BonDia Lleida 14022012\nBonDia Lleida 26012012\nBonDia Lleida 12012012\nBondia Lleida 06032012\nCountry Herald Media Kit 2009\nBonDia Lleida 31012012\nBondia Lleida 25072012\ndimarts 14 dE fEbrEr 2012 El Síndic de Greuges indaga si hi ha tràfic de drogues en un institut de Lleida ciutat La investigació del cas es duu a terme arran de la Foment invertirà 534 denúncia presentada per una mare Lleida Pàgina 7 m€ a l’autovia d’aran pòmpiErs Compromís de la nova ministra de Fo- ment, Ana Pastor, que va puntualitzar que la inversió per a l’execució del nou eix viari es durà a terme en els propers dotze anys. actualitat P. 11 o > 2 detinguts per ‘clonar’ vehicles de gamma alta robats per revendre’ls comarques Pàgina 8 tEl.: 973 260 065 - fax: 973 261 067 > commoció a Balaguer per la mort dels 2 ciclistes atropellats diumenge Al consisto- ri, la senye- ra ahir era a mitja asta en senyal de dol comarques Pàgina 9 > Govern i Diputació volen avançar diners a municipis El foc calcina perquè tinguin liquiditat 4 cases a Garòs avui Pàgina 3 i Editorial p. 4 comarques P. 8 NOU CURS PROFESSIONALITZADOR A LLEIDA! PERSONAL SHOPPER / ASSESSOR D’IMATGEcat · CURS TEÒRIC I PRÀCTICNúm. 1.500 aNy 7 / BONDIA · TALLER PER CREAR LA TEVA EMPRESA FES DE LA IMATGE I DE LA MODA LA TEVA PROFESSIÓ HORARIS DE MATÍ, NIT O DISSABTES PRESENTACIÓ DEL CURS: 29 DE FEBRER Av. Doctora Castells, 37 · Telèfon: 973 21 25 07 · www.studium-academia.com · mail: studium@svt.es 2.\n2 d’interÈS dimarts 14 de febrer de 2012 eL teMPS Vielha Vielha -5/3 ServeiS Telèfons val d’aran A LLeidAMossos, Policia, G. Civil i Bombers www.bondia.catEmergències\t112 pallarsUrgències\tMossos\t088 alta meteo@bondia.catMossos\td’Esquadra\t973\t700\t050 ribagorça sobiràAtenció\ta\tla\tDona\t(Mossos)\tExt.\t5000Policia\t091\tSort 07.56h -4/5G.\tCivil\tAtenció\tCiutadà\t900\t101\t062 18.29h MartinetGuàrdia\tUrbana\t092\t/\t973\t700\t600 El Pont -4/5 de SuertUrgències mèdiquesICS\t973\t221\t516 Bona nevada al Pirineu, i a -5/6 La Seu cerdanyaHosp.\tArnau\tde\tVilanova\t973\t248\t100Hospital\tde\tSanta\tMaria\t973\t727\t222 la resta un fred que anirà d’Urgell -5/5 -6/3Urgències\tTàrrega\tComitè\tAnti-sida\t973\t310\t852 973\t221\t212 desfent-se com un sucret Tremp alt urgell Gósol berguedà minvant -2/10Alcohòlics\tAnònims\t629\t779\t654Comedores\tcompulsivos\t676\t060\t624 Costarà,\tperò\tal\tllarg\tde\tla\tsetmana\tl’entrada\tFibrolleida\t649\t873\t838 d’aire\tfred\tmal\tanomenada\tsiberiana\tanirà\tpallarsCreu Roja abandonant-nos.\tEncara\tles\tnits\tquedaran\tjussà SolsonaLleida\t973\t279\t900 fredes,\tque\tconsti,\tperò\tles\tgelades\ta\tpartir\t-4/10Agramunt\t973\t390\t880Balaguer\t973\t445\t795 de\tdemà\tseran\tmolt\tmés\tdiscretes.\tAvui\ten-Cervera\t973\t532\t084 cara\tfarà\tmolt\tde\tfred\ta\tles\tzones\taltes,\ttot\ti\tsolsonèsLes\tBorges\tBlanques\t973\t143\t493 noguera que\ta\tla\ttarda\ti\tal\tsud\ttocarem\tels\t10\tgraus.\tMollerussa\t973\t711\t282Tàrrega\t973\t500\t679 La\tneu\tserà\tprotagonista\tal\tPirineu,\tcap\tServeis\tfuneraris\t973\t237\t206 els\t600\tmetres.\tClarianes\ta\tla\tresta.\tDemà\tBalaguer segarraServei\tde\tSuport\tsol\ti\talguna\tboira\tmatinal\ta\tla\tSegarra. -4/10en\tel\tDol\tde\tPonent\t973\t501\t503Bus\tLleida-Andorra\t973\t352\t379 CerveraEstació\td’Autobusos\t973\t268\t500 -4/9 urgell dimecres dijous farmàcies aVUI pla d’urgell De 9.00 a 22.00 h\tMollerussa Tàrregaign. de Villalonga Alcalde\tcosta,\t37\tLleida -4/10 -4/10simó Príncep\tde\tViana,\t99 -3/11 De 22.00 a 00.00 h\tBaldomà Alcalde\tRecasens,\t21 segriàfco. de Villalonga Boters,\t25 Les Borges Blanques De 00.00 a 09.00 h\t-4/11fco. de Villalonga Boters,\t25 garrigues farmàcies DeMa De 9.00 a 22.00 h\tmanso Passeig\tde\tRonda,\t43\tPeña sàez Corregidor\tEscofet,\t39 De 22.00 a 00.00 h\tCelebrem el 30 aniversariPrat Bruc,\t30.\tCappontPuigpinós Humbert\tTorres,\t23 amb les millors rebaixes de De 00.00 a 09.00 h\tla nostra vida!Puigpinós Humbert\tTorres,\t23 al·lèrgies (Del 14-02 al 20-02)Parietària 0 = Pi - -gramínies 0 = Plàtan - -olivera 0 = Pollancre 0aavellaner 1 = salze - -auró negundo - - Vern 0afreixe 2 a Xiprer 2 =melcoratge 0 = alternaria 2 =om 1 = cladosporium 3 =niVell acTUal i risc D’al·lèrgianul 0 mitjà 2 màxim 4 Descomptes ns al60 %Baix 1 alt 3 C. Germanetes, 14 · Lleida niVells De PreVisiÓ Tel. 973 27 12 13en augment a en descens D rinascimentom@gmail.comestable = situació excepcional ? www.moblesrinascimento.com Calçotades C/ de la font, 7 vine a gaudir de l’autèntica CALÇOTADA Fontscaldes - Valls TARRAGONA al Restaurant Masia Fontscaldes de Valls www.masiafontscaldes.com RESERVES: 977612836 / 609319630 informacio@masiafontscaldes.com 3.\ndimarts 14 dE fEbrEr dE 2012 avui 3 elgatnegre MEN MENÚ C/NAVARRA, 8 ·MOLLERUSSA 973 75 11 50 www.gatnegre.cat www.facebook.com/gatnegre situació econòmica límitGeneralitat i Diputació estudienavançar diners als municipis perresoldre la manca de finançamentEl president de l’ens provincial, Joan Reñé, assegura que “garantirà la liquiditat retardadade les ajudes, les subvencions o els plans d’obres que s’havien de donar als pobles” Redacció diputació de lleida Són els 759 milions d’euros de lleida la disposició addicional tercera“La Generalitat de Catalunya i de l’Estatut.les quatre diputacions catala- És a dir, una xifra similarnes han començat a estudiar la de la quina la Generalitat deupossibilitat d’establir una pro- als municipis. Tot i això, Far-posta conjunta i dins el marc ré va celebrar “que la Dipu-legal establert per avançar elspagaments i garantir la liquidi-tat retardada de les ajudes, les > Ramon Farrésubvencions o els plans d’obres recorda que elque el Govern de la Generali- culpable de latat ha de donar als municipis”. situació és l’estat,Són paraules d’ahir del presi- que deu 759dent de la Diputació de Lleida, milions a catalunyaJoan Reñé.753 milions de deute > “es tracta de I és que cal recordar que la plantejar de quinasituació de molts ajuntaments forma es poden ferés crítica, en part, pel deute de els avançamentsla Generalitat amb els ens lo- de tots aquestscals. La consellera de Governa- recursos”, diu Reñéció, Joana Ortega, va assegurarfa un parell de setmanes quel’actual de la Generalitat amb tació de Lleida, amb les sevesels ajuntaments és d’uns 753 capacitats de liquiditat i ambmilions d’euros. Alguns, però, els seus instruments financersasseguren que el que es deu possibles, ajudi al finançamentsón uns 1.000 milions. marc pifarré -de l’acm-, Joan Reñé i Ramon farré, durant la jornada celebrada ahir dels consistoris en situacions Sobre l’avançament d’aquest conjunturals com aquesta de Jornada sobre les lleisdiners, Joan Reñé va afirmar dificultats de liquiditat de laque “es tracta de plantejar de Generalitat”.quina forma es poden fer els òmnibus a l’àmbit localavançaments d’aquests recur- gestió pública eficientsos per posar-los a disposició Reñé també va explicar quedels municipis i que la seva Catalunya necessita unes polí-disponibilitat econòmica, que tiques locals en clau territorial,en alguns casos es troba retar- La Jornada sobre l’impacte i millora de la regulació nor- Reñé va indicar que ha de que tinguin com a objectiusdada, sigui eficient i àgil”. El de les lleis òmnibus a l’àmbit mativa i la Llei 11/2011, de servir per explicar i analitzar “la generació de desenvolupa-president de la Diputació de local, i que va tenir lloc ahir reestructuració del sector pú- les noves lleis òmnibus, que ment, la integració de tot el ter-Lleida va fer aquestes declara- a la Diputació, va servir per blic. tenen per objectiu “desenco- ritori sobre la base de la cohe-cions després de presidir la in- analitzar la Llei 9/2011, de La jornada, a la que es van tillar tota la tramitació, que sió social i un plantejament deauguració de la Jornada sobre promoció de l’activitat eco- inscriure més d’un centenar a vegades resulta excessiva- la gestió pública eficient, eficaçl’impacte de les lleis òmnibus nòmica, que té per objectiu de persones, anava adreçada ment burocràtica, i facilitar i àgil, capaç d’animar i aprofi-a l’àmbit local, que va organit- impulsar el desenvolupa- a càrrecs electes, a personal dins del marc legal la trami- tar l’impuls de les iniciativeszar aquest dilluns l’Associació ment de l’activitat empresa- de confiança i a personal la- tació i gestió de noves activi- empresarials i ciutadanes”.Catalana de Municipis (ACM) rial com a motor de recupe- boral o funcionari al servei tats econòmiques. Finalment, El president de la Diputacióa la sala d’actes de la Diputació ració de la crisi econòmica; la dels ens locals. va destacar la importància de va afegir que “els canvis que esde Lleida (veure desglossament Llei 10/2011, de simplificació Respecte a la jornada, la resposta de tècnics, perso- produeixen en la societat obli-central) . nal laboral i funcionarial a guen les institucions a fer un Per la seva banda, el dele- aquesta jornada, “perquè a esforç per donar-hi resposta” igat de la Generalitat a Lleida, > les noves lleis òmnibus tenen com a les seves mans tenen la clau que “a partir de les lleis òmni-Ramon Farré, va recordar que objectiu “facilitar la tramitació i gestió de l’eficàcia i l’eficiència del bus hem d’enfortir i potenciarel culpable de la situació és de noves activitats econòmiques” funcionament de les organit- l’administració local” per “ver-l’Estat a qui continuen recla- zacions municipals”. tebrar-la en un sistema local ca-mant els diners que els deuen. talà eficient i autònom”. 4.\n4 opinió dimarts 14 de febrer de 2012 editoriAl cArtes Al directorAjuntaments sense liquiditat san valentín, dia de los enamorados semáforos...Que els ajuntaments no tenen liquiditat no és cap notícia, Hoy, más de uno se levantará con la ilusión de recibir un regalo que demuestre Como buen alcalde de Lleida que tantas mejoras hace para esta ciudad, también he de decirle que tiene algunosja fa temps que es queixen que les altres administracions que su pareja sigue creyendo en el enamoramiento y en la necesidad de demos- trar sus sentimientos a través de un detalle o regalo. Dicha fecha mágica reco- fallos. Concretamente para mí, y otros vecinos, hemosno els hi fan arribar els diners que els hi deuen. Davant nocida como Día de los Enamorados, que viene celebrándose en las sociedades visto con satisfacción el nuevo paso de peatones que se ha hecho en el Passeig de Ronda a la altura de las callesd’aquesta circumstància, Generalitat i Diputació de Lleida occidentales, en la que el consumismo impone en los sentimientos de algunos, no podía ser menos. La imaginación y el presupuesto (esta año bañado por Cristòfol de Boleda y Vallcalent. Verdaderamente es muyhan decidit posar fil a l’agulla i ja estudien avançar diners las aguas de la crisis), sin duda lo más famoso son las populares medallas del cómodo y evita tener que dar la vuelta por los otros semá- foros más próximos, como pasaba antes. De todas mane-als municipis per intentar resoldre la seva preocupant amor, sin olvidar la divulgada frase “Hoy te quiero más que ayer y menos que mañana”. Indudablemente las típicas flores, los perfumes y las joyas son los tres ras no tiene bien ajustado el tiempo para cruzarlo, ya que resulta insuficiente, al menos para las personas con edadmanca de finançament. D’entrada, no sembla gens fàcil, ejes principales para el regalo a ofrecer. Una celebración tradicional que sigue parecida a la mía. Tengo 89 años y como comprenderá noja que a ambdues administracions també se’ls hi deuen for- manteniendo viva la sociedad. San Valentín tiene sus antecedentes históricos en fiestas paganas que datan de la época de los romanos y asociadas a la fertilidad. me muevo con la agilidad de una persona joven. Le ruegoça euros, però tal i com va dir diumenge la vicepresidenta De hecho tenía sus antecedentes el día 15 de febrero y tras una prohibición pa- por tanto que den un poquito más de tiempo para pasar. Soy una ciudadana de esta bella capital a la que quierodel Govern, Joana Ortega, no es permetrà en cap cas que pal, pasó a celebrarse el día 14 de febrero, precisamente San Valentin o Valenti- mucho, puesto que vivo en ella desde 1947, y le ruego no, como se le conocía, fue ejecutado el día 14 de febrero en el año 270. A pesarun consistori faci fallida. Esperem que aquesta promesa es que siga pensando en mejorarla sin olvidarse de nosotros, de ser una celebración muy influenciada por las propensiones consumistas, la es decir de las personas más mayores. Aprovecho parapugui complir perquè, en cas contrari, n’hi haurà festividad sigue marcando un talante entre las parejas de enamorados. agradecerle todo lo que hace por Lleida.alguns que les passaran magres. I molt magres. pere serret besa / lleida angelita pérez maza / lleida opinió el doble discurs de ros amb el transport públic bea obis i aguilar / portaveu de ciu a la paeria Hi han dos maneres de fer política, la aplica la Generalitat per mantenir aquesta Vallcalent? Quan al senyor Ros li interessa fet, digui-ho! Sigui valent! És millor fer-ho que es fa des del rigor, la seriositat i l’eficà- línia són els mateixos pels quals l’alcalde de l’equilibri territorial està per sobre de costos d’amagatotis i ara encapçalar una manifes- cia en el manteniment dels diferents serveis Lleida, el senyor Àngel Ros, deixa sense ser- i rendibilitat, però a la nostra ciutat, la cohe- tació per la reducció temporal de freqüènci- públics per garantir el futur de l’estat del vei de transport públic a la ciutat de Lleida sió social i la igualtat entre barris no és prio- es al tren de la Pobla? Home senyor Ros, ja benestar i la que es fa des de la demagògia els dissabtes a barris com la Mariola, Cap- ritària davant el cost del transport urbà. No n’hi ha prou! No ens enganyi més! S’omple més absoluta per buscar els aplaudiments pont, Centre Històric i Palau de Congressos- sé a què juga senyor Ros amb aquest doble la boca de transport urbà i tanca línies sen- de les masses. El polític que busqui l’aplau- Rambla la Mercè. Segons les seves paraules, discurs. Però anar d’un costat a l’altre amb ceres els dissabtes, disminueix freqüències diment fàcil dels acòlits que vagi a la televi- el transport urbà és signe d’identitat de la la facilitat que vostè ho fa no pot ser bo. en altres casos… sió o que es faci cantant. ciutat. I que dir de les línies a l’Horta. La I sort que, finalment, encara que amb Si cal pensar en la cohesió social i terri- El tren de la Pobla ens l’estimem tothom que arriba a Butsènit no passa per Rufea si dos anys de retard, tenim pla de mobilitat. torial per sobre de la rendibilitat del servei que vivim en territori lleidatà, i fins i tot els abans de les 13:00 hores del dia anterior no Un pla que recomana senyalitzar apar- que no hi viuen, però n’han gaudit en algu- ho sol·licites. A Llívia el mes d’agost s’anul- caments dissuasius, però aquest apartat públic com vostè defensa, suposo que no no- na ocasió. Un any abans d’entrar Espanya a len les freqüències durant el matí i durant sembla que vostè no l’ha llegit. Un pla que més fora de Lleida, vull pensar que a Lleida la CEE, en Felipe González volia tancar la lí- la tarda. Només es mantenen les de primera demana optimitzar freqüències (que no vol també és prioritària la cohesió social i la nia definitivament. Gràcies a la Generalitat hora, al migdia i a la nit. I no serà que els dir disminuir-les, però sí que ho fa vostè connexió dels barris de dilluns a diumenge i a la Diputació de Lleida, l’any 1985 la línia veïns no les han reivindicat. Però, és clar, així). Si quan parlem de reducció de grans entre ells i amb el centre de la ciutat. Equi- va mantenir-se. I així continua i continuarà. són pocs. I Torres de Sanui? Sense línia. I la contractes en el cas del transport públic libri veïnal, igualtat d’oportunitats sigui del Però la sorpresa és que els criteris que Caparrella? Només en els mesos escolars. I vol dir eliminar freqüències com vostè ha barri que siguis. O no…, senyor Ros? Guerra Mundial l’anomenat estat social o del tura social… en definitiva, menys futur per aUn futur més que incert benestar, contempla ara amb astorament com nosaltres i per als nostres fills. Les retalladespermanent del secretariat intercomarcal d’ustec-ste’s (iac) 25 milions dels seus ciutadans són a l’atur, 40 només condueixen a més retallades i la qües- milions són pobres i prop de 80 milions fre- tió és: fins on pensen arribar ? Fins on podrem Recentment estrenat l’any, algú va escriu- s’albira, si influents economistes de l’FMI guen el llindar de la pobresa. aguantar ?re amb sorna que aquells primers dies havi- com K. Rogoff i C. Reinhart admeten que Sí, ben clarament podem afirmar que els Davant de tot això hem de dir que hi ha al-en deixat una bona notícia: ja només restaven l’impacte suposadament positiu de la impo- grups dominants en les institucions de l’euro- ternatives a les mesures que s’estan imposant51 setmanes per acabar-lo, donat que segons sició d’aquestes polítiques d’esporga no es zona i de l’FMI –la banca i les empreses trans- i que no passen per retallar la despesa públicaque diuen els entesos en economia aquest veuran en molt de temps, potser entre 10 i 15 nacionals– fan mans i mànigues per robar-nos quan l’economia està deprimida perquè, sen-nou exercici serà pitjor que el que acabem de anys, cap al 2025, doncs? Aquesta situació és el futur. Un dels retrets que es fan al moviment zillament, aquesta es deprimeix encara més.deixar enrere. De fet, el desaparegut Presi- insostenible i intolerable perquè condemna 15 M consisteix a dir que no té un lideratge Això ho declarava en John M. Keynes l’anydent Rajoy anunciava després del seu mona- a diverses generacions a un futur miserable. clar ni definit. Nosaltres, però, coincidim amb 1937 i avui, tres quarts de segle després, se-cal retir que a la retallada inicial de 16000M El Regne Unit, la tercera economia d’Euro- José Luis Sampedro quan aquest es pregunta gueix sent igual de vàlid. Per cert, i molt més a€ caldria afegir-ne una segona de 25000M pa i la setena del món, té el dubtós honor de què ens serveixen els líders polítics dels pa- prop en el temps, els islandesos han optat, da- ïsos de la UE que són teledirigits des de Berlín. vant la crisi, per altres alternatives més justes,(la tisorada de l’expresident Zapatero a par- d’encapçalar el rànquing de creixement de De què ens serveix, ens podem preguntar en més imaginatives i, sobretot, més democràti-tir d’aquell fatídic 9 de maig de 2010 va ser la desigualtat de la OCDE. L’informe, elabo- última instància, anar a votar si qui resulta ques: el 2009 s’inicià per iniciativa popularde 15000M € repartits entre el que quedava rat per l’Institut de la Família i per l’Institut elegit el primer que fa és trucar a la cancellera la redacció d’una nova Constitució per mitjàd’aquell exercici i el següent, 2011). De fet, d’Estudis Fiscals, afirma que “l’impacte de que no hem triat per a que li mani els deures? d’assemblees ciutadanes. Dos referèndums –elcada dijous de llavors ençà tremolem com la les mesures d’austeritat en les llars amb nens Si governar avui es tracta d’això, el que hem de segon l’abril de 2011– van negar als bancs elfulla a l’arbre a l’espera de l’atzagaiada que implementades pel conservador David Ca- demanar a aquests governants titelles és que rescat i el pagament del deute extern. El se-ens depara el Consell de Ministres dels di- meron estan provocant una pèrdua d’ingres- dimiteixin, convoquin noves eleccions i s’hi tembre de 2011, l’antic primer ministre fou jut-vendres. La darrera, com és sabut, els detalls sos en aquestes que provocarà que d’aquí a presentin amb el programa que els marca l’eix jat per la seva responsabilitat davant la crisi.de la reforma laboral que segons el mateix l’any 2016 hi hagi mig milió més d’infants francoalemany. USTEC-STEs i la IAC creiem que cal unaPresident li ha de costar una vaga general i vivint en la més absoluta pobresa”. Els sacrificis que ens vénen com a necessa- oposició laboral i social ferma i constant al car-que segons explicava a cau d’orella el titular La vella Europa, el darrer bastió del pla- ris i inevitables ja veiem cap on porten: més rer. Una mobilització que visualitzi amb forçad’economia seria “extraordinàriament agres- neta on el capitalisme agressiu d’última ge- atur, més precarietat, més empobriment de el rebuig frontal a aquesta mena de polítiques.siva”. Però més enllà d’aquest 2012, què ens neració restava ponderat per les polítiques la població assalariada, menys prestacions Perquè no volem que amb l’excusa d’aquestaespera? Quin és el futur a mig termini que que havien anat consolidant després de la 2a socials i, en canvi, més desigualtat, més frac- crisi-estafa ens sigui robat el futur. 5.\ndimarts 14 dE fEbrEr dE 2012 opinió 5 opinió Un disseny accessible i sostenible és un disseny intel∙ligent josep giralt i lladanosa / prEsidEnt d’aspid El segle XXI ha estat descrit com “el se- mobilitat reduïda amb els accessos per a la necessitats de mobilitat que la ciutadania l’anomenada “esquerda digital” incideixi gle de la ciutat” per l’increment de les po- resta de la població. Aquest posicionament tindrà en els propers anys. Sembla del tot especialment en aquells col·lectius que no blacions urbanes i perquè hi ha la previsió l’avalen tant els tècnics en estratègies de evident que les societats modernes dema- poden disposar de productes i serveis ac- que aquesta tendència es mantingui en el màrqueting de venda directa com els ges- nen una alta i variada gamma d’opcions de cessibles i per tant no poden utilitzar-los. futur més proper. Un informe de les Naci- tors de transport públic. Tots reclamen que, mobilitat, el que requereix un sistema de Per tant, al meu entendre és necessari in- ons Unides estima que aproximadament el en el moment del disseny, es contempli la transport complex i adaptat a les necessitats vertir tots els esforços possibles en fomentar 70% de la població mundial viurà en ciutats societat en tota la seva heterogeneïtat per socials, que garanteixi els desplaçaments de la creació sense barreres, la creació plena- l’any 2050. Aquest creixement comporta tal de facilitar la seva gestió logística i eco- persones i mercaderies d’una forma econò- ment accessible que permeti, des del l’inici, una forta pressió de la demanda a la qual nòmica. micament eficient i segura. Tot això, però, la utilització per tots i cada un de nosaltres estan sotmeses totes les infraestructures Molts cops creiem que suprimir barreres sotmès a una nova racionalitat ambiental, dels béns i serveis creats. Sense haver de urbanes, amb la consegüent necessitat de és posar una rampa al costat de l’escala i però sobretot a criteris de cohesió social. posar “pegats” per resoldre problemes de facilitar-ne l’ús. un wàter per a persones amb mobilitat re- Ens trobem amb la mateixa situació a disseny. És així com podrem pensar en una Cada vegada són més les veus que recla- duïda. Fer-ho accessible és molt diferent, l’hora de plantejar-nos el disseny i l’ac- societat més justa i socialment responsable. men unes ciutats més humanitzades, en què és posar només una rampa per tal que tots cessibilitat en una societat abocada a l’ús, Una societat que contempli l’accessibilitat el disseny se centri en les necessitats de les la utilitzin, sense cap tipus de distinció, i cada vegada més gran, de les tecnologies com un recurs que permeti que tots pu- persones i sigui un element que cohesioni que els wàter els puguin fer servir totes les de la comunicació i la informació. Un dels del teixit social. El futur immediat ens re- persones, tinguin o no la mobilitat reduïda. primers plantejaments sobre els quals hem guem gaudir del medi que ens envolta, de clama la necessitat d’aplicar en el disseny Estem davant d’un canvi de paradigma en de reflexionar és el d’establir una estratègia la manera més senzilla possible i sense cap de les nostres ciutats, criteris d’usabilitat la concepció de l’ús dels espais i les instal- social que garanteixi el ple accés i el disseny tipus d’impediment. que no excloguin cap grup de població i lacions. per a tothom en l’àmbit tecnològic. Per debatre tots aquests aspectes Aspid que, tant a nivell mediambiental com a ni- Per tant, veiem com l’accessibilitat no és No ens podem permetre el fet de cons- celebrarà el 17 de febrer a la Universitat de vell econòmic, siguin sostenibles en la seva solament una necessitat per a persones amb truir una societat digital repetint els ma- Lleida la jornada “Disseny sostenible, dis- gestió. problemes de mobilitat, sinó un avantatge teixos errors de sempre. Hem de dissenyar seny per a tothom”, centrada en l’accessibi- Aquest mateix futur ens empeny a que per a tots els ciutadans, encara que per a unes eines que permetin la inclusió de tots litat en diversos àmbits de la societat actual els edificis i les estructures siguin dissenya- molts d’ells passi desapercebuda perquè els grups de la nostra societat, sense exclu- —l’urbanisme, el transport públic, les tec- des sense barreres arquitectòniques des de s’integra de forma natural en les seves ne- sions. La rapidesa en la generació de nous nologies de la comunicació— i plantejada, l’inici del projecte. No serveix ja el com- cessitats quotidianes. productes i serveis en les Tecnologies de la com hem dit, en un sentit ampli, és a dir, per paginar els itineraris per a persones amb D’altra banda, també cal considerar les Informació i la Comunicació provoquen que a persones amb o sense discapacitat. Que se pare el país que me apeo... j. luis raposo toja Esto es lo que me pide el cuerpo ante la el supuesto delito ha prescrito debido a la in- es totalmente inexistente. mo motivo a la Audiencia Provincial de Ma-situación de mi país y no sólo eso, sino que en capacidad de la Judicatura para poner coto a ¿Se sometería usted, ciudadano de a pie drid que dio el visto bueno a la continuidadel supuesto de que mi status social y familiar esos desmanes, que aún pudiendo ser legales como yo, voluntariamente a la resolución de de estas intervenciones?me lo permitiera, no me apearía tan solo, sino con completamente amorales, no puedo y un magistrado, condenado por aceptación de ¿Por qué si al parecer solamente se debe-que abandonaría esta malquerida España, re- supongo que lo mismo le pasa a millones de 73.800 euros en el caso Malaya, separado de la rían de permitir estas intervenciones, tan sólonunciaría a mi españolidad y me autoexiliaría españoles el entender qué clase de Justicia es carrera judicial y readmitido por resolución en casos de terrorismo, se permitieron en ela uno de esos mal llamados países del tercer la que tenemos si esta es lenta, desigual en del Tribunal Supremo, SI ese mismo tribu- caso de Marta del Castillo y no sólo no pasómundo o bananeros en los cuales al menos función de capacidad económica y totalmen- nal que acaba de condenar al juez Garzón?. nada sino que se ha admitido jurídicamentelas reglas del juego están claras para todos te corporativista. Bueno pues sepa que SI está obligado a no ser la información obtenida de esta forma?sus ciudadanos, nada de derechos, nada de El propio presidente del Tribunal Supe- que se autoexilie y huya de este país esper- ¿Por qué no se ha enjuiciado por este mis-libertades y por tanto o te adaptas o te vas, rior del País Vasco, refiriéndose a la reciente péntico. mo motivo a los responsables de ordenar lastodo lo contrario de lo que sucede en estos sentencia condenatoria del juez Garzón, dice: ¿Por qué se imputa y condena al juez Gar- intervenciones de la letrada defensora en elmomentos en España, país democrático, con “Es un magnífico ejemplo de la brecha social zón por las escuchas, no a los abogados sino caso del abogado Pablo Vioque, con el fin deuna Carta Magna llamada Constitución que existente entre la Justicia de las leyes, y la a los presos, escuchas iniciadas a petición evitar y prevenir el asesinato del fiscal Zara-consagra la igualdad de todos los ciudadanos percepción ciudadana de la Justicia”; qué ra- del equipo de investigación de la Policía al goza por un sicario?en derechos y en deberes, pero no en su de- zón tiene este magistrado, la Justicia al igual detectar la continuidad del delito de evasión ¿Qué confianza pueden tener los ciuda-pauperado estado actual, en el que una serie que la mujer del César ha de ser honrada y y blanqueo de capitales por medio de los danos en esta Justicia cuando la portavoz delde grupos, castas, sectas o llámeseles como se además parecerlo, cualquier parecido en las abogados, colaboración necesaria para esta CGPJ, Gabriela Bravo, en declaraciones a laquiera, tiene la capacidad de hacer prevaler actuales circunstancias es pura casualidad. continuidad de delinquir, hechos además de- televisión pública dice sin sonrojarse, “Nosus partidistas resoluciones sobre el sentir de ¿Cómo es posible que desde el año 1996 mostrados a posteriori? todos los imputados son iguales”, los hechosla gran mayoría de la ciudadanía. año en que entra en vigor el actual Código Pe- ¿Por qué no se ha enjuiciado por este mis- evidentemente avalan estas palabras y es por Como ciudadano de a pie, o bien lego en nal, se hayan encausado ocho prevaricaciones mo motivo a los dos fiscales precisamente de ello por lo que finalizado de la misma formamateria jurídica o con escasos conocimientos de Jueces y en unos meses se le imputen dos anticorrupción, que dieron el visto bueno a que he iniciado este escrito, que se pare estede los múltiples vericuetos frecuentemente prevaricaciones al mismo juez? Si además es- estas intervenciones telefónicas? país que me apeo... al menos hasta que losutilizados por equipos jurídicos muy sol- tas ocho sentencias condenatorias fueron por ¿Por qué no se ha enjuiciado por este mis- ciudadanos nos cansemos de esta enjundiaventes económicamente hablando, que con- flagrantes delitos demostrados por recibir mo motivo al juez del Tribunal Superior de y salgamos a la calle, no solo a votar, sino asiguen con la anuencia de la Judicatura que importantes cantidades de dinero a cambio Justicia de Madrid, Antonio Pedreira, que manifestarnos insumisos ante esta desigual-muchísimos casos sean sobreseído no porque de sentencias totalmente injustas, todo pare- prorrogó estas intervenciones? dades y a exigir Justicia rápida, próxima, efi-se haya demostrado su inocencia sino porque cido con las dos imputaciones al juez Garzón ¿Por qué no se ha enjuiciado por este mis- caz e igual para todos.EL diari no es responsabilitza de les opinions expressades pels col.laboradors de la nostra secció de tribuna. L´opinió del bondia es reflecteix a través de la seva editorial.El Grup bondia es reserva el dret de publicar els articles a l’edició del diari digital bondia (www.bondia.cat). directori dipòsit Legal L-61-2006 COntrOL dE pGd edita Bondia Lleida S.L. president Jaume Ramon i Solé, direCtor Josep Ramon Ribé, Cap de redaCCiÓ Albert Guerrero, issn 1886 - 6883 redaCCiÓ Marian Ollé, dissenY i MaQuetaCiÓ Xavi Pijuan, Lupe Ribot, direCtor CoMerCial Carles Jiménez, adMinistraCiÓ Arancha Pajuelo. Coordinadora Bondia.Cat Lourdes Cardona. Carrer Vila Antònia, 6, 25007. Lleida. Telèfon: 973 260 065. Fax: 973 261 067. Correu electrònic: info@bondia.cat Web: http://www.bondia.cat/ 6.\n6 propostes dimarts 14 de febrer de 2012 alternatives culturals cinema. programació i horaris del 2012 al maig del 2013 a la sala Alfred contemplar el cel i descobrir l’Univers i  Cinema LAUREN C/ Pere Cabrera, 6-8 - Tel.: 973 20 54 48 - www.laurenfilm.es PROJECCIONS Perenya de la Regidoria de Cultura. el Cosmos, familiaritzant-se amb els ob- katmandú: un espejo en el cielo SALA 1 De dv a dj: 16.15, 18.15, 20.30, 22.30; golfa dvNord de Xile: de 0 a 6.000 metres jectes que s’hi mouen; conèixer el passat ds: 00.30 Transdibuix 2012 de la Terra i els esdeveniments que hi the collector SALA 2 De div a dij: 16.45, 18.45, 20.45, 22.30; golfaCentre Excursionista de Lleida. van tenir lloc en èpoques passades. Es div. diss: 00.30 Bases: www.transsegre.org20.30 hores. Tot i que la Transsegre no se celebra- farà una visita guiada al Centre d’Ob- moneyball SALA 3 De dv a dj: 16.45, 19.15, 22.00; golfa dv ds: 00.25Lluïsa Huguet i Gemma Esteve ens ofe- rà fins a l’estiu, ja està obert el termini servació de l’Univers i visita guiada a los muppets SALA 3 De div. a diu: 16.15, 18.20reixen un recorregut pels paisatges del per presentar els dibuixos i dissenys un castell de la zona. underworld: el despertar SALA 4 De div. a diu: 20.30, 22.20; de dill. a dij: 16.30,nord de Xile i a la descoberta dels seus originals que s’escolliran per al cartell 18.30, 20.30, 2.20, golfa div. diss: 00.20grans volcans de més de 6.000 metres. anunciador de la Transsegre 2012. Pot Visita a la Seu Vella de Lleida bajo amenaza SALA 5 De div a dij: 20.45, 22.30; golfa div. diss: 00.15Un territori immens per conèixer espais participar tothom, sense cap limitació Més informació i inscripcions: 973 jack y su gemela SALA 5 De div a dij: 16.30, 18.40rics i diversos; transitant des de la costa d’edat. Es poden presentar els originals SALA 6 De div a dij: 16.30, 18.30, 20.30, 22.30; golfadel Pacífic a l’altiplà andí: desert, pam- 23 06 53. lo mejor de eva a l’Ajuntament de Balaguer, a la seu de El Turó de la Seu Vella de Lleida ofereix div. diss: 00.20pa, salars, quebradas i bofedals. l’Impic o al local de la Transsegre fins el el invitado SALA 7 De div a dij: 16.00, 18.15, 20.30, 22.45; golfa visites guiades amb reserva prèvia. A 15 de febrer. A més, també es poden en- més, els caps de setmana s’ofereix un div. diss: 00.50 CONFERÈNCIES viar per correu electrònic a transsegre@ recorregut per la catedral, tot descobrint war horse (caballo de batalla) SALA 8 De div a dij: 16.30, 19.15, 22.00 transsegre.org els espais des del punt de vista arquitec- j. edgar SALA 9 De div a dij: 22.10Com percebem el món tònic, artístic i funcional tant en català promoción fantasma SALA 9 De div a dij: 16.40, 18.30, 20.30CaixaForum de Lleida. Av. Blondel, Concurs de Cartells del XXXIII com en castellà i sense mínim de perso- albert nobbs SALA 10 De div a dij: 16.103. Aplec del Caragol nes. the artist SALA 10 De div a dij: 18.15, 20.20, 22.20; golfa div. diss:19.00 hores. Informació i bases: www.aplec.org 00.20El cicle Com percebem el món. Una explo- La Federació de Colles de l’Aplec del Visita pel Museu Roda Roda  Cinema RAMBLA C/ Anselm Clavé, 11 - Tel.: 973 23 27 26ració de la ment i dels sentits analitzarà la Caragol de Lleida (Fecoll) convoca el Més informació i inscripcions: 973 silencio en la nieve SALA 2 De div. a dij: 17.20ment humana com una funció del cervell Concurs de Cartells de l’Aplec del Ca- 21 26 35.i la consciència com un estat de la ment. el talp SALA 2 De div. a dij: 19.25, 21.45 ragol 2012 que té una dotació de 1033 El Museu de l’Automoció de Lleida Roda SALA 3 De div. a dij: 16.25, 18.05, 19.45Dissenyat i impartit per Ignacio Morga- euros en homenatge a la trenta-tresena Roda ofereix, cada quart dissabte de mes the french kissesdo, catedràtic de psicologia (INC-UAB). edició de la coneguda festa gastronòmi- visites guiades per les seves instal·lacions. eva SALA 4 De div. a dij: 21.25Avui es parlarà d’Els sentits del cos. ca lleidatana que se celebrarà enguany. El Roda Roda–Museu de l’Automoció de criadas y señoras SALA 4 De div. a dij: 16.30, 19.00, 21.30 El originals poden presentar-se a la seu Lleida presenta una extensa col·lecció de  Cinema PRINCIPAL Pl/ Paeria, 8 - Tel.: 902 17 09 38Internet segura de la Fecoll (C/Obradors, 2) fins al pro- cotxes, motocicletes, motors i reproduc- la dama de hierro De div. a dij.: 16.50, 18.50, 21.00Sala d’actes Francesc Buireu de per 19 de març de 2012 a les 19.00 ho- cions a escala que ens conviden a fer unCervera.  Cinema JCA ALPICAT C/ K. Pla parcial 2 del Pla de Montsó. Alpicat - Tel.: 973 70 63 50 res. L’obra ha d’incloure el text: XXXIII viatge pel món de la indústria de l’auto-19.30 hores. Aplec del Caragol, Lleida 25, 26 i 27 de maig mòbil a través de la història. war horse (caballo de batalla) De div. a dij: 15.50, 16.50, 18.30, 19.30, 21.10, de 2012. 22.10; sessió especial diu: 11.30, 13.10, 14.10A càrrec de l’equip dels Mossos d’Esqua- De div. a dij: 16.15, 17.15, 18.20, 19.20, 20.25,dra i adreçada a pares i mares d’alumnat Ruta de les Bruixes del Lluçanès el invitado 21.25, 22.25; sessió especial diu: 11.30, 12.00,de Secundària, s’ofereix la conferència Premi Ramon Roca Boncompte Més informació i inscripcions: info@ 14.10, 15.10; golfa div. diss: 23.25, 00.25Internet segura. d’Estudis de Gestió Cultural castellsdelleida.com - www.cas- jack y su gemela De div. a dij: 16.10, 18.10, 20.10, 22.10; sessió Més informació i bases: http://www. tellsdelleida.com - Consorci del Llu- especial diu: 12.10, 14.10; golfa div i diss: 00.10Escorxadebats+ firatarrega.cat/ca/activitats/premis çanès - 93 888 00 50. lo mejor de eva De div. a dij: 17.00, 18.50, 20.40, 22.30; especialVestíbul del Teatre de l’Escorxador de Fins a l’1 d’abril (data de tancament diu: 12.10, 15.10; golfa div. diss: 00.20 Castells de Lleida ens ofereix l’oportunitat De div. a dij: 16.50; sessió especial diu: 11.30,Lleida. del termini de recepció), els interessats de gaudir d’un recorregut pels diferents papá, soc una zombi sessió esp. diss. diu: 15.2520.00 hores. a participar en el Premi Internacional escenaris de bruixeria del Lluçanès: La moneyball: rompiendo las reglas De dv a dj: 18.20, 20.45; golfa dv ds: 23.15Us proposem, a través de l’Escorxade- Ramon Roca Boncompte d’Estudis de Roca de Pena (al municipi d’Alpens), els alvin y las ardillas 3 Diss: 16.25, 18.05; diu: 12.00, 16.25, 18.05bats+, llevar la pell dels aspectes intrín- Gestió Cultural poden enviar els seus Gorgs de les Heures (a la Riera de Merlès),secs als valors culturals, de creació, de treballs de recerca i investigació cultural Roc Foradat (a Prats del Lluçanès), Serrat j. edgar Div. i de dill. a dij: 17.20, 19.50, 22.20; diss ipensament… Per tal d’atansar-nos al en un document adjunt en format PDF de les Forques (a Sant Feliu Sasserra) i el diu: 19.50, 22.20 a la següent adreça: lafiraencurs@firatar- floquet de neu Diss: 16.40; diu: 11.30, 15.00, 16.40moll de l’os de la nostra idiosincràsia Gorg Negre (a Sant Martí de Sobremunt).cultural. Un projecte obert de participa- rega.com Aquesta és la segona edició del katmandu, un espejo al cielo De dv a dj: 18.20, 20.15, 22.10; golfa dv. ds: 00.00ció que ens implica, ens fa còmplices i premi, dotat amb 6.000 euros per al tre- Excursió pel túnel de Montclar albert nobbs De div. a dij: 16.25, 18.35; especial diu: 12.00ens compromet. Es tracta d’un espai de ball guanyador. Més informació: info@castellsde- underworld 4 De div. a dij: 20.45, 22.20; golfa div. diss: 00.30reflexió a l’entorn de les arts i la cultu- lleida.com - www.castellsdelleida. the artist De div. a dij: 17.00, 18.50, 20.40, 22.30; sessióra, comissariat per Jaume Belló i Maite 20è Certamen Literari Cartes de com especial diu: 11.50, 15.10; golfa div i diss: 00.20Ojer. Desamor Comencen les excursions al túnel de los descendientes De div. a dij: 18.00, 20.10, 22.20; sessió especial Més informació i bases: cartesdesa- diu: 11.30, 13.40; sessió espec. diss. diu: 15.50; Montclar. Una excursió diferent, una golfa div i diss: 00.30 EXCURSIONS mor.blogspot.com experiència impactant, doncs bona part promoción fantasma De div. a dij: 16.00, 17.45, 19.40, 21.30; especial L’Organització de Veïns de Pardinyes del recorregut es fa per dins del túnel, diu: 11.45, 14.20; golfa div. diss: 23.20Excursionisme a Moià que en el seu temps, va ésser una de (Lleida), ORVEPARD, mitjançant la star wars: episode 1 (3d) De dv a dj: 16.30, 19.05; sessió esp. diu: 11.40Més informació i inscripcions: www. seva Comissió de Cultura i el Centre de les obres d’enginyeria més importantsateneulleida.cat/seccions/excursio- underworld 4 (3d) De div. a dij: 21.35; sessió especial diu: 23.20 Cultura Contemporània de Pardinyes, d’Europa per la seva llargària, enverga-nisme i inscripcions dura i per l’esforç humà que representà the muppets De div. a dij: 16.15, 18.10; especial diu: 11.35 convoca el 20è Certamen Literari Car-L’Ateneu Popular de Ponent està or- tes de Desamor. Les obres s’adreçaran (6.000 persones empleades). sherlock holmes 2: juego de sombras De div. a dij: 20.05, 22.20; golfa div. diss: 00.35ganitzant una sortida d’un dia en que a Comissió de Cultura d’ORVEPARD papá, soy una zombi De div. a dij: 16.05, 17.30, 19.00es visitarà el Museu Casa Natal Rafel (C/ Sant Pere Claver, 1. 25005 Lleida), Visites al Castell de Gardeny bajo amenaza De div. a dij: 20.30, 22.10; especial diu: 00.00Casanova, el monestir de Santa Maria indicant en el sobre 20è Certamen Li- Més informació: Turisme de Lleida: C/  Cinema FUNATIC C/ Pi i Margall, 26 - Tel.: 902 12 59 02. - www.funatic.esde l’Estany i les coves del Toll, a Moià. terari de Cartes de desamor. Les obres Major 31, bis - 902 250 050 SALA 1 De div. a dij: 16.15Aquesta excursió se celebrarà el dissab- es poden presentar personalment o per chico & rita Tots els dissabtes i diumenges a les 10.00, SALA 1 De div. a dij: 18.00, 22.15te 3 de març. correu postal (no per via electrònica). El la dama de hierro 12.00 i 16.00 hores, s’ofereixen visites gui- termini de presentació dels originals es ades al Castell Templer de Gardeny per a nader y simin. una separación SALA 1 De div. a dij: 20.10Romànic palentí tancarà el 31 de març de 2012. L’import grups de màxim 20 persones i sense reser- sunrise/sunset. dalai lama (vos) SALA 2 De div. a dij: 16.15Més informació i inscripcions: www. del premi serà de 600 € per a cada una va prèvia. arrugas SALA 2 De div. a dij: 17.30, 22.15ateneulleida.cat/seccions/excursio- de les dues i correspon als drets d’autor el havre SALA 2 De div. a dij: 19.00nisme i inscripcions de la primera edició de les obres premi- Visites guiades al Dipòsit de el gato desaparece SALA 2 De div. a dij: 20.35L’Ateneu Popular de Ponent està orga- ades. l’Aigua three SALA 3 De div. a dij: 16.00, 18.00, 20.10, 22.15nitzant una excursió pel romànic palen- Més informació: 973 21 19 92.  Cinemes URGELL C/ Navarra, 7. Mollerussa - Tel.: 973 60 03 13. www.circusa.comtí. Es tracta de la repetició de l’excursió XVI Concurs de Cartells de Mo- Cada segon dissabte de mes, el Dipòsit el talp SALA 1 Dv: 22.30; ds: 20.15, 22.45; diu: 16.00, 18.15,que es va realitzar al setembre i que va ros i Cristians de l’Aigua de Lleida ofereix visites guia- 20.30; dl: 22.15tenir molt èxit. Del dissabte 28 d’abril al Més informació i bases: www.mic- des prèvia inscripció. Són 5 quilòmetres war horse (caballo de batalla) SALA 2 Dv: 22.30; ds: 20.00, 22.45, diu: 17.45, 20.15;dimarts 1 de maig. lleida.org sota terra (en alguns llocs s’estarà a 130 dl: 22.15 L’Associació de la Festa de Moros i Cris- metres per sota), 4,5 metres d’alçada jack y su gemela SALA 2 Diss: 18.00; diu: 16.00 tians de Lleida convoca el XVI Concurs i 6 metres d’amplada. S’estarà a dins drive SALA 3 Div: 22.30; diss: 18.20, 20.20, 22.45; diu: 16.20, CONCURSOS de Cartells per escollir la imatge de la del túnel unes dues hores. El túnel de 18.20, 20.20, dill: 22.15 Festa 2012. El Concurs, obert a tothom, Montclar també és conegut sota el nom  Cinemes MAJÈSTIC Av. Catalunya, 54. Tàrrega - Tel.: 973 31 07 30. www.circusa.comConcurs de cartells de les Festes tindrà un premi únic de 800 euros pel de La Mina de Montclar. A més d’aquest war horse (caballo de batalla) SALA 1 Div: 22.30; diu: 17.00, 20.00; dill: 22.15de la Tardor guanyador i el termini de presentació diumenge, també s’estan programant underworld: el despertar SALA 1 Diss: 20.15, 22.30Informació: www.paeria.cat/imac d’obres serà el 9 de març d’aquest any. dues sortides més pel túnel els propers SALA 2 Div: 22.30; diss: 18.00; diu: 16.15, 18.15, 20.15, underworld: el despertar Les obres han de lliurar-se a la Floriste- diumenges 19 i 26 de febrer. dill: 22.15Lliurament d’originals: del 25 de ria Bambú (C/ Cavallers, 20). El tema és war horse (caballo de batalla) SALA 2 Diss: 20.00, 22.40juny al 2 de juliol de 2012 a la seu la Festa de Moros i Cristians i el text que Vine a aprendre anglès a Gal·lesde la Regidoria de Cultura a Lleida:  Cinema CASAL C/ Hospital, s/n. Cervera - Tel.: 973 53 22 64. www.circusa.com ha d’incloure és: Festa de Moros i Cristi- Més informació: info@castellsde-avinguda Blondel, 54, 25002 Lleida ans. Lleida, 19 i 20 de maig de 2012. sherlock holmes: juegos de sombras Div; diss: 22.15; diu: 17.30, 19.45 lleida.com - www.castellsdelleida.(de 09.00 a 14.00 hores) o festes@pa- com - 973 40 20 45  Cinema PLANELL C/ Lleida, 2. Linyola - Tel.: 973 57 51 88. www.circusa.comeria.cat VISITES GUIADES Castells de Lleida està organitzant, per millennium: los hombres que no amaban... Diss: 22.00; diu: 19.00L’Ajuntament ha obert la convocatòria al mes de juliol, dues sortides al País la gran aventura de winter el dofí Diu: 17.00pel concurs de cartells de les festes de Castells i astronomia de Gal·les per passar una setmana ca- Més informació: info@castellsde-  Cinema PARÍS C/ Ctra. de Torà, 28. Solsona - Tel.: 973 48 02 77. www.circusa.comla Tardor. Els originals s’han de lliurar minant pels paisatges inoblidables de Div: 22.15; diu: 17.15en format CD i han de tenir com a tema lleida.com - www.castellsdelleida. jack y su gemela la costa de Pembrokeshire al País de drive Diss: 22.15; diu: 19.30; diss: 22.15genèric les Festes de la Tardor. A més, com Gal·les, immers en la seva naturalesa,ha de constar-hi el text següent: FES- El Montsec i la Vall d’Àger constituei- cultura i a la llengua anglesa. Durant  Cinema EL CASAL C/Major, 36. Almacelles - Tel.: 973 74 23 45. www.circusa.comTES DE LA TARDOR DE LLEIDA. Sant xen una zona que rep el nom de “Forat una setmana hi hauran itineraris de sen- la conspiració Diss: 22.00; diu: 20.00Miquel, del 28 al 30 de setembre de 2012. negre de Catalunya” perquè és l’indret derisme seleccionats per la seva bellesa el rey león Diu: 17.00S’estableix un únic premi de 1.500€ (so- amb menor contaminació lumínica de i interès natural i paisatgístic. Es faran  Cinema ARMENGOL Plaça Ramon Folch, 17. Bellpuig. www.circusa.combre aquest import s’efectuaran les de- tot el territori. Això fa que sigui el millor entre set i 12 quilòmetres cada matí. Aduccions que legalment o reglamentària lloc per a l’observació dels astres. Visi- més, es visitaran el castell de Carew, la un lugar para soñar Diss: 18.15pertoqui). Tots els cartells presentats es tant el Centre d’Observació de l’Univers Catedral de Saint David’s, restes neolíti- criadas y señoras Diss: 22.30; diu: 19.30; dill: 22.15mostraran a l’espai web www.paeria.cat/ (COU) es descobrirà l’apassionant món ques, demostracions de gossos pastors i  Cinema CASAL C/Baixada Mercadal, 9. Agramunt - Tel.: 973 39 00 64. www.circusa.comimac i els 10 finalistes s’exposen del maig de l’astronomia, gaudint del plaer de colònies d’aus marines, entre altres. el niño de la bicicleta (vose) Div: 22.30 Entra a BONDIA vols informar-te de més actes culturals, www.bondia.cat si cat noche de fin de año Diss: 22.30; diu: 19.30 7.\nDiMARts 14 DE FEBRER DE 2012 lleida 7 Músiques disperses. El Festival de Músiques Dis- horts de rufea. La Paeria va obrir ahir un nou pregunta del pp. El grup municipal del PP perses de Lleida es podrà veure també a Barcelona període per sol.licitar un dels 22 horts urbans de preguntarà en la propera Comissió d’Urbanisme si i Guissona. El Festival, que tindrà lloc del 2 al 24 de Rufea que van quedar lliures a l’anterior adjudica- l’Ajuntament de Lleida té previst la supressió d’al- març, enguany arriba a la sisena edició. ció. guna línia més d’autobús urbà. 799 queixes a la demarcació nova subdelegadaPossible cas de tràfic de paeriadrogues en un institutHo investiga el Síndic de Greuge arran de la denúncia d’unamare i segons consta a la memòria que va presentar ahir redacció tramitació i ho estudien arran aquest últim àmbit, les queixes lleida de la denúncia d’una mare. La s’han incrementat un 61%, so-El Síndic de Greuges de memòria, però, no especifica el bretot per les llistes d’espera.Catalunya investiga un pre- centre. Aquesta és una de les Les retallades en la renda mí-sumpte cas de tràfic de dro- prop de 799 queixes i consultes nima d’inserció també han fet el primer acte institucionalgues en un institut de la ciu-tat de Lleida. Així consta la que ha rebut el síndic en l’últim any a la demarcació de Lleida. disparar un 63% les queixes re- lacionades amb els serveis so- de Manso, a la paeriamemòria del 2011 que el Sín- Ribó també va explicar que cials. L’informe destaca que la La Paeria va rebre ahir la nova subdelegada de Govern a Lleida,dic de Greuges, Rafel Ribó va l’increment més gran es dóna reducció de serveis i prestaci- Inma Manso. L’alcalde, Àngel Ros, li va donar la benvinguda apresentar ahir al Parlament en queixes relacionades amb ons socials ha deixat milers de la corporació municipal, que ja coneix després d’haver-hi estatde Catalunya. El cas està en els serveis socials i la salut. En persones en la indefensió. com a regidora. És el primer acte institucional de Manso. se saltala rotonda de ricard viñes al polígon personal i estudiantsfuig després d’un xoc la mesquita convoquen per avui una ‘provisional’ redacció lleida rotonda de la plaça de Ricard Viñes. La matrícula del vehi- haurà de ser legal tancada a la universitatLa Guàrdia Urbana va denun- cle va quedar al lloc del xoc. agències redacció que tindrà lloc al Rectorat, lleida lleidaciar ahir a la matinada un con- Més tard, van localitzar el tindrà una durada de 12 ho-ductor després que el seu ve- vehicle a la carretera d’Osca L’alcalde de Lleida, Àngel Ros, El Comitè d’Empresa de PAS res: des de les vuit del vesprehicle passés per damunt de la amb una roda punxada. va assegurar ahir que la Pae- Laboral, la Junta de PAS Fun- d’avui fins a les vuit del matí. ria s’autoritzarà la construcció cionari, la Junta de PDI Fun- Aquesta acció, amb el lema El d’una estructura provisional cionari i els sindicats han dia dels enamorats, dorm amb lamillora de la mobilitat en comptes de la mesquita de- convocat els universitaris de UdL, es durà a terme a la resta paeria finitiva al solar municipal cedit la UdL a tancar-se avui per a d’universitats públiques cata- del polígon industrial, sempre protestar “contra les retalla- lanes coincidint amb la vigília que el projecte compleixi amb des que pateix el sistema uni- de l’aprovació dels pressupos- la normativa urbanística. versitari català”. La tancada, tos de la Generalitat. a partir de dilluns vinent bb serveis farà vaga indefinida redacció servei d’ajuda a domicili de la L’acte de conciliació d’ahir va lleida Paeria, iniciaran dilluns vinent acabar sense acord i els treba- Els treballadors de l’empresa una vaga indefinida per recla- lladors reclamen a l’empresa BB Serveis, encarregada del mar els sous que els deuen. un deute de 117.600 euros.Marta camps va ser ahir al sant Josep de calassanç la més alta manquen famílies que vulguin acollirnou pla de la paeria 42,5 dies, la 46 infants lleidatansper fer més segurs els mitjana de laentorns de les escoles baixa laboral viuen en acollida redacció redacció d’anys, existeix la figura de la lleida lleida redacció nent d’alcalde, Marta Camps, família professional. Un dels lleida va presentar ahir el projecte La durada mitjana de les La Generalitat adverteix que pares ha de tenir formació rela-La Paeria ha iniciat el Pla de que, concretament, es durà a baixes laborals que es van fan falta a Lleida famílies dis- cionada amb la infància i ha deMillora dels Entorns Escolars terme al col·legi Sant Josep de registrar a les comarques de posades a acollir nens que es dedicar-se exclusivament a laque ha elaborat i que afecta a Calassanç. Lleida durant el 2011 va ser troben en situació de desam- cura dels menors. A Lleida, hi37 col·legis de la ciutat, per Un cop s’han recollit les da- de 42,5 dies. És la mitjana parament, segons va informar ha dues famílies professionalstal de dur a terme actuacions des de tots els centres, s’han més alta de Catalunya, que ahir Ràdio Lleida. Hores d’ara, que acullen quatre menors, se-que incrementin la seguretat elaborat mesures que s’aniran és de 36,7 dies. L’any pas- a tota la demarcació, hi ha 38 gons van explicar ahir el direc-i l’accessibilitat als centres implantant en diverses fases sat es van registrar 911.930 famílies que tenen en acollida tor del Serveis Territorials deamb mesures que prioritzin establint les prioritats segons baixes per incapacitat a 46 infants. Benestar Social i Família, Joanla mobilitat a peu, en bicicle- les necessitats dels diferents Catalunya, un 3,7% menys. Saura i la responsable d’adop-ta i en transport públic. Amb col·legis com zones 30 o apar- Una baixa normal dura, nova figura cions i acolliments a Lleida,aquest objectiu la primera ti- caments per a bicis. però, menys de 8 dies. A més, des de fa un parell Àngels Missé. Recommended\nBondia Lleida 28072011


Posets: ascens per Ball d'es Ibons i descens per Àngel Orús\nPosets: ascens per Ball d'es Ibons i descens per Àngel Orús\nEscrita per Unknown - de novembre 13, 2010\nEl Posets, amb 3.375 metres, és el segon pic més alt de Pirineus després del proper Aneto (3.404 m). Encara que l’ascensió clàssica es realitza per la massificada ruta Reial via refugi d’Àngel Orús, vos proposem una alternativa, pot ser més atractiva i aventurera, encara que també molt més tècnica i exigent: l’ascens per la Ball d’es Ibons, on gaudirem de la presència d’un conjunt de llacs o ibons a 2.500 metres d’alçada, entre els quals destaquen el d’Eriste o Grist, les Alforches, Ferradura i el Negre.\nL’accés el realitzarem per la localitat de Eriste/Grist (Osca), des de la qual seguirem la carretera de Benás/Benasc on ens trobarem, a uns 300 metres, un desviament a l’esquerra en direcció al refugi d’Àngel Orús. Una carretereta de muntanya de terra ascendeix amb forta costera fins un descampat molt a prop de la cascada Espigantosa (1.580 m).\nDeixem els vehicles i seguim una pista forestal que ens mostra una vista fantàstica de la cascada Espigantosa, un espectacular salt d’uns quinze metres.\nLa pista ens durà fins el pont de l’Aigüeta d’Eriste, convertint-se en aquest punt en un sender costerut que penetra en un frondosíssim bosc de boixos, avellaners i freixes. Al poc d’iniciar la senda veureu un encreuament a l’esquerra que paga la pena seguir ja que ens durà fins l’interior de la cascada, un punt de vista de la mateixa molt espectacular.\nDe nou al sender principal assolirem una plana estreta coneguda com el Paset de l’Os o de l'Onso, des d’on començarem a divisar les primeres cascades del congost de l’Aigüeta d’Eriste, punt molt apreciat pels amants dels descensos de barranc. Encara que el sender discorre paral·lel al barranc, ens tindrem que desviar fins el cau del barranc si volem gaudir de les cascades.\nEn poc més d’hora i mitja, i ja a prop del refugi, veurem un desviament a la dreta en direcció a la Ball d’es Ibons. Nosaltres seguirem aquest sender, encara que tingueu en conter què, passant del refugi de Forcau, hi ha un sender a la dreta, variant del GR11 (GR11.2), que es dirigeix cap al coll de la Piana buscant el refugi d’Estós, i que connectarem amb el mateix més endavant. Pel nostre sender prendrem una drecera, així que la decisió és vostra. Amb la línia clara on desapareixen l’herba i els arbres i comença la roca nua, ens dirigim pel sender de la dreta què, en forta costera, arriba a un encreuament: per l'esquerra connecta al nord amb el sender del coll de la Piana per la cabanya de Llardana (2.300 m), encara que nosaltres seguírem el mateix sentit connectant amb l'anterior més avant; seguirem les fites del camí (poc marcat malgrat ser una variant del GR11) i en poc més d’una hora en direcció al barranc d’es Ibons assolirem la Ball d’es Ibons, on veurem els primers d’ells, els d’Eriste o de Grist, a 2.410 metres d’alçada.\nLa Ball d'es Ibons\nEls ibons tenen el seu origen en el temps en què els circs glacials cobrien el massís de Posets; el gel amb el pas dels mil·lennis fou erosionant una roca on, amb la retirada progressiva del gel i aprofitant els trams més fondos, sorgiren menuts llacs.\nDent de Llardana\nOblidarem el camí del coll de la Piana, que ens duria fins el refugi d’Estós i que ja veurem en una altra entrada al bloc, i ens desviarem a l’esquerra per a fer la ruta dels ibons, que no ens durà més d’una hora i realment gaudirem amb la visita; no existeix cap sender senyalitzat, així que ens guiarem pel torrent que brolla de l’ibon Negre, que drena i recorre tots els ibons de dalt a baix. Així, remuntarem el torrent fins l’ibon de les Alforches (2.460 m). Molt a prop es troba l’ibon de Ferradura amb la seua característica forma, i per fi arribem al Negre o de Posets (2.570 m), sempre en direcció oest. Ací farem nit, envoltats de l’espectacular glacial del Posets.\nCampament a la Ball d'es Ibons\nA l’endemà seguirem cap amunt en ziga-zaga per una zona pedregosa a l’esquerra de l’ibon Negre. Arribem a un coll a 2.850 m i pujarem per una pedrera molt costeruda. Ens trobarem davant del glacial del Posets: només els més agosarats pugen pel mig amb grampons, encara que nosaltres optarem per vorejar-lo, en aquest cas per la dreta, molt vertical però més senzill que per l'esquerra, molt complicada, tècnica i amb perill de caigudes.\nCresta cap al Posets\nArribats a la cresta buscarem ja la direcció al pic, per una zona què, encara que molt vertical i a plom sobre la vorera del penya-segat, no té cap complicació de seguir.\nGlacial del Posets\nPer fi assolirem el cim del Posets (3.375 m). Les vistes són espectaculars, ja que l’absència de pics propers ens ofereix unes panoràmiques increïbles, tant de les valls del voltant com de part del Pirineu; podem distingir les siluetes de Monte Perdido, el Marboré o el Vignemale al fons. Molt més a prop, la Maladeta i l’Aneto, l’únic què, amb només 29 metres d’alçada més, li pot fer ombra.\nVista dels ibons\nAl cim del Posets\nDescendirem seguint la ruta clàssica del Posets.\nUbicació: Grist, 22469 Sahún\nAnònim 14 de novembre de 2010, a les 0:26\nEl Cervera ja sembla el Calleja :D\nXavi 19 de novembre de 2010, a les 0:05\nPosets o Llardana? Tinc família a Benasc i li diuen Llardana. Segons em contaren, Posets es refereix al conjunt del massís, mentre que Llardana designa exclusivament al cim. Per tant, ni Posets és el cim del massís, que deu anomenar-se Llardana (La Llardana, com se la coneix a la vall), ni aquesta pot designar al massís en el seu conjunt.\nSembla que Posets deriva dels nombrosos pous o "Pozets", molt abundants al massís en forma d'avencs, llacs i sumiders.\nDavid Gomar 19 de novembre de 2010, a les 7:51\nPareix ser que tens tota la raó, al meins en aquest estudi així ho diuen: http://www.diariodelaltoaragon.es/SuplementosNoticiasDetalle.aspx?Sup=1&Id=609652\nAnònim 19 de novembre de 2010, a les 9:07\nEl libro Gordo de Petete :D\nCarlos 2 de maig de 2011, a les 17:52\neh sou uns feres, si recopileu el material de Pirineus ja podeu fer un llibre, ara en serio m'hagradat molt el vostre llibre i per internet vos he trobat i mire que ho toqueu tot, enorabona pel treball grandios\nAnònim 23 de novembre de 2011, a les 22:32\nVicent, he de dirte que feres una ruta molt dura i complicada, veig que ho has advertit al inici de l'article, pero jo també ho vullc remarcar. Carlos


Treballar i cobrar « Empresa i màrqueting\nPosted on 11 gener 2013 Updated on 11 gener 2013\nAquests dies amb un grup, a classe, estem afrontant un tema que dóna per a un munt de preguntes. N’hi ha per triar i remenar, ja ho veureu… Però no us atabaleu, no cal que tothom les contesti totes. Cadascú pot triar algun aspecte que li cridi més l’atenció o el motivi especialment.\nÉs clar, estem parlant del salari. Sí, allò que rebem en compensació per la feina que fem en una empresa. Tothom treballa per poder cobrar un sou. Segur? Hi ha molta gent que fa coses gratuïtament. Treballa en ONGs, associacions, clubs, entitats … on hi fa una tasca en favor dels altres, o es dedica a una cosa que li agrada i no rep cap compensació econòmica a canvi. Perquè ho fan? Què penseu que passaria si de sobte, tota aquesta gent que treballa gratis, deixés de fer-ho?\nPerò es clar, també s’ha de viure, i per això és necessari realitzar alguna activitat remunerada que ens permeti viure dignament, cobrir les necessitats bàsiques de la persona i si pot ser … una mica més. Ui! tot això ara està molt complicat. A classe, parlem de contractes de treball, de drets laborals, de salari just, … però al carrer plou molt. Hi ha una tempesta d’atur, de pèrdua de drets dels treballadors i treballadores, de manca de seguretat econòmica de les famílies i de les persones. Com ens en sortirem? Doncs ben segur que amb esforç, com sempre. Però també haurem de tenir un punt de valentia, un xic de creativitat i molta col·laboració i cooperació (d’això també n’hem parlat amb un altre grup).\nTota aquesta àrea del salari, les relacions laborals, els contractes, … planteja, com us deia al principi, un munt de preguntes. Us en deixo anar algunes:\nÉs bo que hi hagi un salari mínim fixat anualment pel Govern? Pot perjudicar a algú?\nPerquè moltes dones cobren menys que els homes per la mateixa feina?\nFins ara els sous s’apugen en funció de les pujades de preus de les coses (IPC). És lògic això? Un treballador ha de cobrar més només perquè les coses són més cares, encara que produeixi menys?\nEl Govern ofereix avantatges a les empreses que contractin joves, persones amb discapacitat i altres col·lectius vulnerables. Perquè ni així les empreses contracten gent ara?\nEs troba indefens els treballador? Les lleis laborals només van a favor de l’empresari?\nLes relacions laborals, s’han de plantejar com una “guerra” entre empresari i treballadors?\nTrobaríeu normal que un jove amb un títol universitari, cobri d’entrada més que un treballador experimentat, sense títol?\nLes vacances anuals és un dret irrenunciable segons l’Estatut dels Treballadors. Penseu que a vegades, els treballadors, renuncien voluntàriament als seus drets? Perquè?\nI tants altres interrogants, possiblement alguns sense resposta, que podríem afegir-hi. El debat és obert …\n7 thoughts on “Treballar i cobrar”\n13 gener 2013 a les 12:50 AM\nAquest tema és bastant interesant, i actualment en sentim a parlar per tot arreu, a casa, a l’escola, amb els amics, etc.\nPodem dir que és important que el Govern fixi un Salari minim anualment, ja que si no existis això hi haurien molts empresaris que s’aprofitarien d’aquesta situació i perjudicaria a molts treballadors.\nPer el que fa el tema del sou de les dones, penso que encara avui dia existeix alguns casos de matxisme, encara que la situació a millorat molt en aquest ultims anys. La meva opinió sobre aquesta pregunta és que no és lògic que per fer la mateixa feina que un home tingui un salari més baix.\nUna altre pregunta que m’agradaria comentar és sobre els joves que tenen títulació i entre en el món Laboral. Quant un noi acaba els estudis i una empresa el contracte, penso que no ha de cobrar més que una persona amh experiència però sense títol, ja que primer de tot penso que quan entres en una empresa has de cobrar el mínim i a partir d’aqui anar guanyant experiència i confiança. Si aquesta persona fa les coses bé i demostra que és una persona que l’empresari i pot tenir una confiança segurament anirà guanyant posicions i un aument de Salari. El que no seria coherent esque només d’entrar a l’empresa cobressis molt més que altres treballadors que ja porten molts més anys dins l’empresa.\nEs important esforsar-te per arribar a complir el teus objectius, ningú et regalara res sense un esforç per devant.\n13 gener 2013 a les 8:57 PM\nBueno bueno bueno, algunas preguntas rozan la definición de bomba, y lo digo porque mas de una crearía intensos (y muy caldeados) debates entre cualquier grupo de gente, ¡que peligro!\n“El Govern ofereix avantatges a les empreses que contractin joves, persones amb discapacitat i altres col·lectiussalari vulnerables. Perquè ni així les empreses contracten gent ara?”\n¿Para que pagar a alguien nuevo cuando puedes “obligar” a uno de tus actuales trabajadores a cubrir el trabajo de varias personas por el mismo sueldo? Porque total, si se quejan pueden ser fácilmente despedidos con las reformas actuales y ese mismo día encontrar a alguien que trabaje esa cantidad por menos dinero, abusando de la necesidad de un pueblo desesperado por trabajar.\n“Es troba indefens els treballador? Les lleis laborals només van a favor de l’empresari?”\nSi, y no, en el fondo todo el mundo esta saliendo afectado de una manera u otra. La “picaresca” española es un buen ejemplo para no contestar esta pregunta. El trabajador que no quiere trabajar encontrara formas de abusar del sistema para salir ganando, y el trabajador honrado que solo desea alimentar a su familia es abusado por unos empresarios sin escrúpulos que no sienten empatía por las situaciones en las que se pueden hallar algunos trabajadores.\nAhora copiad el anterior párrafo, cambiad donde trabajador por empresa, y empresa por trabajador, ¡milagro, el argumento sigue siendo valido a la inversa!\n“Trobaríeu normal que un jove amb un títol universitari, cobri d’entrada més que un treballador experimentat, sense títol?”\nPor supuesto que no. Que un joven con un titulo no significa que sepa desempeñar el trabajo al que se haya integrado como lo haría un trabajador.\nEso si, a la larga y con los años, el titulado podrá desempeñar trabajos mas complejos para el cual le instruyeron, con lo que su sueldo acabaría siendo superior al trabajador sin titulación.\n“Les vacances anuals és un dret irrenunciable segons l’Estatut dels Treballadors. Penseu que a vegades, els treballadors, renuncien voluntàriament als seus drets? Perquè?”\nPorque no se lo pueden permitir y necesitan seguir trabajando. No les podrán arrebatar el derecho de las vacaciones anuales, pero les pueden privar de otros, con lo que indirectamente la empresa les esta quitando ese derecho… claro que la renuncia es voluntaria y la empresa no les apunta con una pistola, ¿no?\n14 gener 2013 a les 12:57 AM\nEstic totalment d’acord amb en Max, la crisi actual l’hi va molt bé a els grans empresaris i grans butxaques, així ho diuen les estadístiques i també els hi va molt bé a tota aquella gent que viuen de subsidis i d’”economia submergida”.\nQualsevol idea relacionada en pensar que algun govern governi pel bé dels ciutadans i ciutadanes del poble jo crec que és ridícul.\n14 gener 2013 a les 9:56 PM\nSempre em sorprèn la teva visió un xic … pessimista del món. Si no hi ha cap possibilitat que la política actui a favor de les persones. Què o qui ho ha fer? Com ens hauríem de governar: per la força? amb guerres? a plantofades? Personalment crec que si no tenim l’esperança que les coses poden anar millor, la vida esdevé molt grisa.No creus?\n15 gener 2013 a les 12:15 AM\nhay una pregunta que me a llamado mucho la antencion: ” Les vacances anuals és un dret irrenunciable segons l’Estatut dels Treballadors. Penseu que a vegades, els treballadors, renuncien voluntàriament als seus drets? Perquè?” a mi parecer pienso que si renuncian, siemplemente por que en muchos casos hay gente que prefiere no tener vacaciones y trabajar para de esa forma poder ganar un poco mas de dinero,\npor otra banda creo que un trabajador no es que se encuentre indefenso, muchas veces muchos de ellos (trabajadores)no saben los derechos que les corresponden o por temor a ser despedidos se sienten idenfensos ante ellos.\notro punto importante es que las relaciones laborales entre un empresario y un trabajador, pienso que deberian ser una de las mejores relaciones que tendria que existir (es lo que pienso yo), pero en muchos casos mejor dicho por lo general las relaciones entre estos no suelen ser las mejores debido a incumplimientos por parte del empresario con el sueldo de los trabajadores, no llegan a un acuerdo que favoresca tanto a los trabajadores como a los empresarios, etc..\n21 gener 2013 a les 12:20 PM\nCom vam estudiar a classe, el salari brut d’una dona, és el 67% del que obtenen els homes. Les dones apart del treball laboral que han de fer cada dia, tenen més feina quan arriben a casa seva. Les dones mentre treballen, estan pensant amb les coses de casa i en canvi un home es centra nomes amb allò que està fent. Una de les causes també, és per que la dona es pot quedar embarassada i durant aquell període, el treball que hauria de fer, esta desocupat. Les dones en si, ocupen uns llocs de treball de menys qualitat que els homes i solen treballar en el sector serveis on els sous son molt més baixos que en altres àmbits.\nRespecte a la 7 pregunta.. No, no ho trobo normal. Si que és veritat que un jove amb un títol d’universitari té més conceptes al cap i és molt més responsable i efectiu en aquell treball però una persona que esta experimentat amb aquella feina i sap fer la practica 100%, es molt millor que algú que tingui títol i no sàpiga fer res de res. Les empreses els hi importa més el saber fer, saber estar i voler fer, que no que els hi ensenyin un paper d’universitat sense saber-ho fer.\nLes relacions laborals, no s’han de plantejar com una ‘’guerra’’. Per que la feina sigui efectiva i la motivació de totes dues parts sigui bona, tant treballador com empresari, s’han de saber entendre i saber parlar les coses. Si hi ha cap conflicte,s’ha de buscar la millor solució per que tot estigui bé entre empresari i treballador.\nSi, per que a vegades si l’empresa necessita un cop de mà i tu vas de forma voluntària, la relació laboral pot augmentar. No tindràs una remuneració per allò però si que podran pensar de tu que ets responsable i si mai necessiten un cop de mà amb disposició de cobrar un plus per aquelles hores extraordinàries, t’agafaran abans a tu que vas mostrar interès, que no una persona que va passar de tot i només i està pels diners.\n21 gener 2013 a les 6:28 PM\nGràcies Sandra per aquesta aportació.


Astrologia - Com portar-se bé - Bessons i Balança - Astrologia\nNarcissisme I Trastorns De La PersonalitatIntimitat FísicaTipus De PersonalitatCites En LíniaDivorciRelacionsGènere I SexualitatAstrologiaAmistatReligiós\nHome/Astrologia/Astrologia - Com portar-se bé - Bessons i Balança\nAstrologia - Com portar-se bé - Bessons i Balança\nBessons i escates\nPortar-se bé - Els saldos i el bessó\nAquesta sèrie sobre AstroCompatibility cobrirà tots els possibles enfrontaments del Zodiac. Continuarem aquesta sèrie pensant en i comentant sobre Bessons i Balança.\nBessons i Balança\nBalança és un signe aeri i un cardinal orientat a l’acció. Bessons és un signe aeri i mutable. A Balança li encanten la raó i l’equilibri i el desviament diplomàtic. Amb l’acord d’un advocat, poden abordar els seus interessos a molts nivells. Igual que la Verge, tenen molta turbulència a l’interior, tot i que intenten portar remeis a situacions exteriors. Els Bessons sempre estan en el seu camí mercurial. Lliura pot ser molesta per Bessons. No es poden creure que la gent necessiti anar tan de pressa. Per a què? Es poden cometre errors pel bé del cel. Bessons poden sacsejar el cap amb meravella divertida, veient com Balança passa per la seva consternació necessària. Balança vol acció; només necessiten esbrinar on.\nBalança pot observar els bessons que es mouen ràpidament i estar molt content d’anar acompanyat del programa. Sempre que busqui més emoció, això pot ser fantàstic. El cap de Bessons es podria veure girat per la bellesa de The Scales i estar “twitter” per la seva elegància i tècniques d’amor artístic. Aquests senyals d'aire poden necessitar o desitjar un company de terra o un company de foc. Però l’aire i l’aire podrien estar bé, sobretot si realment tinguessin el mateix tipus de valors i sensibilitats. El que haurien de vigilar és la intel·lectualització, la planificació i l’oblit d’algunes obligacions terrestres.\nBessons i Balança haurien d’estar a la mateixa pàgina. Tothom ho fa, dius, però aquesta parella estaria en una lluita constant, si no. Positivament, això podria convertir-se en un bonic duo. La dolçor harmònica de Balança i les demostracions personals plenes de varietat de Bessons podrien fer-los una bona companyia; i acompanyants agradables tant a clubs nocturns com a pícnics de l'església. La balança que es passeja, com també ho fa, també podria fer el ritme dels Bessons. No saltar i girar en cada oportunitat pot ser beneficiós per als inestables Bessons.\nBessons i Balança poden ser parelles romàntiques divertides. Tampoc es crema amb intensitat explosiva, però a tots dos els agrada que el quocient romàntic elèctric sigui divertit i alegre. Els bessons, que agraden de la varietat, podrien animar Libra a anar a diferents restaurants, no només als més bells i cars. Balança podria afegir tocs de classe a qualsevol cosa que fessin i a on anirien.\nLa resolució de conflictes és una cosa que Libra podria adoptar formalment. Els geminis poden trobar això espantós. Balança voldria un conflicte equilibrat. Bessons proposaria que 'els conflictes no es puguin equilibrar!' Bessons sempre té un lleuger somriure, fins i tot quan està enfadat. Sentint que el món és realment tantes paraules, podrien portar una irreverència que a Libra li costaria molt tolerar. Balança és seriós en ser seriós. Bessons considera que la serietat es pren massa seriosament.\nLa vida al final és repetitiva i mundana, i també ho és el propi romanç. Aquest factor fa la pregunta: 'Ens podem avorrir junts a llarg termini?' La balança es pot avorrir fàcilment. La seva cardinalitat demana acció. És el rar Bessó que deixa que les coses s’avorreixin. La seva vida està dedicada al contrari.\nBessons es desviarà, comprarà un Breyers en lloc del gelat de baix cost, només per aportar una mica de varietat. Sota la categoria de mantenir l’interès, Balança aconseguiria flors en moments divertits i aconseguiria bitllets d’avió que no esperava. Lletres necessiten un canvi feliç.\nHi ha alguns signes que per la seva naturalesa són més estables en els seus interessos amorosos i preocupacions familiars a mesura que passa el temps. D’altres no. La picor de 7 anys pot provocar qualsevol sindicat. A Balança, enamorat de la seva perfecció i de la bellesa, no li agradaria veure’s fent un moviment sense fe. Però, en la seva ment activa i imaginativa, podrien voler més. Els geminis poden no estar tan frenats per un idealisme. Els Bessons han d’aprendre la seva moderació mitjançant l’educació i la moral. Podria trobar el 7th any un temps més acceptable que l’habitual. Es recomanaria que tingués tendència a l'altre 'airejat'.\nPUNTUACIÓ DE POSSIBILITAT D'ASTROCOMPATIBILITAT: 70% a llarg termini positiu - 70% a curt termini. La diversió i l’encant centelleig podrien unir-los. La paciència de Balança amb Bessons probablement seria l’element que afegeix durada. Si Bessons vol conformar-se segons els plans i esquemes de Libran, la unió podria madurar i desenvolupar-se. Balança hauria de tenir cura de no ser massa pesat i carregat d’agenda constant. Els nervis de Bessons es poden gastar.\nla meva mare està boja


Actuar, jugar, pensar: puntos de apoyo para la práctica psicomotriz educativa y terapéutic\nLautor, especialista en psicomotricitat infantil i creador de la pràctica psicomotriu educativa i terapèutica que porta el seu nom (PPA), analitza la gènesi del joc espontani del nen com a mitjà dexpressió de la seva pròpia història relacional arcaica i com a mitjà de reassegurament enfront de les angoixes nascudes daquesta història dolorosa a vegades. En els diferents capítols del llibre es proposa una reflexió exhaustiva sobre el joc espontani del nen («Langoixa, tensió de totes les esperances»), analitza també què passa amb el nen que no juga («Langoixa, tensió de tots els perills») fins arribar al nen que pensa («Un camí, condicions per pensar»). En definitiva, saborda un desenvolupament psicològic del nen al cos, al joc, a lacció i al plaer. Finalment, en el darrer capítol del llibre, lautor concreta àmpliament la filosofia i els continguts de formació per als professionals que vulguin formar-se en la PPA.\ndesenvolupament afectiu, desenvolupament cognitiu, psicologia educativa, desenvolupament de la personalitat, joc, psicologia, psicomotricitat\nPsicologia: Psicologia evolutiva, Psicopedagogia; Educació infantil - Parvulari (2n cicle) - Descoberta d'un mateix i descoberta dels altres: Relacions afectives i comunicatives, Desenvolupament psicomotriu: joc i moviment, Habilitats motrius, Llenguatge corporal, Segurització en el joc; Formació del professorat: Formació inicial, Formació permanent del professorat + informació\nLlar d'infants; Formació permanent\nTé 136 pàgines\nISBN/ISSN:9788499808390; Dipòsit legal:B 812-2018


Say JAZZ amenitzà musicalment la celebració de Santa Cecília\nEl passat dissabte 25 de novembre, Say Jazz va amenitzar el Sopar de Santa Cecília dels socis i sòcies de la Unió Musical d’Alaquàs amb motiu de la celebració de la patrona de la música.\nLa jornada festiva es va obrir amb un concert de joves intèrprets d’aquesta unió musical, i a la nit es va celebrar un sopar que va donar pas als discursos. (Fer click ací per vore album dels joves)\nAquesta és tradicionalment una gran cita anual en què les diferents formacions musicals de la UMA fan balanç de l’any i que a més serveix per donar visibilitat als nous projectes per a anys propers, compartint així les il·lusions de les noves iniciatives.\nLes persones que van intervenir en els discursos van ser: d’una banda, els representats de Els Amics de la Música, que és un col·lectiu que dóna suport des de fa molts anys a la UMA i als quals es va fer un reconeixement per la seua tasca desinteressada en benefici d’aquesta societat; i els representants de les diferents seccions (Escola i Conservatori, Banda ….) que componen la UMA.\nI d’altra banda, l’alcaldessa Elvira García i Toni Saura, regidor de Cultura, que juntament amb Lute Fernández, president de la UMA i Enric Parreño, director, van donar la benvinguda als nous músics que s’incorporaran enguany a la Banda Simfònica.\nTambé van intervenir els representants de la resta dels grups polítics de l’Ajuntament d’Alaquàs.\nSayJAZZ en Santa Cecilia 2017 para la UMA\nEn acabar els discursos es va donar pas de nou a la música, i va ser SayJAZZ el quartet triat per delectar un públic tan entès com és el col·lectiu de 150 músics i familiars que aquella nit es donava cita. Un gran honor per a aquesta formació de jazz, que va fer vibrar tan exigent públic amb temes instrumentals com «Water Mellon man» o cançons immortals com «Mack the knife».\nVisca la música! Visca la UMA!\nEl pasado sábado 25 de noviembre, Say Jazz amenizó la Cena de Santa Cecilia de los socios y socias de la Unió Musical d’Alaquàs con motivo de la celebración de la patrona de la música.\nLa jornada festiva se abrió con un concierto de jóvenes intérpretes de la música y por la noche, se celebró una cena que dió paso a los discursos. (click aquí para ver fotos de los jóves intérpretes)\nÉsta viene siendo una gran cita anual en la que las distintas formaciones musicales de la UMA hacen balance del año y que además sirve para dar una visibilidad a los nuevos proyectos para años próximos, compartiendo así las ilusiones de las nuevas iniciativas.\nLas personas que intervinieron en los discursos fueron: por una parte, los representantes de Els Amics de la Música, que es un colectivo que apoya desde hace muchos años a la UMA y al que se le hizo un reconocimiento por su labor desinteresada en beneficio de esta sociedad; y los representantes de las distintas secciones (Escuela y Conservatorio, Banda….) que componen la UMA.\nY por otra parte, la Alcaldesa Elvira García y Toni Saura, concejal de Cultura, que junto con Lute Fernández, presidente de la UMA y Enric Parreño, Director, dieron la bienvenida a los nuevos músicos que se incorporarán este año a la Banda Sinfónica.\nTambién intervinieron los representantes del resto de los grupos políticos del Ayuntamiento de Alaquàs.\nAl finalizar los discursos se dio paso de nuevo a la música, siendo SayJAZZ el cuarteto elegido para deleitar a un público tan entendido como es el colectivo de 150 músicos y familiares que esa noche se daba cita. Un gran honor para esta formación de jazz, que hizo vibrar a tan exigente público con temas instrumentales como “Water mellon man” o canciones inmortales como “Mack the knife”.\nViva la música! Viva la UMA!\nActuaciones en vivo, EventosEtiquetado con Santa Cecilia, UMA


Subvencions per participar en curses solidàries | Esports - Ajuntament de Girona\nSubvencions per participar en curses solidàries | Esports\nSubvencions per participar en curses solidàries. Trailwalker Girona i Oncotrail 2020\nLa Trailwalker s'ha anul·lat per part de l’entitat organitzadora amb motiu de la COVID-19. Havia de tenir lloc el 16 i 17 de maig de 2020.\nEl termini de justificació és fins al 15 de novembre de 2020\nPromoure, potenciar i diversificar la pràctica esportiva en la ciutat i en concret la participació a les curses solidàries com la Trailwalker Girona i l’Oncotrail.\nBases al BOP núm. 47 del 07-03-2018\nConvocatòria al BOP núm. 56 del 19-03-2020\nLes resolucions de les convocatòries es realitzaran en un termini màxim de 3 mesos a partir de la finalització del termini de la presentació de sol·licituds.\nEn cas que l’estudi de la documentació no sigui suficient per determinar la proposta de resolució, la comissió qualificadora podrà demanar informació addiciona.\nLa concessió de la subvenció es notificarà als interessats mitjançant correu ordinari o notificació electrònica i també es publicarà en el Web de l’Ajuntament de Girona, Servei d’Esports.\nUna vegada comunicada la concessió de la subvenció, si en el mínim de 15 dies no es manifesta el contrari aquesta s’entendrà acceptada, així com les condicions generals i específiques fixades per a la seva aplicació. En cas que la convocatòria o acord de resolució de la subvenció prevegi efectuar pagaments anticipats caldrà l’acceptació expressa per part de cada interessat.\nPer la Trailwalker: Activitat anul·lada per l’any 2020\nPer l’Oncotrail: el 15 de novembre de 2020\nUn cop hagi estat resolta la convocatòria de subvencions en el termini establert, l’Ajuntament efectuarà el pagament de la subvenció un cop el beneficiari hagi presentat al Servei Municipal d’Esports la següent documentació:\nComprovant emès per l’entitat organitzadora, d’haver realitzat la quota d’inscripció de l’equip així com els donatius mínims que estableixin cada any les entitats organitzadores.\nRelació facilitada per l’organització de l’esdeveniment, en què constin els noms dels components de l’equip i que han de coincidir amb la relació presentada en la sol·licitud.\nFotografia acreditativa en la que consti el logotip de la Destinació de Turisme Esportiu en la samarreta de l’equip.\nLes subvencions s’han de justificar amb aquests documents que s'hauran de fer arribar a través del següent tràmit de la seu electrònica:\nLa Trailwalker 2020 s'ha anul·lat per part de l’entitat organitzadora amb motiu de la COVID-19, i conseqüentment no hi haurà la convocatòria de subvenció.\nTermini de presentació de sol·licituds per l'Oncotrail: 15 de juliol de 2020\nEls sol·licitants hauran de presentar la sol·licitud (instància general i documentació complementària requerida a la convocatòria per la Trailwalker i per l’Oncotrail) en el Registre General de l’Ajuntament de Girona.\nL’entitat o persona física sol·licitant haurà d’adjuntar a la sol·licitud, la següent documentació així com el document annex degudament omplert i signat:\nFotocòpia del DNI de la persona que subscriu la sol·licitud, així com relació dels components de l’equip i fotocòpia del DNI de cadascun d’ells/elles.\nDeclaració del responsable de trobar-se al corrent de les obligacions tributàries i de la Seguretat Social (en el cas d’entitats esportives i associacions sense afany de lucre)\nDeclaració sobre si s’ha demanat o obtingut altres ajudes per a la mateixa activitat, així com el seu import.\nEn cas que la documentació presentada sigui incorrecta o incompleta, els sol·licitants disposaran de 10 dies hàbils, comptadors des del moment de la notificació, per esmenar l’error o mancança. En cas que no es faci, s’arxivarà l’expedient sense cap tràmit posterior, per entendre’s com a renúncia de part.\nNomés es podrà realitzar una sol·licitud per entitat/associació o persona física a la convocatòria.\nNomés s’acceptarà de forma excepcional un canvi en la relació presentada de l’equip, sempre que aquest nou integrant de l’equip no modifiqui la puntuació obtinguda d’acord el barem de puntuació establert.\nFer constar en la samarreta de l’equip el logotip de la Destinació de Turisme Esportiu de l’Ajuntament de Girona o el que es designi amb unes dimensions mínimes de 8x3 cm.\nLes subvencions seran compatibles amb altres subvencions que pugui rebre l’equip.\nTràmit per esmenar l’error o mancança de documentació


redaccion, autor en Noticias CAMP DE TURIA - Pàgina 288 de 522\nEl temporal de vent torna a la Comunitat Valenciana\nEl vent torna de nou a ser protagonista en la Comunitat Valenciana, durant aquest dimecres. Segons la predicció de l’Agència Estatal de Meteorologia (Aemet), el temporal pot produïr ratxes que a l’interior de Castelló arribarien als 100 km / h en una jornada en què les temperatures baixaran de fins a 6ºC. Així al litoral…\n8 febrer, 2017 Deja un comentarioCamp de Túria, Comunidad ValencianaBy redaccion\nSerra acull la primera representació de l’any del grup de teatre municipal\nLa Regidoria Municipal de Cultura de Serra ha impulsat la consolidació de l’agrupació teatral de la localitat. D’aquesta manera, la companyia passa a nomenar-se Grup Municipal de Teatre de Serra. Aquesta entitat, pensada per a totes les edats, compta amb més integrants. A més a més, qui desitge formar part d’ella, pot informar-se en l’Ajuntament,…\n7 febrer, 2017 Deja un comentarioSerraBy redaccion\nBétera acull una xerrada sobre alimentació infantil\nDiumenge 26 de febrer tindrà lloc una xerrada en la Casa de la Cultura de Bétera enfocada a l’alimentació infantil. Baix el títol “Tot el que sempre vas voler saber sobre alimentació infantil i no et vas atrevir a preguntar…o a rebatre” es realitzarà, al voltant de les 11:00 hores, en la Casa de Cultura…\n7 febrer, 2017 Deja un comentarioBéteraBy redaccion\nNàquera acollirà la primera sessió del Club de Lectura el proper 3 de març\nNàquera acollirà el proper 3 de març la primera sessió oficial del Club de Lectura. L’activitat tindrà lloc a les 19:00 hores en l’Edifici Vinyes. Cal recordar que el passat divendres, 3 de febrer, va tindre lloc una reunió informativa. En aquest club poden participar aquelles persones interessades a llegir, escoltar-se, compartir opinions, experiències lectores,…\n7 febrer, 2017 Deja un comentarioNáqueraBy redaccion\nVilmarxant acull la V Trobada Cultural de Generació 64\nL’Associació Xestans Generació 64 convoca una nova edició dels seus tradicionals Premis Paranimf, que compta de nou amb la col·laboració especial de l’Ajuntament de Vilamarxant. Aquesta entitat d’antics estudiants de la Universitat Laboral de Xest ja ha concretat la seua activitat per aquest any, on la localitat de Vilamarxant serà la seua de la seua…\n7 febrer, 2017 Deja un comentarioCamp de Túria, VillamarxantBy redaccion\nLa Pobla de Vallbona ha convocat una nova edició dels Premis Poeta Teodor Llorente\nLa Pobla de Vallbona torna a acollir els Premis Poeta Teodor Llorente 2017. L’Ajuntament de la localitat ha convocat la XII edició d’aquest certamen. El concurs innclou les categories de narrativa curta i poesia, estant obert a la participació de qualsevol persona a partir de 12 anys. Així, es divideix per edats: juvenil A per…\n7 febrer, 2017 Deja un comentarioCamp de Túria, inicio, Pobla de VallbonaBy redaccion


Punt i a part. La Barcelona jueva\nAssumpte: Punt i a part. La Barcelona jueva Ds Jun 30, 2007 1:25 pm\nA la capital catalana hi viu una comunitat plural, desconeguda i amb un alt nivell educatiu\nPlural, desconeguda i amb un alt nivell educatiu. Aquests són tres dels trets característics de la comunitat jueva de Barcelona. Està formada per catalans però també per persones arribades de tot el món. Part de la societat catalana desconeix, per exemple, que hi ha jueus de totes les classes socials i que ni pensen ni actuen tots igual. Cansats dels estereotips que els envolten, mantenen l'educació com un dels puntals de la seva forma de viure. Al cap i a la fi, el fet de ser jueu no es limita a seguir una tradició. Es considera una forma concreta d'entendre la vida. És difícil donar una xifra dels que viuen a Barcelona. Les fonts oficials abans parlaven de 8.000 i ara de 12.000, però podria ser bastant superior per l'arribada d'immigrats, sobretot, sud-americans.\nAl món hi ha tretze milions de jueus repartits entre Amèrica del Nord (cinc milions), Israel (cinc més) i altres països europeus i llatinoamericans. Val a dir que la gran majoria dels jueus són del corrent progressista i que una bona part es consideren laics. Ser jueu significa dues coses: pertànyer a un poble i practicar una religió. En aquest sentit, Jai Anguita, de la comunitat Bet Shalom, diu: «El judaisme és una manera d'entendre i de viure la vida.» A Catalunya i, en concret, a Barcelona –la ciutat on es concentren la majoria de jueus– es viu un moment de creixement. Com explica el professor de ciència política a la Universitat de Barcelona, Xavier Torrens, «en els darrers anys han vingut jueus d'Amèrica Llatina, sobretot de l'Argentina i l'Uruguai». A més, apunta: «Barcelona és un lloc predilecte per als joves israelians per venir de vacances.»\nA Barcelona hi ha quatre comunitats jueves: la Comunitat Israelita de Barcelona (CIB), Atid, Jabad Lubavich i Bet Shalom. La primera és la més antiga i nombrosa. La CIB segueix el judaisme ortodox i està formada sobretot per catalans i famílies originàries del Marroc, entre d'altres. La gerent, Núria Sonego, defineix la comunitat com «un espai de trobada amb serveis per als seus socis», prop de 700 famílies. Puntualitza que «la comunitat està oberta a tots els jueus» i que no només té una dimensió religiosa sinó també social. La CIB disposa de la sinagoga més gran de Catalunya i la primera construïda després de la diàspora. Atid («futur», en hebreu) és la segona en nombre de socis i també en antiguitat. Com totes, a més de catalans, té una bona representació d'argentins. Es caracteritzen pel fet de practicar un judaisme més progressista. A Jabad Lubavich segueixen la tradició dels haredim i, per tant, són ortodoxos més tradicionalistes. Contràriament als altres, no té socis però pot arribar a aplegar unes 400 persones en la celebració d'una festa religiosa. I, finalment, Bet Shalom (en hebreu, «casa de pau»). Creada fa poc (va néixer el 13 de gener de 2006), es caracteritza pel seu progressisme i espiritualitat. Gaudeix d'una forta activitat cultural i una gran oferta educativa. Com en la resta de casos, la seva composició és plural. A Bet Shalom als jueus catalans s'hi afegeixen, per exemple, nord-americans i israelians. Formen part del grup interreligiós Tradició i Progrés i defensen que els jueus han de ser «visibles» en la societat, com explica Anguita.\nTorrens creu que «els jueus d'ara no viuen encara en plena llibertat a Barcelona tot i que la societat no se n'adona». Posa un exemple: «En ciutats com ara Amsterdam és habitual el reconeixement positiu dels jueus. Aquí encara es té recels.» Hi afegeix, però, que s'eixampla el gros de la societat catalana que cada vegada es mostra més oberta als jueus.\nTotes les comunitats tenen rabí (mestre): Jacobo Carciente (CIB), Rubén Sternschein (Atid), David Libershon (Jabad) i Ariel Edery (Bet Shalom). Es preveu que al setembre aquesta darrera rebi la rabina nord-americana Susan Oren.\nLa principal obligació del jueu és educar i aprendre. Per això, l'estudi és una peça clau en la vida de la comunitat. «El principal llegat que pot deixar un pare a un fill és la cultura», comenta Núria Sonego. A més, «estudiant s'aprèn a ser just i creatiu», afegeix Xavier Torrens fent referència a altres fets distintius dels jueus. Comunitats com és Bet Shalom organitzen classes d'educació jueva (a la imatge). També cal destacar l'existència del col·legi sefardita gestionat per la CIB. Al setembre, esperen inaugurar les noves instal·lacions a Valldoreix. Actualment, fan classes per a 120 alumnes, la majoria (no tots), jueus.


Orientación Profesional Coordinada - La Fundación Bertelsmann presentará su proyecto orientación en la jornada "Adolescencia, el latido del futuro" en Valencia - Fundación Bertelsmann\nLa Fundación Bertelsmann presentará su proyecto orientación en la jornada "Adolescencia, el latido del futuro" en Valencia\n06.02.2018, Orientación Profesional Coordinada\n13.15 Conferencia: “La figura del orientador: despertando la ilusión” Ponente: D. Francesc Torregrosa. Catedrático de Orientación Educativa y Doctor en Psicología. Director del Servicio Psicopedagógico Escolar V10 de la Consellería d'Educació.


La cultura italiana entre passat i futurisme / - Traces : Catalan language and literature database\nHome > Traces. Catalogue > La cultura italiana entre passat i futurisme /\nBibliographic citation -- Permanent link: https://traces.uab.cat/record/60973\nLa cultura italiana entre passat i futurisme / Rossend Arqués (UAB)\nAbstract: De cara a oferir una idea general de l'ambient cultural italià a principis del segle XX, Rossend Arqués fa un esbós de la situació sociopolítica del país en el tombant de segle, marcada per la fracura entre les dues itàlies (nord i sud), i que, anys després, acaba desembocant, literàriament, en l'anomenat "període dels manifestos", molt rica en publicacions que fan de plataforma de noves veus. En aquest punt, l'estudi ateny els canvis en la poesia que portaria a la superació de D'Annunzio i Pascoli per via del "crepuscularisme", representat per Sergio Corazzini, Corrado Govoni o Marino Moretti, traduït, aquest darrer, per Tomàs Garcés. També destaquen Guido Gozzano i Camillo Sbabaro. El futurisme i Marinetti mereixen un capítol a part, així com els nous corrents, quant a la prosa, que dinamitaven la novel·la realista a base de fragmentisme (Scipio Slataper i altres).\nNote: Conferència pronunciada el 28 de setembre de 2006 a l'Ateneu Barcelonès, en el marc dels actes "1906 lletres"\nSubject: 1906 ; Poesia italiana ; Prosa italiana ; Novel·la italiana ; Teatre italià ; Avantguardes ; Futurisme ; Premsa italiana ; Revistes ; Traducció al català ; Recepció de la literatura\nPascoli, Giovanni ; Pirandello, Luigi ; D'Annunzio, Gabriele ; Campana, Dino ; Svevo, Italo (1861-1928) (Pseudònim d'Ettore Schmitz) ; Papini, Giovanni ; Croce, Benedetto ; Marinetti, Filippo Tommaso ; Corazzini, Sergio ; Govoni, Corrado ; Moretti, Marino ; Garcés, Tomàs (Trad.) ; Gozzano, Guido ; Sbarbaro, Camillo ; Rebora, Clemente ; Slataper, Scipio ; Saba, Umberto ; Palazzeschi, Aldo (1885-1974) (Pseudònim d'Aldo Giurlani)\nPublished in: Entre dos mons. Visions de la literatura catalana i europea a l'inici del segle XX. 1906-2006. Un segle de modernitat literària, Barcelona : Institució de les Lletres Catalanes, 2008 (p. 191-210)


DUGiMedia: Seminari Luigi Cavalli-Sforza\nSeminari Luigi Cavalli-Sforza\nEls dies 18 i 19 d'octubre de 2001 es va celebrar a la UdG, dins dels actes de la Càtedra Ferrater Mora de Pensament Contemporani, el seminari Genetics and Culture in the evolution of modern humans a càrrec del professor Luigi Cavalli-Sforza de la Universitat de Stanford.\n1. Genetic and cultural transmission\n2. The genetic history of modern humans\n3. Importance of innovations in human history (I)\n4. Importance of innovations in human history (II)\nEl professor Luigi Cavalli-Sforza s'interessa en la investigació dels fenòmens que donen títol al Seminari, utilitzant la informació sobre la diversitat de les sequències de l'ADN d'una extensa varietat de poblacions humanes al llarg del temps.\nAl seu laboratori de la Universitat de Stanford ha desenvolupat noves tècniques per descobrir les variacions de l'ADN, acumulant aquesta informació sobre una gran quantitat de nous marcadors genètics dels cromosomes i lligant la informació sobre la diversitat genètica a la de la diversitat de la naturalesa cultural, incloent la lingüística.\nAquest apropament interdisciplinari li permet la reconstrucció de la història de la diferenciació i evolució de la nostra espècie.\nCàtedra Ferrater Mora. Universitat de Girona. 2005\nImportance of innovations in human history (2) \nImportance of innovations in human history (1) \nThe Genetic history of modern humans \nGenetic and cultural transmission \nCavalli-Sforza, Luigi Luca (4)\nCavalli-Sforza, Luigi Luca -- Congressos (4)