Supercopa d'Europa.\nTambé tindrà lloc la presentació del Cartell de Festes a les 21:00, per als qui vulgueu assitir-hi.\n6 Comentaris | 24 d’agost 2011\nDia de festa Templaris - Cloenda Regnat Cristià 2010. 30 de Juliol\nTemplarietes i Templariets: com bé sabeu molts de vosaltres, el proper 30 de Juliol tindrem tot un dia de festa per a donar per conclòs el Regnat Cristià 2010 de la Filà Templaris.\nCom sempre, esmorzar a les 10:00... i després tot el dia fins que el cos aguante!\nSi encara estem lluents de ment, farem una projecció del video del boato allà les 20:00...\nCom no podia ser d'altra manera, s'espera en l'acte la presència de tots els membres de la filà que van formar part del Regnat 2010 i (no cal ni dir-ho) tots els membres actuals de la filà.\nTindrem cuineres per a que no tinguem que fer res de feina. A més a més, tindrem el plaer de gaudir de la música de la bandeta de Real de Gandia, que ens acompanyarà en les festes de 2011.\nEl dia de festa serà al local dels nostres amics d'Altaia.\nImportant: Necessitem que ens confirmeu la vostra assistència, per tal de comprar. Si algú du parella de fora de la filà, que avise també.\nPer favor, feu correr la veu!!!\n7 Comentaris | 05 de juliol 2011


De moment, es mantenen operatives les portes d'embarcament situades a la zona B i D de Son Sant Joan\n2 min. Palma 24/03/2020 15:08\n651x366 Aeroport de Palma. Aeroport de Palma.\nEls aeroports de Balears tancaran una part de les seves terminals els pròxims dies amb l'objectiu d'adaptar-ne les instal·lacions al trànsit actual de passatgers, que ha disminuït a causa de la crisi del coronavirus i les restriccions del transport aeri acordades pel govern espanyol, segons Aena. Concretament, a l'aeroport de Son Sant Joan de Palma es mantenen oberts la meitat dels seus mòduls: el B i el D.\nA Palma es manté també operatiu el filtre de seguretat per a passatgers interilles, que, durant l'estat d'alarma, serà el que utilitzaran tots els viatgers. També continuarà oberta la línia central de taulells de facturació, mentre que els aterratges i enlairaments només es faran en una de les dues pistes de què disposa l'aeroport.\nA Eivissa, s'augmentaran les zones que normalment tenen fora de servei durant l'hivern. Operaran quatre portes d'embarcament i tres cintes de recollida d'equipatge de les vuit que funcionen durant la temporada baixa. A més, les passarel·les es mantindran fora de serveis durant l'estat d'alarma per garantir les distàncies de seguretat.\nPer altra banda, Menorca mantindrà tancada la part de l'edifici terminal que té inactiva des del mes d'octubre. Aena ha assegurat que aquests tancaments parcials es fan per adaptar les infraestructures al trànsit real de passatgers per aconseguir "una gestió més eficient" i "sempre garantint que les operacions poden recuperar-se quan augmenti la demanda".\nEls passatgers de la primera setmana de març cauen a Palma un 11,6% a causa del coronavirus