La història rere les pel·lícules de terror d'Amityville\nLa història oculta rere les pel·lícules de terror d'Amityville\nUna casa encantada molt coneguda que amaga un relat d'allò més fosc\nper Horóscopo Mágico dimarts, 20 d’agost 2019 - 09:30h\nDescobreix la història real que hi ha rere la terrorífica casa encantada d'Amityville | HOROSCOPOMAGICO.COM\nSi t'agraden les pel·lícules de terror o tot allò que té a veure amb l'univers paranormal, el nom d'Amityville deu ser-te familiar. La terrible història d'Amityville va passar de debò, i va commocionar la societat nord-americana de la dècada dels setanta. De fet, va marcar tant els habitants dels Estats Units de l'època que fins i tot Hollywood s'hi va interessar, i la casa en qüestió va esdevenir un dels habitatges més temuts del planeta.\nEls tràgics fets d'Amityville, tenyits de mort i bogeria\nAmityville es troba a l'estat nord-americà de Nova York, a la zona de Long Island, i és una localitat de costa petita. Els fets estranys i tràgics que es vinculen amb la casa encantada d'aquest indret van tenir lloc a l'habitatge situat al número 112 de l'Ocean Avenue, entre els anys 1974 i 1976.\nLa nit del 14 de novembre de 1974, la història d'aquesta casa va quedar marcada per sempre: un jove anomenat Ronald Junior, que era el més gran dels fills de la família DeFeo, va matar a trets els seus germans i els seus progenitors, que estaven dormint.\nDesprés de cometre el crim, en Ronald va anar a un bar per explicar que havien matat els seus familiars. Aleshores, en Joey Yeswit, que era al bar, va anar amb ell al lloc dels fets i va poder veure els morts. Yeswit va trucar la policia i, poc després, efectius dels cossos de seguretat van arribar a l'escena del crim.\nL'assassí va afirmar que el Maligne l'havia posseït, i que havia perpetrat el crim contra la seva família sota el domini del diable. El jutge que es va encarregar d'investigar el cas va demanar a diversos investigadors —com els cèlebres Lorraine i Ed Warren, famosos per 'The Conjuring'— que anessin al lloc dels fets per tal de fer la seva apreciació de les circumstàncies del crim i poder esbrinar, d'aquesta manera, l'estat mental del jove.\nT'expliquem els horrors de la casa encantada d'Amityville | HOROSCOPOMAGICO.COM\nLa fama d'Amityville com un lloc paranormal s'estén\nAquests fets, que podrien haver-se tancat com un assassinat més, van esdevenir més tenebrosos quan, l'any 1975, una altra família va adquirir la casa en qüestió: es tracta de la família Lutz, formada pel matrimoni de la Kathleen, una dona de 30 anys, i en George, que té 28 anys, així com pels tres fills que tenen fruit d'una altra relació.\nDesprés dels terribles crims, els veïns miraven amb recel la casa. Però la història només havia començat perquè, després d'adquirir l'habitatge, la Kathleen i en George van decidir sol·licitar ajuda a un capellà: li van demanar que anés a l'immoble per beneir-lo. L'home va accedir-hi però, quan estava duent a terme la benedicció de la casa, de sobte va sentir que d'algun lloc imperceptible una veu molt forta li ordenava que marxés d'allà.\nHi va haver un gran nombre de fets paranormals que van produir-se després d'això, i que van fer que el matrimoni i els seus fills s'adonessin que la casa que es pensaven que els faria viure grans moments de joia s'havia transformat en un indret espantós: van aparèixer taques de color negre, el terra cruixia, de sobte van començar a haver-hi moltíssimes mosques, una olor nauseabunda va impregnar l'habitatge, la temperatura oscil·lava de manera sobtada...\nIgualment, la Kathleen va començar a experimentar malsons en què visualitzava els crims dels DeFeo que havien tingut lloc en aquella mateixa casa. Els integrants del clan familiar van començar a comportar-se de manera diferent molt de pressa. No se sap ben bé què va passar la darrera nit en què la família era a la casa, però sí que se sap que van fugir-ne esperitats, deixant enrere tots els seus objectes personals i el mobiliari.\nLa història d'Amityville, realitat o enganyifa?\nEl cas d'Amityville va estar envoltat d'una gran controvèrsia i, finalment, va poder-se provar que els fets que van passar a la casa després de l'assassinat de la família DeFeo eren una exageració que, segurament, només volia centrar les atencions de diferents mitjans de comunicació.\nLa família Lutz va treballar en col·laboració amb Jay Anson, un escriptor nord-americà, per tal de narrar la terrorífica història viscuda a Amityville dins d'una obra que mostrava el seu testimoni. Ara bé, va rebre nombroses crítiques de diverses persones especialitzades en fenòmens paranormals, perquè les distorsions i els fets mancats de coherència eren una constant al llibre.\nDe fet, hi ha hagut moltes teories i especulacions sobre la història de la casa d'Amityville. S'ha arribat a dir que poc abans dels crims el pare de la família DeFeo, Ronald DeFeo Senior, hauria decidit fer un exorcisme al seu fill a causa de l'adoració que sentia per Satanàs, que uns familiars que posseïen una rèplica de l'immoble van experimentar diversos fenòmens paranormals, que algú que hi hauria viscut més endavant hauria provat d'acabar amb la vida de la seva dona quan hauria tingut la visió d'un esperit, que les darreres persones que haurien viscut a la polèmica casa haurien estat adoradores del Maligne...\nHi ha hagut diversos canvis de propietaris de l'immoble, i els rumors diuen que si es vol adquirir abans s'ha de signar un document confidencial en què s'afirma que els titulars de l'immoble declinen fer referència a qualsevol cosa relacionada amb fets paranormals.\nLa temuda casa ha canviat de propietaris en diverses ocasions | HOROSCOPOMAGICO.COM\n'Amityville', convertida en una saga de terror mítica\nGràcies al llibre, el cas de la casa encantada adquireix una gran fama. Poc després, la història atrau l'interès del gegant de Hollywood i, l'any 1979, veu la llum el primer llargmetratge sobre els fets. Més endavant, esdevindrà una veritable saga del món del cinema de terror, que ja s'ha ampliat superant la vintena de seqüeles.\nTal com passa en altres títols del cinema de terror, de l'estil de 'La profecia', 'L'exorcista' o bé 'Poltergeist', els llargmetratges relacionats amb el cas d'Amityville també sembla que tinguin una maledicció. N'hi ha un en concret en què, per posar-li veu al Maligne, es va dur a terme la contractació d'un actor de doblatge. L'actor, però, va perdre la vida en un tiroteig. Aleshores, el director de la pel·lícula va acabar optant per posar-li veu a través de l'ordinador.\nIgualment, en una versió nova que es va fer del llargmetratge originari, l'any 2005, també expliquen des de la producció que es van produir diversos fets d'allò més estranys, de l'estil d'objectes que s'esfumen de sobte, o que cauen sense que hi hagi una explicació, de llums que s'apaguen o que s'encenen sobtadament a la nit, etc. Mentre s'estava gravant aquesta nova versió, a banda, va perdre la vida la Kathleen Lutz de debò, amb només 59 anys. Sigui com sigui, tant si realment es van produir fenòmens paranormals durant el rodatge com si no, es tracta d'ocurrències d'allò més habituals al llarg de la promoció de la cinta.\nLa part inicial d'aquesta saga la componen un total de vuit pel·lícules: per ordre d'aparició, es tracta de ‘Terror a Amityville’, de l'any 1979; ‘Amityville: La possessió’, de l'any 1982; ‘Amityville III: The Demon’, de l'any 1983 i gravada en 3D; ‘Amityville 4: The Evil Escapes’, de l'any 1989; ‘The Amityville Curse’, de l'any 1990; ‘Amityville: Un temps per al diable’, de l'any 1992; 'Amityville: La nova maledicció’, de l'any 1993; i, finalment, ‘Amityville Dollhouse’, de l'any 1996.\nTal com hem dit abans, a més, l'any 2005 va veure la llum una versió nova de la pel·lícula originària, 'Terror a Amityville', que va anar seguida d'altres cintes com ara 'The Amityville Haunting’, que va veure la llum el 2011, ‘My Amityville Horror’, de l'any 2012, ‘The Amityville Asylum’, apareguda el 2013…\nCom que només s'ha registrat el títol de 'Terror a Amityville', molts llargmetratges al voltant de cases encantades juguen amb aquest mot al nom, en la varietat que sigui.\nHi ha diverses cintes d'aquest llistat que es basen en fets reals, en alguns casos en els que van viure els membres de la família DeFeo i també, en d'altres, en els que van experimentar els integrants del clan familiar Lutz. En altres casos, es tracta de relats força més allunyats d'aquestes històries, com la casa de nines que serveix per recrear l'immoble encantat d'Amityville i que pateix una maledicció, o la pel·lícula ‘The Amityville: Legacy’, que va aparèixer l'any 2016 i que narra la història d'una joguina maleïda del jove assassí DeFeo, que aniria a parar a una altra família i provocaria la follia del pare, decidit a matar els seus familiars.\nLes 11 maneres per detectar si tens esperits a prop\nEl luxós hotel de BCN que es ven per problemes judicials del seu amo milionari\nL'importantíssim descobriment mèdic que salvarà la vida de molts catalans


Studio Kalliste - Vision Luxe Bonifacio França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRoute de Sant'Amanza n.n., Cartarana, Bonifacio, Bonifacio, França, 20169 - Veure al mapa\nMés informació sobre Studio Kalliste - Vision Luxe\nDissenyat tant per oci com per negoci, Studio Kalliste - Vision Luxe està situat idealment a Bonifacio; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nStudio Kalliste - Vision Luxe també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Bonifacio. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Studio Kalliste - Vision Luxe la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Bonifacio.


Calafell reclama a Renfe trens per a minusvàlids | amicucubelles.com\n← Un insignificante incremento de 70 millones para la dependencia\nAMICU, no recibirá subvenció el año 2015 →\nPosted on agosto 17, 2015 by admin Comentarios desactivados en Calafell reclama a Renfe trens per a minusvàlids\nL’Ajuntament de Calafell ha reclamat formalment a Renfe que destini més trens adaptats per a persones amb cadira de rodes a la línia que passa per la població i a totes les línies de Rodalies. D’aquesta manera, el consistori calafellenc se suma a la demanda que va fer, fa algunes setmanes, un jove disminuït físic del Vendrell, Cristian González, que després d’una campanya per les xarxes socials va aconseguir el compromís de Renfe de destinar a la línia R-2 Sud els trens adaptats necessaris perquè es pogués desplaçar a Barcelona per poder cursar estudis universitaris.\nGirona Imatges de passatgers a l’estació del TAV de Girona. Alta velocitat. Viatgers.\nImatges de l’estació de tren convencional de Girona, amb gent amb problemes per pujar als trens per l’alçada. Rodalies. Regionals.\nEls regidors calafellencs Miguel Ángel Perín i Juano García han mantingut recentment una reunió amb representants de Renfe de què, diuen, van sortir molt decebuts. Segons els representants municipals, la companyia operadora de Rodalies de Catalunya s’excusa en el termini que té per complir amb l’accessibilitat a tots els trens i estacions, que expira l’any 2020.\nL’Ajuntament de Calafell demana que es prenguin mesures, ni que siguin provisionals, per poder garantir el dret de totes les persones a poder agafar el tren i adverteix que si Renfe no pren mesures al respecte, el mateix consistori convocarà i liderarà mobilitzacions ciutadanes com l’endegada pel jove vendrellenc Cristian González per reclamar aquest dret.


El Poblenou, amb el sensellar amb paràlisi cerebral | betevé\nContinua vivint al carrer, a la tenda de campanya, perquè encara no té cap solució definitiva\nMarta Font Marsal | dijous, 28 de gener del 2021, a les 15.42\nEls últims dies han estat especialment crus per al Miguel, que ha passat el temporal Hortense com ha pogut. El jove de 36 anys i amb paràlisi cerebral continua dormint a l’interior d’una tenda de campanya, al carrer, perquè encara no té cap solució definitiva. L’únic que el manté amb ànims, explica, és l’escalf dels veïns, que l’ajuden amb el dia a dia. Ara, entitats i col·lectius del Poblenou s’organitzen per donar-li suport.\nAquest dimecres a la tarda es van reunir per primer cop amb ell en assemblea, a l’exterior de l’Ateneu Popular la Flor de Maig, per conèixer el cas, fer pinya i també pressió a l’Administració. “Creiem que és molt important que els veïns del barri ens posem amb aquestes emergències perquè ajudem a visibilitzar-ho, a no oblidar-ho“, afirma el Pere, membre de la Xarxa d’Aliments del Poblenou.\n“La feina és el motor de tot”\nEl Miguel espera que, a partir d’ara, la seva situació canviï, però té clar que fins que no trobi un pis adaptat on viure i una feina, no podrà tirar endavant. “La feina és el motor de tot perquè si tens diners, tens recursos i pots anar fent: llogar una habitació, mantenir-te… La societat no està preparada per a les persones amb diversitat funcional perquè també em trobo problemes al metro… em trobo de tot”, lamenta.\nAssemblea de col·lectius veïnals al Poblenou, amb el Miguel per primer cop\nSigui com sigui, que el Miguel deixi el carrer és una de les prioritats del Poblenou i els col·lectius del barri. Segons relata ell, ara sembla que podria tenir l’opció d’anar a un pis tutelat però, de moment, diu, això encara està en l’aire.\n— discapacitats — pobresa — sensellarisme


«¡Upsss 2! ¿Y ahora dónde está Noé?»\n2020. Alemanya. 86'.\nDirecció: Toby Genkel, Sean McCormack.\nArgument: L'arca de Noè va a la deriva en mar obert, amb els grans amics Finny i Leah a bord. Després de setmanes sense terra a la vista, les reserves d'aliments s'estan esgotant, i la fràgil pau entre carnívors i herbívors podria trencar-se en qualsevol moment. De sobte, Finny i Leah cauen accidentalment de l'arca juntament amb l'últim barril de subministraments de menjar.\n«Alegrement anem a l'infern»\n1932. EUA. 78'.\nDirecció: Dorothy Arzner.\nIntèrprets: Sylvia Sidney, Fredric March, Adrianne Allen.\nArgument: Un escriptor alcohòlic està a punt d'estrenar la seva primera obra a Broadway. El fet que un antic amor seu sigui la protagonista de l'obra no agrada gens a la seva esposa.\nProjeccions: HD V.O.S.C\n«Bienvenidos a España»\n2021. Espanya. 92'.\nDirecció: Juan Antonio Moreno.\nArgument: Torreblanca és l'últim barri de Sevilla. Allà, al costat de l'autovia, està situat l'antic puticlub Maravilla, que acaba de tancar per ser reconvertit en un centre d'acollida per a refugiats. És Nadal i, davant la curiositat dels veïns, els nouvinguts a Espanya són rebuts per un Rei Mag a qui poden demanar els seus desitjos.\n«Borrar el historial»\n2020. França. 110'.\nDirecció: Benoît Delépine, Gustave Kervern.\nIntèrprets: Denis O''Hare, Benoît Poelvoorde, Corinne Masiero, Yolande Moreau, Bouli Lanners.\nArgument: Tres veïns d'un suburbi tenen diferents problemes relacionats amb les xarxes socials, internet i la televisió. Per això, intenten trobar una solució declarant la guerra als gegants tecnològics.\n2020. EUA. 108'.\nDirecció: Doug Liman.\nIntèrprets: Tom Holland, Daisy Ridley, Mads Mikkelsen, Demian Bichir, Cynthia Erivo.\nArgument: En un futur no molt llunyà, Todd Hewitt descobreix la Viola, una enigmàtica noia que s'ha estavellat al seu planeta, on les dones han desaparegut i els homes es troben sotmesos a una força que exhibeix tots els seus pensaments. En un entorn tan perillós, la vida de la Viola es veu amenaçada, però Todd promet protegir-la, així que haurà de descobrir la seva pròpia força interior.\n2021. EUA. 134'.\nDirecció: Craig Gillespie.\nIntèrprets: Emma Stone, Emma Thompson, Joel Fry, Emily Beecham, Mark Strong.\nArgument: Inicis rebels d'una de les vilanes més conegudes de cinema i famosa per la seva elegància, Cruella de Vil, al Londres dels anys 70, en plena revolució del punk rock. Es tracta d'una jove estafadora anomenada Estella, que experimenta una sèrie d'esdeveniments que la condueixen a assumir la seva condició malvada i la converteixen en la estrident i venjativa Cruella.\n«Despierta la furia»\n2021. Regne Unit-Estats Units. 119'.\nIntèrprets: Jason Statham, Holt McCallany, Josh Hartnett, Scott Eastwood, Jeffrey Donovan.\nArgument: H és un tipus misteriós que acaba d'incorporar-se com guàrdia de seguretat en una companyia de blindats. Durant un intent d'atracament al seu camió sorprèn els seus companys mostrant habilitats d'un soldat professional, el que deixa a la resta de l'equip preguntant-se qui és realment i d'on sut. Aviat es descobrirà el veritable motiu pel qual H es troba entre ells.\n2021. Espanya. 98'.\nDirecció: Ainhoa Rodríguez.\nIntèrprets: Guadalupe Gutiérrez, Carmen Valverde, Isabel María Mendoza.\nArgument: Les dones d'una petita localitat rural apressada per la despoblació viuen entre l'abúlia del seu dia a dia, on res extraordinari succeeix, i un profund desig d'experiències alliberadores que les faci retrobar-se amb el lloc on creuen que van ser felices o van somiar ser-ho.\n«Detectiu Conan: La bala escarlata»\n2021. Japó. 110'.\nDirecció: Chika Nagaoka.\nArgument: Se celebren els World Sports Games, la competició mundial d'esports al Japó, un esdeveniment que té lloc cada quatre anys. Amb tal motiu s'inaugura la Bala Japonesa, un tren d'última tecnologia, capaç d'arribar als 1.000 km/h. Durant una festa relacionada amb els jocs, diverses persones són segrestades. Decidit a salvar els seus amics i la seva estimada Ran, Conan li demana ajuda a Akai.\n«El Hobbit: La batalla de los cinco ejércitos»\n2014. EUA. 144'.\nDirecció: Peter Jackson.\nIntèrprets: Martin Freeman, Ian McKellen, Richard Armitage, Luke Evans, Evangeline Lilly, Cate Blanchett, Orlando Bloom, Hugo Weaving, Christopher Lee, Aidan Turner.\nArgument: Quan la Companyia va alliberar el temible drac Smaug va desencadenar sense voler una força malvada al món. L'amenaça del drac Smaug, furiós, plana sobre els indefensos habitants de Ciutat del Llac. Mentrestant, afectat per la malaltia del drac, el Thorin sacrifica l'amistat i l'honor per la recerca de la llegendària Pedra de l'Arca. Incapaç d'ajudar-lo, el Bilbo és obligat a prendre una decisió.\n«El hombre elefante»\n1980. EUA. 125'.\nIntèrprets: Anthony Hopkins, John Hurt, Anne Bancroft.\n«El inglés que cogió una maleta y se fue al fin del mundo»\n2021. Regne Unit. 86'.\nDirecció: Gillies MacKinnon.\nIntèrprets: Timothy Spall, Phyllis Logan, Grace Calder, Brian Pettifer, Celyn Jones.\nArgument: Tom Harper, un jubilat de 90 anys la dona del qual acaba de morir, inicia una emocionant travessia. Tom deixa enrere l'aïllat poble on viu des de fa 50 anys, situat en el punt més nòrdic de Gran Bretanya, per viatjar fins a la seva ciutat natal, a l'extrem més a sud de país, utilitzant per a això el seu bitllet gratuït d'autobús.\nProjeccions: Castellà, V.O.S.E, HD V.O.S.E


Facturació cobr. i pagaments – ADMINISTRATIU-VA CONSTRUCCIO | EmpleoBarcelona.com - Empleo y Trabajo en Barcelona\nFacturació cobr. i pagaments – ADMINISTRATIU-VA CONSTRUCCIO\nBARCELONA (SANT QUIRZE DEL VALLÈS)\nEmpresa : ADMINISTRATIU/VA EMPRESA CONSTRUCCIO\nDescripció : TASQUES DE FACTURACIO, PROVEÍDORS I DIFERENTS TASQUES ADMINISTRATIVES D´EMPRESA DE CONSTRUCCIO


Bryant Park i les seves reading rooms\tSeptember 20, 2016September 23, 2016\tEl Bryant Park es troba entre la 5a i la 6a Avinguda, i entre els carrers 40 i 42, a Midtown, just darrera de la New York Public Library. Es va construir l’any 1843, tot i que aleshores se’l coneixia com a Reservoir Park ja que s’hi trobava una de les reserves d’aigua que abastia tota la ciutat, la Croton Distributing Reservoir o Murray Hill Reservoir. Aquesta reserva era ni menys ni més que l’edifici que actualment ocupa la NYPL. L’any 1884 el parc va canviar de nom en honor del poeta, periodista i editor del New York Evening Post, William Cullen Bryant, i des d’aleshores se’l coneix com a Bryant Park.\nPosted in: Lectura fora de les biblioteques, Promoció de la lectura | Tagged: Gestió Privada, Parcs, Promoció de la lectura\tPost navigation\nFree wifi & Free e-books on Metro Stations in NYC 2 thoughts on “Bryant Park i les seves reading rooms”\tMarga Losantos (@MargaLosantos) says:\nSeptember 23, 2016 at 7:21 pm\tReply\tEl primer que m’ha vingut a la ment que he vist les taules i els parasols és el servei de Llegim al jardí que tenim a la Biblioteca de Catalunya [http://www.bnc.cat/Visita-ns/Activitats/7a-edicio-de-l-activitat-Llegim-al-jardi-als-Jardins-Rubio-i-Lluch]. Evidentment, no té la solera ni la història al darrera que té el de la NYPL, i no hi ha bibliotecaris atenent-lo, però també té la finalitat de fomentar la lectura.\nSeptember 23, 2016 at 7:38 pm\tReply\tExacte! És una cosa així, tot i que hi ha diferències: d’una banda, és un servei que depèn de l’empresa privada que gestiona el parc i no de la NYPL. És per això que actualment els coordinadors de la reading room són voluntaris i no bibliotecaris com passava durant la Gran Depressió; d’altra banda, els documents que posen a l’abast dels usuaris no són de la biblioteca, sinó que els aconsegueixen per donació a través d’editorials o mecenes. Aquest punt em sembla molt interessant perquè implica agents directes de la indústria del llibre. Sovint, a casa nostra, les editorials veuen les biblioteques com una mena de competència deslleial perquè fem arribar els llibres de manera gratuïta als usuaris i això creuen que els fan perdre clients. És just el contrari! Aquí les editorials tenen clar que si un país és lector, comprarà llibres i perquè ho sigui han de tenir-los a l’abast, així que fan aquests donatius sabent que a la llarga repercutirà en les seves vendes. Un altre exemple, demà hi ha diferents actes gratuïts per celebrar el centenari de Roald Dahl, doncs bé, les llibreries fan un descompte del 20% dels llibres de Dahl per estimular la venta. Sens dubte una altra mentalitat!\nRecent Posts\tEl final\nTagsAdult Educational Programming\nBank Street Center of Children's Literature\nFarragut Fund for Catalan Culture\nNYC Library Services\nRichard Hasenyager Jr.\nYoung Adult Programming Department\nÀlbums il·lustratsArchives\tJune 2017\nBibliotecaris juvenils (6)\nEspais per a joves (4)\nEspais per Joves (5)\nLectura fora de les biblioteques (2)\nLectures destacades (1)\nLiteratura infantil i juvenil (2)\nPromoció de la lectura (5)\nSegueix-me al TwitterMy Tweets\tCALENDARI\nCategory CloudArt Bibliotecaris juvenils Biblioteques Biblioteques escolars Editorials Espais per a joves Espais per Joves Festivals Fromació Lectura fora de les biblioteques Lectures destacades Literatura infantil Literatura infantil i juvenil Literatura juvenil Llibreries NYPL Parcs Promoció de la lectura Queens Library Ressenyes Uncategorized Àlbums il·lustrats Segueix el Blog per E-mail\nEntra la teva adreça de correu-e i rebràs una notificació quan hi hagi entrades noves.


Guió cinematogràfic - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\ndescriu allò que es mostrarà i escoltarà en una obra narrativa audiovisual\n(S'ha redirigit des de: Guió (cinema))\nEl guió cinematogràfic descriu allò que es mostrarà i escoltarà en una obra narrativa audiovisual, és a dir, en pel·lícules, sèries i documentals, tant de cinema com de televisió. Especifica la divisió per escenes, les accions dels personatges, els esdeveniments, els diàlegs, així com breus descripcions de l'entorn on esdevindran les accions i, quan cal, l'èmfasi que usaran els actors.\nConstitueix una etapa important que decideix la fase de desenvolupament del projecte i permetrà la seva posada en producció. El o els guionistes creen un guió literari que s'adapta més endavant en guió tècnic o de rodatge, el qual detalla de manera codificada tots els aspectes tècnics necessaris per a la presa de vistes. El treball d'escriptura de guions té regles específiques.\n3 Programari d'escriptura de guions\nProcessos d'un guió cinematogràficModifica\nÉs el punt de partença per a elaborar l'argument. És el primer concepte sobre l'obra audiovisual que ha de contenir els elements bàsics d'allò que es portarà a terme:\nLa descripció dels personatges involucrats en la història de manera específica, així com els seus objectius i conflictes.\nLes accions que mouran als personatges de la ficció.\nLa localització de l'obra, de manera general i la temporalitat que durarà dins la producció.\nTipus d'audiència a la qual es vol arribar, coherència amb els espectadors.\nLa definició del gènere audiovisual i el tipus de ficció que es narra.\nLes emocions i feedback que es vol rebre a través de la proposta.\nEs tracta del resum o esquema del tema o de l'argument en què s'inclouen les característiques majors dels protagonistes.\nEs formalitza de manera escrita i és el contingut de tota l'obra audiovisual. Ha de ser resumida i no molt extensa doncs serà la primera opinió que tindran de la proposta els espectadors.\nHa d'incloure l'inici el desenvolupament i la finalització de la història audiovisual, de manera que la seva redacció ha de ser clara i concisa perquè pugui arribar a tot tipus d'individus. De vegades, fins i tot és el mitjà amb el qual els guionistes contacten les productores o el primer que el director vol rebre abans de prendre decisions més específiques sobre el projecte.\nEl guió literariModifica\nNarra la pel·lícula en termes d'imatge (descripcions) i so (efectes i diàleg), i està dividit en actes i escenes. Ha d'estructurar-se de manera cohesionada, en funció de l'espai, el temps i la història que es vulgui explicar i de manera general s'estructura per seqüències. Les observacions que s'apunten no són més que la manera d'actuar dels intèrprets o altres indicacions sobre l'atrezzo o el vestuari.\nTeòricament, si es segueixen les normes d'escriptura, se suposa que una pàgina de guió correspon a un minut de pel·lícula. Això és de gran utilitat per a saber la durada aproximada que tindrà un projecte. L'autor n'és el guionista.\nEl guió tècnicModifica\nAquest guió, que també es diu guió de rodatge o script, afegeix al guió literari una sèrie d'indicacions tècniques perquè tots els membres de l'equip tècnic puguin treballar. Especifica sobre el paper tot allò que s'ha de veure i escoltar durant la projecció i en el mateix ordre d'aparició: il·luminació, posició de la càmera en cada moment, moviments, evolució dels intèrprets, decoració, música per a cada presa, efectes... Està representat en forma de graella i ha de contenir les escenes, les seqüències, els plans i les transicions, també s'inclouen els moviments de càmera i els àudios:\nLa seqüència; una successió de plans que conforma una unitat narrativa temporal i espacial, és a dir, ha de transcórrer en el mateix lloc i en el mateix moment.\nL'escena; és a dir, la unitat d e temps i acció que es presenta al guió cinematogràfic.\nEl pla; és a dir, la unitat de presa i valor d'enquadrament del conjunt d'imatges que forma un film.\nLes transicions; el pont que existeix entre un pla i un altre. Unint-los o bé mostrant distància entre els dos.\nEls moviments de càmera; que es pot moure seguint l'eix vertical o l'eix horitzontal en un camp de 360° per tal de transmetre tridimensionalitat.\nEls àudios; la qual cosa inclou el diàleg dels personatges, les veus en off, les músiques, els sons de fons i d'altres tipologies que componen la banda sonora.\nL'autor és el director del film.\nEl guió il·lustratModifica\nPlantilla d'exemple d'un guió il·lustrat.\nTambé pot anomenar-se storyboard i és la presentació gràfica del guió de manera dibuixada i sobre paper. La finalitat d'aquesta creació és la de poder explicar la història de manera purament visual.\nNo existeixen convencions sobre com han de ser els dibuixos, de manera que qualsevol material gràfic que ajudi a entendre l'obra audiovisual serà vàlid. Sí que se sap que, en termes generals, els dibuixos i materials gràfics es solen presentar en vinyetes.\nCada vinyeta ha de contenir informació sobre:\nNúmero del pla dins l'escena\nBreu descripció de l’àudio\nTransicions entre plans\nConvencions en el guió cinematogràficModifica\nHa de tractar-se d'una redacció el més senzill possible, fàcil d'entendre per l'equip de rodatge, que formi un escrit visual i no es realitzi de manera literària, ja que és la manera més simple que cada membre de l'equip pugui entendre el que es vol transmetre amb la pel·lícula.\nHi ha certes convencions a l'hora del seu redactat i especificacions que s'ha de tenir en compte:\nSol estar entre 90 i 120 pàgines.\nL'escriptura es fa en Courier New ja que l'equivalent escrit en la font Courier New d'1 pàgina és 1 minut de pel·lícula.\nLa primera pàgina mai es numera, mentre que totes les altres si a la part superior dreta.\nL'encapçalament, el peu de pàgina i el marge dret és d'1”.\nEl marge esquerre és de 1’5”.\nSón molt utilitzades als guions, per indicar diverses coses:\nL'encapçalament de l'escena\nEls personatge que realitza l'acció a l'escena\nLes transicions que es fan d'un pla a un altre\nSón una nota explicativa per donar més informació i detallar el que hi ha a l'acció dels personatges.\nServeixen per incloure la manera en la que l'àudio s'escoltarà.\nAltres observacions respecte els actes del personatge: la manera en la que s'ha d'interpretar el diàleg.\nHan d'expressar l'acció en present.\nProgramari d'escriptura de guionsModifica\nVista del programa Celtx.\nEn l'actualitat les grans empreses i productores han decidit estalviar temps i recursos adquirint programes que solucionen els principals problemes d'organització i creació de guions. A continuació, els més utilitzats:\nUn programa que permet escriure guions de manera ràpida, per utilitzar-los per generar programacions i informes de producció i col·laborar en línia.\nUna plataforma plena de característiques per redactar guions, ràpida, fàcil i simple.\nUna eina per escriure, planificar, i crear els guions amb els estàndards de la indústria del cinema.\nUna eina inclusiva de tots els recursos necessaris per a realitzar la redacció de guions que costa de diversos sistemes operatius en els que integrar-lo i un munt de plantilles.\nUn programa que ha estat a la indústria durant molts anys, que canvia la part de l'escriptura de guions en el format digital amb moltes especificacions i ajudes tècniques.\nUn programa per ajudar amb l'escriptura i desenvolupament dels guions, basat amb una estructura cinemàtica amb moltes eines.\nPage 2 stageModifica\nUn programa específicament dissenyat per guionistes de guions i obres de teatre de manera ràpida i senzilla.\nUn assistent que produeix guions estandarditzats com a la indústria audiovisual. Només útil per Windows.\nUn programa que permet realitzar continguts i aportar eines per a escriptors que organitzen textos. És molt més genèric que els anteriors però també serveix per a guions.\nUn servei de redacció de guions, amb plantilles de redacció i documents que es poden transformar a PDF.\nPremi Gaudí al Millor guió\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Guió cinematogràfic\n↑ Diccionario de Arte I (en castellà). Barcelona: Biblioteca de Consulta Larousse. Spes Editorial SL (RBA), 2003, p.278. ISBN 84-8332-390-7 [Consulta: 30 novembre 2014].\n↑ 2,0 2,1 «Mastering Film » The Key Stages of Script Development». Arxivat de l'original el 2017-05-12. [Consulta: 11 maig 2017].\n↑ 3,0 3,1 3,2 «BBC - 2. Developing your idea - Writers Room» (en anglès). [Consulta: 11 maig 2017].\n↑ Esparrach Grau, Clara L'art del cinema: Procés de realització d'una pel·lícula., pàg. 129.\n↑ 5,0 5,1 «GUIÓ LITERARI, GUIÓ TÈCNIC, GUIÓ IL·LUSTRAT» (en català). Arxivat de l'original el 2017-06-18. [Consulta: 11 maig 2017].\n↑ Reserved, Enrique Martínez-Salanova Sánchez - All Rights. «Glosario de cine». [Consulta: 11 maig 2017].\n↑ «Els plans». [Consulta: 11 maig 2017].\n↑ «Types of Transitions» (en anglès). [Consulta: 11 maig 2017].\n↑ «How to Write a Screenplay: Script Writing Example & Screenwriting Tips» (en anglès). [Consulta: 11 maig 2017].\n↑ «https://story.adobe.com/#/projects». [Consulta: 11 maig 2017].\n↑ «Trelby» (en anglès). [Consulta: 11 maig 2017].\n↑ «Celtx - Features». [Consulta: 11 maig 2017].\n↑ «Final Draft 10» (en anglès). [Consulta: 11 maig 2017].\n↑ «Mariner Software» (en anglès). [Consulta: 11 maig 2017].\n↑ www.nuvotech.co.uk, Nuvotech Limited. «Movie Outline 3 - Story Planning, Character Development & Script Formatting Software». Arxivat de l'original el 2017-05-09. [Consulta: 11 maig 2017].\n↑ «Page 2 Stage». [Consulta: 11 maig 2017].\n↑ «Literature and Latte - Scrivener Writing Software | macOS | Windows | iOS» (en anglès). [Consulta: 11 maig 2017].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Guió_cinematogràfic&oldid=27071773»\nDarrera modificació: 30 abr 2021 a les 17:36\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 30 abr 2021 a les 17:36.


AZANA DIAZ, MANUEL \nCatalans a l'Espanya de Franco: dues figures controvertides: Cambó i Azaña / [direcció científica: Josep Maria Solé Sabaté i Joan Villarroya]\n148 p. : il. ; 20 cm (Catalunya durant la Guerra Civil dia a dia, 12)\nMatèries: Guerra civil espanyola ; Pensament polític ; Ministres ; Polítics ; Presidents de l'Estat ; República espanyola II ; Vida política\nMatèries: Cambó i Batlle, Francesc (1876-1947) ; Azaña Diaz, Manuel (1880-1940)\nLocalització: Biblioteca de Catalunya; B. Abadia de Montserrat; Universitat de Barcelona; B. Centre de Lectura de Reus; B. del Casino (Manresa); B. Santiago Rusiñol (Sitges); B. Popular (Tordera); B. Joan Triadú (Vic); B. Tirant Lo Blanc (Montgat); B. Dos Rius (Torelló)\nPedro Luis Angosto, Julia Puig; Una lealtad entre ruinas: Epistolario Azaña-Esplá, 1939-1940 / [ressenya de:] Lourdes Toledo\nEn: L'Avenç : Revista d'Història. Barcelona, núm. 295 (octubre 2004), p. 64\n- Angosto, Pedro Luis; Puig, Julia. Una lealtad entre ruinas. Epistolario Azaña-Esplá, 1939-1940 : Universidad de Valencia, 2003\nMatèries: Ressenyes ; Epistolari ; Polítics ; Vida política\nMatèries: Azaña Díaz, Manuel (1880-1940) ; Esplà, Carles\nDues visites de Manuel Azaña a Mataró / Josep Puig i Pla\nEn: Sessió d'Estudis Mataronins. Mataró. Vol. 1998, núm. XV (1999) , p. 37-42\nMatèries: Biografia ; Polítics ; Visites oficials ; Presidents de l'Estat\nMatèries: Azaña Díaz, Manuel (1880-1940) ; Lloveras, Llorenç\nManuel Azaña, Carles Pi i Sunyer i les incomprensions d'una guerra / Francesc Vilanova\nEn: L'Avenç : Revista d'Història. Barcelona, núm. 152 (1991) , p. 64-66\nNotes. Inclou dossier.\nMatèries: Guerra civil espanyola ; Ideari polític ; Vida política ; Catalanisme ; Entrevistes\nMatèries: Azaña Diaz, Manuel (1880-1940) ; Pi i Sunyer, Carles (1888-1971)\nManuel Azaña i Catalunya durant la Guerra civil / Albert Balcells\nEn: L'Avenç : Revista d'Història. Barcelona, núm. 152 (1991) , p. 32-34, 51-53\nMatèries: Guerra civil espanyola ; República espanyola II ; Oposició política ; Ideari polític ; Catalanisme\nComissari de la Generalitat a Montserrat (1936-1939) / pròleg de Carles Gerhard i Hortet ; introducció de Josep Massot i Muntaner\nGerhard i Hortet, Carles\n890 p. ; 21 cm (Biblioteca Abat Oliba, 26)\nMatèries: Vida política ; Polítics ; Parlamentaris ; Memòries ; Monestirs ; República espanyola II ; Guerra civil espanyola ; Generalitat republicana ; Biografia ; Exili ; Partits polítics ; Catalanisme ; Comunisme ; Persecucions religioses\nMatèries: Azaña Díaz, Manuel (1880-1940) ; Gerhard i Hortet, Carles ; Gerhard i Ottenwaelder, Carles (1899-1976)\nMatèries: Unió Socialista de Catalunya : USC ; Partit Socialista Unificat de Catalunya : PSUC ; Monestir de Montserrat\nÀmbit: Montserrat - Monistrol de Montserrat ; Barcelona ; Catalunya\nAutors add.: Massot i Muntaner, Josep (Intr.)\nLocalització: Biblioteca Borja (URL); Biblioteca de Catalunya; UAB: Humanitats; B. Centre de Lectura de Reus; B. Municipal (Collbató); Arxiu Comarcal del Bages; B. Municipal (Monistrol de Montserrat)


Pugen a 3.391 els grups escolars tancats, 282 més | ACN | Barcelona | Societat | El Punt Avui\nPugen a 3.391 els grups escolars tancats, 282 més Pugen a 3.391 els grups escolars tancats, 282 més Pugen a 3.391 els grups escolars tancats, 282 més Pugen a 3.391 els grups escolars tancats, 282 més + Pugen a 3.391 els grups escolars tancats, 282 més E-mail\nBarcelona - 29 octubre 2020 13.26 h\nCartells a l’exterior d’una escola J. P.\nPugen a 3.391 els grups escolars tancats, 282 més Pugen a 3.391 els grups escolars tancats, 282 més Pugen a 3.391 els grups escolars tancats, 282 més Pugen a 3.391 els grups escolars tancats, 282 més Pugen a 3.391 els grups escolars tancats, 282 més E-mail\nEl nombre de grups escolars confinats per un positiu de covid-19 és de 3.391, 282 més que els declarats aquest dimecres, segons dades actualitzades del Departament d’Educació. És el 4,7% del total. Hi ha 83.319 persones confinades, 6.844 més que en el balanç anterior. D’aquestes, 79.524 són alumnes, 3.635 docents i personal d’administració i serveis i 160 personal extern. En els darrers 10 dies s’han confirmat 6.556 positius, dels quals 5.868 entre alumnat, 624 entre docents i personal d’administració i 64 entre personal extern. Els positius acumulats declarats són 15.762, 858 més que en el balanç anterior. Hi ha 1.482 centres amb grups confinats, el 28,9% del total.


2019, Judici a l'estat espanyol? - Assemblea Nacional Catalana\n2019, Judici a l’estat espanyol?\nDebat amb Anna Arqué, portaveu de la International Commission of European Citizens; Bea Talegón, periodista; Francesc Canosa, periodista; Josep M. Solé i Sabaté, Doctor en història i llicenciat en filosofia. Modera Ignasi Calvo, director del diari La Mañana.


Ricard Vilanova (bloc): Los chicos (1959)\nDirecció: Marco Ferreri\nGuió: Marco Ferreri, Leonardo Martín\nActors: José Luis García, Joaquín Cascales Zarzo, Alberto Jiménez\n[ Drama ] 1h 30min\n“Quatre nois es troben en un quiosc durant una tarda plujosa. Un d’ells ha d’estudiar i els altres tres van al cinema, tot i que a una edat jove no se’ls permet entrar. Andrés treballa com a campaner en un hotel i somia ser un torero, "El Chispa" dirigeix el quiosc del seu pare, Carlos és estudiant i "El Negro" és un noi tímid. Són un grup d’amics que només volen divertir-se. Tot i això, la realitat els obliga a afrontar els problemes del món adult.”\nUna pel·lícula on no passa res, però en els detalls hi ha tot un món…\nQuè ha passat de destacable en el transcurs de la pel·lícula? Res especial. Només es mostra la vida del dia a dia d’una colla d’amics en el Madrid més fosc del franquisme amb ganes de mantenir una normalitat impossible.\nEm sembla recordar haver-la vist, o almenys la situació del torero espontani. També podria ser que fos una altra pel·lícula, però diria que no, que era aquesta. El curiós és que aquest no-passa-res m’encanta, perquè el que m’agrada és veure els detalls del com vestien, com vivien i, gairebé, com oloraven. Tot en blanc i negre.\nLa pel·lícula de Ferreri, "Los Chicos", tracta de la vida de quatre nois espanyols de classe mitjana-baixa que afronten els efectes de la guerra civil espanyola. La pel·lícula representa un entorn urbà inhòspit, un conflicte entre adolescents masculins i adolescents i una atmosfera d’imperfecció social. "Los Chicos" va rebre crítiques negatives de pares, polítics i grups religiosos que van creure que la pel·lícula podria tenir un impacte perjudicial en els adolescents. Els censors van trobar la pel·lícula pessimista, no saludable, hostil al franquisme i una mala influència per a la joventut urbana. Mai no es va mostrar comercialment "Los Chicos", només es va veure un públic a Barcelona el 1963. Ferreri, un italià que treballava a Espanya, va cancel·lar el permís de residència i es va veure obligat a abandonar Espanya.\nAndrés treballa com botons en un hotel i somia amb ser torero, Carlos està obsessionat per una vedet que viu al pis de dalt, El Espurna és emprat en un quiosc i ha d'aguantar al seu cap, un vell rondinaire, i El Negre avorreix les relacions amoroses de la seva mare. Encara que ho intenten, aquests quatre joves gairebé mai poden realitzar les seves il·lusions, ni tan sols anar a el cinema perquè la pel·lícula no és apta per a la seva edat.\nSegona pel·lícula de Marco Ferreri, i una de les menys reputades de la seva etapa espanyola. A diferència de "El pisito" i "El cotxet", no va tenir la col·laboració de l'guionista Rafael Azcona i tampoc va tenir l'humor àcid que va caracteritzar a aquestes dues produccions. "Els nois" és una cinta pessimista que mostra la desolació dels anys de postguerra i la impossibilitat de complir les esperances juvenils, que xoquen amb uns problemes difícils d'afrontar. La pel·lícula no va caure gens bé a el règim franquista, però tampoc Ferreri va quedar molt satisfet de el resultat final.


12 abril 1957 (65 anys)\nEs va dedicar professionalment a la dansa contemporània fins al 1995. El seu primer recull de contes, Desfici, va obtenir el Premi Andròmina 1988. Després ha publicat Dibuix de dona amb ocells blancs, recull de contes guanyador del Premi Josep Pla 1995, i les novel·les L'aire groc, El marit invisible, El festí de Nàpols, La muntanya dels secrets i La pell de l'aigua.\nCol·labora habitualment a la premsa amb articles d'opinió i cròniques. Ha escrit a El Temps, Diari de Tarragona, El Observador, Reus Diari, Diari de Barcelona, Presència, Avui, Interviú i El País. Formava part del col·lectiu Germanes Quintana.\nActualment és gestora de projectes literaris, com el festival de poesia Taca d'Oli, a Reus (i posteriorment a Vila-seca), Racons de Poesia, Contes de nit (lectura de contes del llibre Dibuix de dona, acompanyats de música), Un vespre amb Ferrater (encontre a l'entorn de Ferrater al Mas Picarany de l'Almoster), Hotel París (recital del poemari d'Estellés a l'Hotel París de BCN) o La lluna de la Mussara (encontre el primer dissabte d'agost a l'entorn de la poesia i la natura al poble abandonat de la Mussara, al Baix Camp), Un dia amb... (trobada amb un escriptor durant un dia a Arts Santa Mònica).\nÀlbum d'amors complicats. Barcelona. Viena, 2022.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Isabel_Olesti_i_Prats&oldid=29817167»


L'Athletic de Bilbao derrota Osasuna amb un gol d'Aduritz en un partit espectacular(1-0) - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nL'Athletic de Bilbao derrota Osasuna amb un gol d'Aduritz en un partit espectacular(1-0)\nAritz Aduriz ha decidit un partit ple de ritme i d'ocasions a San Mamés. El davanter basc ha anotat el gol de la victòria per l'Athletic als 12 minuts i partir d'aleshores tots dos equips han pogut marcar en motes ocasions. Els de Bielsa s'allunyen del descens, on continua l'Osasuna, penúltim amb 4 puints. El Granada, de la seva banda, ha fet saltar la banca a l'Iberostar Estadi, on ha guanyat el Mallorca amb els gols d'El Arabi i Torje a la segona meitat. L'israelià Hemed ha retallat distàncies per als locals.\n07/10/2012 - 20.31\nL'Athletic ha aconseguit una victòria balsàmica després de la derrota a la Lliga Europa i d'un començament de Lliga fluix. Aritz Aduriz ha decidit un partit ple de ritme i d'ocasions. El davanter basc ha anotat el gol de la victòria per l'Athletic als 12 minuts i partir d'aleshores tots dos equips han pogut marcar en motes ocasions.\nL'Osasuna ha enviat dues pilotes als pals a la primera part i a la segona qualsevol dels dos conjunts hauria pogut batre la porteria rival. L'Osasuna segueix penúltim amb 4 punts.\nMallorca, 1 - Granada, 2\nEl Granada ha sabut esperar el seu moment a Mallorca per anotar-se una victòria que el fa allunyar-se de la zona de descens (1-2). El Arabi ha fet el primer el minut 65 (una jugada espectacular) i Torje ha rematat la feina al 76 amb el 0-2. Hemed ha fet el gol del Mallorca però l'afició local s'ha quedat amb les ganes de veure l'empat. Els illencs tenen 11 punts mentre que el Granada en suma 8.\nLlevant, 1 - València, 0\nEl Llevant s'ha imposat en el derbi valencià gràcies a un gran gol del nigerià Martins a la primera part. L'equip de Pellegrino ha decebut de totes totes i no ha recordat en res el que va guanyar el Lilla a la Champions. Els granota, en canvi, s'han refet de la derrota a la Lliga Europa al camp del Hannover i han demostat que són un conjunt amb les idees clares i sempre competitiu.\nEl Llevant té ara 10 punts i mira cap amunt, mentre que el València queda amb 8, en terra de ningú.


Constituides les comissions socials de les Seus de la UIB de Menorca i d'Eivissa i Formentera - Hemeroteca - Actualitat - Universitat de les Illes Balears\nSeccions: Constituides les comissions socials de les Seus de la UIB de Menorca i d'Eivissa i Formentera\nConstituides les comissions socials de les Seus de la UIB de Menorca i d'Eivissa i Formentera\nAmb la intenció d’acostar la Universitat a la societat\nUn acord executiu del Consell de Direcció de la UIB del dia 25 de març de 2014 creà les comissions socials de les seus universitàries de Menorca i d’Eivissa i Formentera, i els dies 9 i 12 de maig han quedat constituïdes.\nAquestes comissions s’han creat amb la intenció d’acostar la Universitat de les Illes Balears a la societat de Menorca, Eivissa i Formentera, mitjançant la implicació de les principals institucions d’aquestes illes.\nEntre les funcions de les comissions socials de les seus universitàries hi ha la d’assessorar la UIB en tots els aspectes acadèmics i formatius referents a les seus, i transmetre a la UIB les necessitats formatives i culturals de la societat de l’illa respectiva.\nFormen part de la comissió social de Menorca:\nEl Rector, doctor Llorenç Huguet\nLa vicerectora de Cultura, Projecció Social i Seus Universitàries, doctora Maria Antònia Fornés\nEl vicerector d’Economia i Infraestructures, doctor David Pons\nEl director insular de Cultura, Patrimoni i Educació del Consell de Menorca, senyor Cristóbal Marquès\nUn representant de l’Institut Menorquí d’Estudis\nUn representant del Centre de Professorat de Menorca\nUn representant de la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Menorca\nUn representant de l’Ajuntament d’Alaior, senyora Isabel Rodríguez, regidora\nDos membres designats pel Consell de Direcció de la Universitat.\nFormen part de la comissió social d’Eivissa i Formentera:\nLa consellera d’Educació, Cultura i Patrimoni del Consell d’Eivissa, senyora Pepita Costa\nLa consellera d’Educació i Cultura del Consell de Formentera, senyora Sònia Cardona\nUn representant de l’Institut d’Estudis Eivissencs, Montserrat Montés\nUn representant del Centre de Professorat d’Eivissa, Ernest Prats\nUn representant de la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació d’Eivissa i Formentera, senyora Maria Dolors Tur\nUn representant de l’Ajuntament d’Eivissa\nConstitució de la comissió social de la Seu de la UIB de Menorca (09/05/2014)\nConstitució de la comissió social de la Seu de la UIB d'Eivissa i Formentera (12/05/2014)


Tractament de superfícies metàl·liques - Proquimia\nMillorar les propietats de protecció de les superfícies metàl·liques i aportar noves característiques funcionals per afavorir tractaments posteriors o proporcionar un acabament decoratiu són alguns dels objectius que es volen aconseguir amb els diversos tractaments industrials habituals en la indústria del metall.\nProquimia ofereix les solucions necessàries per satisfer tots els requisits dels processos que es troben en el tractament de les superfícies metàl·liques.\nLacat de l’alumini\nDesgreixament alcalí i àcid: Desgreixants i additius que eliminen els olis i grasses presents a la superfície tractada, amb la finalitat d’assegurar la màxima qualitat en el pretractament i la homogeneïtat de la resta d’operacions.\nDecapatge: Productes destinats a desoxidar la superfície d’alumini per aconseguir un bon ancoratge del tractament de conversió i garantir a la vegada la neteja perfecta del substrats i l’eliminació d’incrustacions de llimadures procedents de l’extrusió.\nDesoxidació – neutralització: Additius per al bany que asseguren un atac homogeni i un rendiment més elevat, sense problemes d’incrustació en aquelles aplicacions on s’utilitza directament hidròxid de sodi com a setinatge.\nTractaments de conversió cròmics: Sistemes que ofereixen la màxima qualitat en el pretractament de l’alumini i que combinen robustesa i facilitat d’aplicació. A més, transformen la superfície d’alumini en una capa de compostos cròmics que, juntament amb el lacat, generen la màxima resistència mecànica i a la corrosió.\nTractaments de conversió no-cròmics: Sistemes que proporcionen la mateixa qualitat o més elevada que la dels processos cròmics amb productes de formulació lliure de crom.\nAnoditzat de l’alumini\nDesgreixament alcalí i àcid: Gamma de desgreixants i additius per a la neteja de la superfície tractada, que asseguren l’obtenció d’una capa anòdica el més homogènia possible.\nAbrillantament químic: Productes que proporcionen un acabament brillant i més atractiu a la superfície metàl·lica.\nSetinatge i additius: Productes complets i additius per a la sosa càustica que actuen sobre l’alumini per aconseguir una superfície homogènia, al mateix temps que desoxiden la superfície del metall i eliminen petites ratlladures.\nDesmutting-desoxidació: Productes que s’utilitzen en la neutralització posterior a l’etapa de setinatge alcalí que, a més a més, eliminen les possibles restes pulverulentes d’òxids metàl·lics (smut).\nAdditius per a l’anodització: Additius dissenyats per millorar alguna propietat del procés i, per tant, optimitzar el rendiment d’aquesta etapa.\nColoració electrolítica: Colors inorgànics molt resistents a la intempèrie per acolorir electrolíticament l’alumini anoditzat i oferir un acabament amb més possibilitats.\nMulticolor: Productes i additius per al sistema d’acoloriment per interferència, capaços de desenvolupar una amplia gamma de colors en el mateix bany.\nColorants orgànics: Gamma de colors orgànics que proporcionen una àmplia varietat de tonalitats per a cada acabament de la superfície tractada.\nAdditius per al segellament: Additius específics per a cada sistema de segellament i adaptats per millorar el rendiment de l’etapa.\nAltres aplicacions: Decapants exempts de clorur de metilè, que s’utilitzen per recuperar aquella part de la producció que, per alguna raó, no hagi assolit la qualitat exigida.\nFosfatació amorfa: Gamma de productes dissenyada per a la fosfatació amorfa per projecció o immersió, mitjanament o altament resistents a la corrosió, ideal per a aplicacions de peces destinades a interiors.\nFosfatació microcristal·lin: Fosfatants microcristal·lins que proporcionen la màxima qualitat en el pretractament abans de de la pintura, degut a la finor extrema i a la composició especial dels microcristalls (inferiors a 10μ que formen la capa de fosfat. Aquesta tecnologia permet assolir i superar les 1.000 hores de càmera de boira salina per al conjunt fosfat-pintura i és especialment indicada per a aplicacions exteriors que hagin de suportar condicions meteorològiques rigoroses.\nFosfatació cristal·lina: Productes per a fosfatació cristal·lina que aconsegueixen obtenir un pes de capa elevat (superior a 6 g/m2 i fins a 25 g/m2), necessari per absorbir lubricants, sabons o olis protectors, els quals permeten que la peça tractada tingui les millors prestacions en diversos processos industrials.\nAfinadors, accelerants i anivelladors: Additius destinats a millorar el rendiment dels diferents processos de fosfatació descrits amb anterioritat.\nPassivats, també coneguts com a segellaments: Gamma de productes per al segellament dels porus intercristal·lins de les capes de fosfat abans de l’etapa de pintura, que milloren de manera significativa la resistència a la corrosió del conjunt fosfat-pintura i que, fins i tot, aconsegueixen doblar-la.\nAdditius desgreixants: Additius que complementen la base de fosfats en els processos amorfes de desgreixament-fosfatat i que aconsegueixen una neteja perfecta de les peces tractades, a més de desenvolupar una capa excel·lent de fosfats. Aquesta sinergia forma la base principal de la gran flexibilitat i qualitat dels processos de desgreixament-fosfatat.\nDesgreixaments químics: Desgreixants que s’utilitzen en les fosfatacions per immersió o en processos complexos a nivell tecnològic, que requereixen una etapa independent de desgreixament químic molt eficaç, capaç de netejar a fons les peces tractades.\nDecapants: Decapants químics per recuperar aquella part de la producció que, per alguna raó, no hagi aconseguit la qualitat exigida. Adequats també per eliminar la pintura dels utillatges en la instal·lació de pintura.\nFloculants de pintura: Coagulants i floculants per a les línies de pintura líquida, específics per a cada tipus d’instal·lació i pintura, utilitzats per separar les restes de pintura de l’aigua utilitzada en les cortines, amb la finalitat de mantenir la instal·lació completament neta i sense restes de pintura.\nOlis i sabons protectors: Productes protectors de la capa fosfàtica, dissenyats per augmentar la resistència a la corrosió, adaptats de manera especial a processos de fosfatació on s’apliquin pintures.\nDesincrustació i neteja d’instal·lacions: Una gamma àmplia de desincrustants i productes auxiliars destinats al manteniment preventiu de les instal·lacions de fosfatació.\nDesgreixaments químics per immersió: Desgreixants alcalins específics per a tot tipus de superfícies metàl·liques i acabaments, destinats a aquells processos que requereixen la màxima neteja de les peces tractades.\nDesgreixaments electrolítics: Gamma de productes pensats per proporcionar l’elevada conductivitat necessària en les etapes de desgreixament electrolític, a més d’un gran poder detergent que assegura una neteja perfecta de la superfície metàl·lica.\nDesgreixaments per ultrasons: Desgreixaments que, en concentracions de treball baixes, afavoreixen la cavitació generada per l’equip i garanteixen una neteja completa de les zones més inaccessibles de les peces tractades.\nDesgreixaments dissolvents: Productes que contenen dissolvents com a base, utilitzats en aquells processos on no és possible recórrer a la tecnologia de desgreixament aquós, degut al tipus de brutícia de les peces o a un problema concret.\nAdditius desgreixants i inhibidors d’atac: Additius que s’utilitzen en molts processos industrials i que potencien diverses propietats: poder desgreixant, poder d’inhibició a l’atac sobre el metall base, …\nDesoxidació-decapatge: Productes que eliminen tot tipus de residu inorgànic (òxids, incrustacions,…) present en les superfícies metàl·liques, a més de respectar el metall base.\nAbrillantadors per a banys de zincat: Additius per als banys de zincat electrolític que aporten a les peces tractades una brillantor atractiva i característica, molt apreciada en les línies de galvanitzat.\nCromatització i lacat: Gamma de productes dissenyats per donar un color atractiu a les peces acabades, a la vegada que augmenten la resistència a la corrosió de la capa de zinc. Utilitzats com a etapa final, complementen el procés de zincat.\nEmpavonament: Productes per a l’empavonament que permeten un acabament uniforme i acolorit del metall i que proporcionen una bona protecció contra la corrosió de l’acer tractat.\nOlis protectors i antioxidants: Gamma d’olis amb propietats inhibidores, especialment indicats per aportar la màxima protecció temporal contra la corrosió.\nDecapatge de pintures: Decapants químics que recuperen aquella part de la producció que, per alguna raó, no hagi aconseguit la qualitat exigida.\nDesgreixaments alcalins: Desgreixants alcalins específics per a tot tipus de superfícies metàl·liques i acabaments, utilitzats en aquells processos on cal la màxima eficàcia en la neteja de les peces tractades.\nDesgreixaments amb poder d’inhibició: Desgreixants amb inhibidors de corrosió per a aplicacions on es busca, no només un alt poder de neteja, sinó també una protecció temporal contra la corrosió. Per aplicar-lo correctament, no s’han d’esbandir les peces després del tractament.\nInhibidors de corrosió: Gamma de productes dissenyats per potenciar la protecció temporal contra l’oxidació sense haver d’incloure poder desgreixant.\nDesgreixants dissolvents: Productes que contenen dissolvents com a base, utilitzats en els processos on, o bé pel tipus de brutícia de les peces o bé per algun altre problema concret, no és possible recórrer a la tecnologia de desgreixament aquós.\nOlis protectors antioxidants: Productes basats en olis i sabons que, gràcies a les seves propietats inhibidores i hidròfugues, proporcionen una excel·lent protecció temporal contra la corrosió.\nDesoxidants i desincrustants: Àmplia gamma de productes àcids, dissenyats per realitzar funcions de manteniment a la instal·lació o per utilitzar-los directament en banys de desoxidat.\nAdditius desgreixants, inhibidors d’atac i altres: Additius que s’utilitzen en gran quantitat de processos industrials i que potencien diferents propietats: poder desgreixant, poder d’inhibició a l’atac sobre el metall base, control d’escuma, entre d’altres.\nDecapat de pintures: Descapants químics que recuperen aquella part de la producció que, per alguna raó, no hagi assolit la qualitat exigida.\nPer completar l’oferta de productes per al tractament de superfícies metàl·liques que hem descrit, Proquimia ofereix una solució global basada en una proposta personalitzada que inclou una àmplia gamma d’equips dosificadors i sistemes d’aplicació, una millora contínua, formació i servei.


COVID-19. S’han publicat al BOE les mesures que regulen la fase “0” de la desescalada des del 4 de maig - Ramells Ramoneda\nCOVID-19. S’han publicat al BOE les mesures que regulen la fase “0” de la desescalada des del 4 de maig\nAl BOE del dia 3 de maig s’han publicat les ordres ministerials que regiran la fase “0” de desescalada des del 4 de maig en el conjunt d’Espanya (i la fase 1 a les illes de Formentera, La Gomera, El Hierro i La Graciosa) per les quals s’adopten diferents mesures en matèria de comerç al detall, hostaleria i restauració, de seguretat per a la utilització dels mitjans de transport, obres en locals, habitatges i zones d’edificis que compleixin determinades condicions, pràctica de l’esport professional i federat i arxius.\nL’informem que al BOE del dia 3 de maig s’han publicat diverses ordres ministerials que regiran la fase “0” de desescalada des del 4 de maig en el conjunt d’Espanya (i la fase 1 a les illes de Formentera, La Gomera, El Hierro i La Graciosa) per les quals s’adopten diferents mesures en matèria de comerç al detall, hostaleria i restauració, de seguretat per a la utilització dels mitjans de transport, obres en locals, habitatges i zones d’edificis que compleixin determinades condicions, pràctica de l’esport professional i federat i arxius.\nEn concret s’han publicat les següents ordres ministerials que a continuació els expliquem, en vigor amb caràcter general des de les 00.00 hores del dia 4 de maig de 2020 fins a la finalització de l’estat d’alarma, incloses les seves pròrrogues o fins que existeixin circumstàncies que justifiquin una nova ordre ministerial que les modifiqui:\nOrdre TMA/384/2020, de 3 de maig, per la qual es dicten instruccions sobre la utilització de màscares en els diferents mitjans de transporti es fixen requisits per garantir una mobilitat segura de conformitat amb el pla per a la transició cap a una nova normalitat.\nOrdre SND/385/2020, de 2 de maig, per la qual es modifica l’Ordre SND/340/2020, de 12 d’abril, per la qual se suspenen determinades activitats relacionades amb obres d’intervenció en edificis existents en les quals existeixi risc d’encomanamentper la COVID-19 per a persones no relacionades amb aquesta activitat. Aquesta Ordre va entrar en vigor el dia 3 de maig de 2020.\nOrdre SND/386/2020, de 3 de maig, per la qual es flexibilitzen determinades restriccions socials i es determinen les condicions de desenvolupament de l’activitat de comerç al detall i de prestació de serveis, així com de les activitats d’hostaleria i restauració en els territoris menys afectats (illes de Formentera, La Gomera, El Ferro i La Graciosa)per la crisi sanitària ocasionada per la COVID-19.\nOrdre SND/388/2020, de 3 de maig, per la qual s’estableixen lescondicions per a l’obertura al públic de determinats comerços i serveis, i l’obertura d’arxius, així com per a la pràctica de l’esport professional i federat.\nEs pretén minimitzar els riscos en llocs amb alt potencial de contagi com a llocs tancats i llocs públics on es produeixi una gran concentració de personal. En aquest context, el transport de mercaderies i viatgerss’ha de continuar realitzant, en tot cas, amb la deguda protecció de la salut.\nEn el moment actual s’estima necessari fixar les condicions d’utilització de les màscares en els diferents mitjans de transport, així com els criteris d’ocupació dels vehicles.\nPer tant, s’estableix l’ús obligatori de màscares que cobreixin nas i boca:\nNo obstant això, s’exceptua per a vaixells i embarcacions quan es trobin dins de les seves cabines.\nD’altra banda, quant a les condicions d’ocupació dels vehicles en el transport terrestre, podem agrupar les exigències de la següent manera:\nVehicles en els quals per les seves característiques tècniques únicament es disposa d’una fila de seients (cabines de vehicles pesants, furgonetes o d’altres): podran viatjar com a màxim 2 persones, sempre que tots dos utilitzin màscares i guardin la màxima distància possible. En cas contrari únicament podrà viatjar el conductor.\nTransports públics de viatgers: 2 persones per cada fila addicional de seients respecte de la del conductor, i s’ha de garantir, en tot cas, la distància màxima possible entre els seus ocupants.\nTransport en el qual tots els ocupants hagin d’anar asseguts (transport públic regular, discrecional i privat complementari de viatgers amb autobús, així com transport ferroviari): s’haurà de procurar la màxima separació possible entre els viatgers, de tal manera que no podran ser ocupats més de la meitat dels seients disponibles respecte del màxim permès. En tot cas, en els autobusos es mantindrà sempre buida la fila posterior a la butaca ocupada pel conductor.\nTransport públic col·lectiu de viatgers en els quals existeixin plataformes habilitades per al transport de viatgers dempeus: es procurarà que les persones mantinguin entre si la màxima distància possible, i s’establirà com a referència l’ocupació de la meitat de les places assegudes disponibles i de dos viatgers per cada metre quadrat en la zona habilitada per a viatjar dempeus.\nEs preveu, així mateix, el reforç de la protecció dels usuaris en els nodes de transport (estacions, bescanviadors de transport, aeroports, estacions marítimes) en els quals es produeixi l’entrada i sortida de passatgers, on s’establiran i aplicaran els procediments i mesures organitzatives necessàries per procurar-ne el moviment ordenat al seu pas per les instal·lacions i evitar les aglomeracions. Es podran dur a terme modificacions d’horaris en cas necessari a fi de reduir la intensitat de les hores punta.\nAmb efectes des del dia 3 de maig de 2020, l’Ordre SND/385/2020 modifica l’Ordre SND/340/2020, per incloure, dins de les obres exceptuades de la suspensió, les que es realitzin en locals, habitatges o altres zones delimitades de l’edifici no habitades, o a les quals no tinguin accés els residents mentre durin les obres, sempre que es compleixin totes les següents condicions:\nEs limiti la circulació de treballadors i materials per zones comunes no sectoritzades, i s’adoptin totes les mesures oportunes per evitar, durant el desenvolupament de la jornada, el contacte amb els veïns de l’immoble.\nA més, es permet l’accés a zones no sectoritzades de l’edifici, per realitzar les operacions puntuals de connexió amb les xarxes de serveis de l’edifici que siguin necessàries per a escometre les obres.\nFins ara es podien realitzar aquestes obres solament en cas que es poguessin sectoritzar les zones d’accés als habitatges o locals.\nCondicions per a l’obertura al públic de determinats comerços i serveis, l’obertura d’arxius i la pràctica de l’esport professional i federat.\nMitjançant l’Ordre SND/388/2020, en vigor a les 00.00 hores del dia 4 de maig de 2020 i que mantindrà la seva eficàcia durant tota la vigència de l’estat d’alarma i les seves possibles pròrrogues, s’estableixen les condicions per a l’obertura al públic de determinats comerços i serveis, i l’obertura d’arxius, així com per a la pràctica de l’esport professional i federat.\nAquestes activitats són, bàsicament, una part del comerç al detall i activitats de serveis professionals que poden donar servei amb cita prèvia; hostaleria i restauració encara que només amb servei per a recollir; i la pràctica de l’esport professional i federat, a més de la reobertura d’arxius.\nEs podrà procedir a la reobertura al públicde tots els establiments i locals comercials de venda al detall i d’activitats de serveis professionals l’activitat dels quals s’hagués suspèsdesprés de la declaració de l’estat d’alarma en virtut del que es disposa en l’article 10.1 del Reial decret 463/2020, de 14 de març, pel qual es declara l’estat d’alarma per a la gestió de la situació de crisi sanitària ocasionada per la COVID-19, a excepció d’aquells que tinguin una superfície de més de 400 metres quadrats, així com d’aquells que tinguin caràcter de centre comercial o de parc comercial, o que es trobin en el seu interior sense accés directe i independent des de l’exterior, sempre que compleixin els requisits següents:\na) S’establirà un sistema de cita prèviaque garanteixi la permanència a l’interior de l’establiment o local en un mateix moment d’un únic client per cada treballador, sense que es puguin habilitar zones d’espera a l’interior.\nb) Es garantirà l’atenció individualitzada al clientamb la deguda separació física prevista en aquesta ordre o, en el cas que això no sigui possible, mitjançant la instal·lació de taulells o mampares.\nc) S’establirà un horari d’atenció preferent per a més grans de 65 anys, que s’haurà de fer coincidir amb les franges horàries per a la realització de passejos i activitat física d’aquest col·lectiu.\nAquestes mesures no s’aplicaran a les activitats i als establiments i locals comercials detallistes amb obertura al públic permesa d’acord amb el Reial decret 463/2020, de 14 de març (és a dir: establiments comercials detallistes d’alimentació, begudes, productes i béns de primera necessitat, establiments farmacèutics, sanitaris, centres o clíniques veterinàries, òptiques i productes ortopèdics, productes higiènics, premsa i papereria, combustible per a l’automoció, estancs, equips tecnològics i de telecomunicacions, aliments per a animals de companyia, comerç per internet, telefònic o correspondència, tintoreries, bugaderies i l’exercici professional de l’activitat de perruqueria a domicili) els quals podran continuar oberts en les mateixes condicions que tenien des de l’entrada en vigor del reial decret de 14 de març, sense perjudici del compliment de les mesures de seguretat i higieneque més endavant comentem.\nSense perjudici de l’anterior, es potenciarà l’efectiva reactivació dels serveis socials mitjançant la reincorporació de tot el personal que sigui necessari en la Fase 0 del Pla per a la transició cap a la nova normalitat.\nTots els establiments i locals que puguin procedir a la reobertura al públic podran establir, en el seu cas, sistemes de recollida en el local dels productes adquirits, sempre que garanteixin una recollida escalonada que eviti aglomeracions en l’interior del local o el seu accés.\nEls desplaçaments als establiments i locals es podran efectuar únicament dins del municipi de residència, tret que el servei o producte no s’hi trobi disponible.\n3.1.2 Mesures d’higiene que s’hauran d’aplicar en els establiments i locals amb obertura al públic\nRealitzaran, almenys dues vegades al dia, una neteja i desinfecció de les instal·lacionsamb especial atenció a les superfícies de contacte més freqüents com els poms de les portes, taulells, mobles, passamans, màquines dispensadores, terres, telèfons, penjadors, carros i cistelles, aixetes, i altres elements de similars característiques, conforme a les següents pautes:\n(ii) S’utilitzaran desinfectants com per exemple dilucions de lleixiu (1.50) acabada de preparar o qualsevol dels desinfectants amb activitat viricida que es troben en el mercat i que han estat autoritzats i registrats pel Ministeri de Sanitat. Si s’utilitza un desinfectant comercial, es respectaran les indicacions de l’etiqueta.\n(iii) Després de cada neteja, els materials emprats i els equips de protecció individual (d’ara endavant EPI) utilitzats es rebutjaran de manera segura, i posteriorment es procedirà a rentar-se les mans.\nQuan en l’establiment o local hi romangui més d’un treballador atenent al públic, les mesures de neteja s’estendran no sols a la zona comercial, sinó també, en el seu cas, a zones privades dels treballadors, com ara vestidors, taquilles, lavabos, cuines i àrees de descans.\nEs procedirà a la neteja i desinfecció diària dels uniformes i roba de feina, en el seu cas, que s’hauran de netejar de manera mecànica en cicles de rentada entre 60 i 90 graus centígrads. En aquells casos en els quals no s’utilitzi uniforme o roba de feina, les peces utilitzades pels treballadors en contacte amb els clients també s’hauran de netejar en les condicions assenyalades anteriorment.\nEs garantirà una ventilació adequadade tots els establiments i locals comercials.\nTots els establiments i locals hauran de disposar de papereres, si pot ser amb tapa i pedal, on poder-hi dipositar mocadors i qualsevol altre material d’un sol ús. Aquestes papereres hauran de ser netejades de manera freqüent i almenys una vegada al dia.\na) Treballadors que en el moment de la reobertura de l’establiment comercial estiguin en aïllament domiciliari per tenir diagnòstic de COVID-19 o tinguin algun dels símptomes compatibles amb la COVID-19.\nEl titular de l’activitat econòmica que es realitzi en l’establiment o local haurà de complir, en tot cas, amb les obligacions de prevenció de riscos establertes en la legislació vigent, ja sigui amb caràcter general i de manera específica per prevenir l’encomanament de la COVID19.\nEn aquest sentit, s’assegurarà que tots els treballadors comptin amb equips de proteccióindividual adequats al nivell de risc, compostos almenys per màscares, i que tinguin permanentment a la seva disposició en el lloc de feina gels hidroalcohòlicsamb activitat viricida autoritzats i registrats pel Ministeri de Sanitat i/o sabons per a la neteja de mans.\nL’anterior també serà aplicable tots els treballadors de terceres empreses que prestin serveis en el local o establiment, sigui amb caràcter habitual o de manera puntual.\nEl control horari amb empremta dactilarserà substituït per qualsevol altre sistema de control horari que garanteixi les mesures higièniques adequades per a la protecció de la salut i la seguretat dels treballadors, o bé s’haurà de desinfectar el dispositiu de control abans i després de cada ús, advertint als treballadors d’aquesta mesura.\nLa disposició dels llocs de feina, l’organització dels torns i la resta de condicions de feina presents en el centre es modificaran, en la mesura necessària, per garantir la possibilitat de mantenir la distància de seguretat interpersonal mínima de dos metres entre els treballadors, i serà responsabilitat del titular de l’activitat econòmica o de la persona en qui es delegui.\nLa distància entre venedor o proveïdor de serveis i client duranttot el procés d’atenció al client serà d’almenys un metre quan es compti amb elements de protecció o barreres, o d’aproximadament dos metres sense aquests elements.\nEn el cas de serveis que no permetin el manteniment de la distància de seguretat interpersonal, com poden ser les perruqueries, centres d’estètica o fisioteràpia, s’haurà d’utilitzar l’equip de protecció individual oportú que asseguri la protecció tant del treballador com del client, i s’ha d’assegurar en tot cas el manteniment de la distància de dos metres entre un client i un altre.\nAixí mateix, les mesures de distància s’hauran de complir, en el seu cas, en els vestidors, taquilles i lavabos dels treballadors, així com en les àrees de descans, menjadors, cuines i qualsevol altra zona d’ús comú.\nSi un treballador comencés a tenir símptomes compatibles amb la malaltia, es contactarà immediatament amb el telèfon habilitat per a això per la comunitat autònoma o centre de salut corresponent. El treballador haurà d’abandonar el seu lloc de feina fins que la seva situació mèdica sigui valorada per un professional sanitari.\n3.1.4 Mesures de protecció i higiene aplicables als clients, a l’interior d’establiments i locals.\nEl temps de permanènciaen els establiments i locals serà l’estrictament necessariperquè els clients puguin realitzar les seves compres o rebre la prestació del servei.\nEn els establiments en els quals sigui possible l’atenció personalitzada de més d’un client al mateix temps s’haurà d’assenyalar de manera clara la distància de seguretat interpersonal de dos metresentre clients, amb marques a terra, o mitjançant l’ús de balises, cartelleria i senyalització. En tot cas, l’atenció als clients no es podrà realitzar de manera simultània pel mateix treballador.\nEls establiments i locals hauran de posar a la disposició del públic dispensadors de gels hidroalcohòlicsamb activitat viricida autoritzats i registrats pel Ministeri de Sanitat, en l’entrada del local, i hauran d’estar sempre en condicions d’ús.\nEn els establiments i locals comercials que comptin amb zones d’autoservei, haurà de prestar el servei un treballador de l’establiment, amb la finalitat d’evitar la manipulació directa dels productes per part dels clients.\nEn els establiments del sector comercial tèxtil, i d’arranjaments de roba i similars, els emprovadors els hauran d’utilitzar una única persona i després del seu ús es netejaran i desinfectaran. En cas que un client s’emprovi una peçaque posteriorment no adquireixi, el titular de l’establiment implementarà mesures perquè la peça sigui higienitzada abans que sigui facilitada a altres clients.\n3.2 Activitats d’hostaleria i restauració.\nLes activitats d’hostaleria i restauració es podran realitzar mitjançant serveis de lliurament a domicili i mitjançant la recollida de comandespels clients en els establiments corresponents, i queda prohibit el consum a l’interior dels establiments.\nEn els serveis de lliurament a domicilies podrà establir un sistema de repartiment preferent per a persones més grans de 65 anys, persones dependents o altres col·lectius més vulnerables a la infecció per la COVID-19.\nEn els serveis de recollida en l’establiment, el client haurà de realitzar la comanda per telèfon o en líniai l’establimentfixarà un horari de recollida, per evitar les aglomeracions en els voltants de l’establiment.\nAixí mateix, l’establiment haurà de comptar amb un espai habilitat i senyalitzat per a la recollida de les comandeson es realitzarà l’intercanvi i pagament. En tot cas, s’haurà de garantir la separació física o, quan això no sigui possible, amb la instal·lació de taulells o mampares.\nNo obstant això el que es preveu, en aquells establiments que disposin de punts de sol·licitud i recollida de comandes per a vehicles, el client podrà realitzar les comandes des del seu vehicle en l’establiment i recollir-la posteriorment.\nEls establiments només podran romandre oberts al públic durant l’horari de recollidade comandes.\nEn aquest sentit, s’assegurarà que tots els treballadors comptin amb equips de protecció individual adequats al nivell de risc, compostos almenys per màscares, i que tinguin permanentment a la seva disposició en el lloc de feina gels hidroalcohòlics amb activitat viricida autoritzats i registrats pel Ministeri de Sanitat i/o sabons per a la neteja de mans.\nQuant a les mesures en matèria d’higiene per als clients i aforament:\nEl titular de l’activitat d’hostaleria i restauració que es desenvolupi en l’establiment haurà de posar, en tot cas, a la disposició dels clients:\na) A l’entrada de l’establiment: gels hidroalcohòlicsamb activitat viricida autoritzats i registrats pel Ministeri de Sanitat, que hauran d’estar sempre en condicions d’ús.\nb) A la sortida de l’establiment: papereresamb tapa d’accionament no manual, dotades amb una bossa d’escombraries.\nEl temps de permanènciaen els establiments en els quals es dugui a terme la recollida de comandes serà l’estrictament necessari perquè els clients puguin realitzar-ne la recollida.\nEn els establiments en els quals sigui possible l’atenció personalitzada de més d’un client al mateix tempss’haurà d’assenyalar de manera clara la distància de seguretat interpersonal de dos metres entre clients, amb marques a terra, o mitjançant l’ús de balises, cartelleria i senyalització. En tot cas, l’atenció als clients no es podrà realitzar de manera simultània a diversos clients pel mateix treballador.\nEn cas que no es pugui atendre individualment a més d’un client al mateix tempsen les condicions previstes en el punt anterior, l’accés a l’establiment es realitzarà de manera individual, i no se’n permetrà la permanència de més d’un client, excepte en aquells casos en els quals es tracti d’un adult acompanyat per una persona amb discapacitat, menor o major d’edat.\nTotes les mesures dels apartats anteriors podran ser completades per plans específics de seguretat i/o protocols organitzatius acordats entre els treballadors a través dels seus representants i els empresaris o associacions i patronals de cada sector i adaptar-los a les condicions reals de l’avaluació de riscos de cada activitat.


Hunter x Hunter - Tadaima: anime en català, manga, el Japó i més!\n28 feb. 2016, 16:33\n28 feb. 2016, 17:24\n28 feb. 2016, 21:17\n30 juny 2016, 11:58\n30 juny 2016, 14:08\n30 juny 2016, 18:26\n30 juny 2016, 18:50\n21 jul. 2016, 11:35\n03 set. 2016, 17:43


25 d’abril de 2015 – NouBarris.Net\nDay: 25 d'abril de 2015\nEl poblat de barraques del pla de Santa Engràcia\n25 d'abril de 2015 admin Habitatge, Kim Manresa, La Prosperitat, Santa Engràcia\nUn llibre de fotografies de Kim Manresa recorda les famílies que van lluitar per un barri i uns habitatges dignesL´any\n1 minut ago Nou Barris, Itineraris de Memòria. Barcelona Historical Memory Routes map, Nou Barris district. @memoriabcn @barcelona_cat #barcelona #map #memoria #historia #history #noubarris Pic @cadaver_exquisit_studio\n10 minuts ago Lo mejor de hablar con los ojos es que nunca tengo errores gramaticales😄 _ _ _ _ #eyes #expresion #luzpropia #picture #barcelona #noubarris #vallbona #vallbonaisdifferent #teampowerfull #love\n31 minuts ago Estamos muy contentas de anunciaros este nuevo proyecto con @lamasiadelaguineueta dentro de nuestra división Colectiva Tercera para la recuperación de la #tert úlialiterària del Casal de la Gent Gran de la Guineueta y en colaboración con @vinclesbcn para acercar la tecnología a los más mayores y paliar los efectos de la soledad y el aislamiento de aquellas personas que no tienen acceso a estas vías de comunicación💛 #educaci óndigital #terceraedad #colectivatercera #cambiosocialpositivo #soledad #aislamiento #compa ñía #acompa ñamiento #covid19 #proyectos #iniciativas #iniciativassociales #noubarris #bcn


Llistant per Autor Peñuela, Gustavo\nVista preliminarDataTítolAutor(s)set-2010Discrimination of infectious bacteriophage T4 virus by propidium monoazide real-time PCRFittipaldi Gustavino, Mariana; Pino Rodriguez, Nancy J.; Codony Iglesias, Francesc; Adrados Ruiz, Barbara; Peñuela, Gustavo; Morató Farreras, Jordi\n10-gen-2013Influence of chlorothalonil on the removal of organic matter in horizontal subsurface flow constructed wetlandsCasas Zapata, Juan C.; Ríos, Karina; Florville Alejandre, Tomás; Morató Farreras, Jordi; Peñuela, Gustavo\n2011Optimal conditions for chlorpyrifos and dissolved organic carbon removal in subsurface flow constructed wetlandsAgudelo, R.M.; Machado, Carolina; Aguirre, Néstor Jaime; Morató Farreras, Jordi; Peñuela, Gustavo\nset-2010Simultaneous removal of chlorpyrifos and dissolved organic carbon using horizontal sub-surface flow pilot wetlandsAgudelo, R.M.; Peñuela, Gustavo; Aguirre, Néstor Jaime; Morató Farreras, Jordi; Jaramillo, Mónica Lucía


Sabó artesanal Mediterrani inspirat en Rajoles - Barceloning\nSabó artesanal realitzat a partir de combinació d’olis d’oliva, coco, palma i fragància de talco. L’embolcall de paper está il·lustrat amb una imatge de la nostra col·lecció Rajoles. Les rajoles hidràuliques són un element representatiu de Barcelona, sent un element fonamental de l’arquitectura modernista catalana de finals del segle XIX i estès en països de la conca Mediterrània i Orient Mitjà.\nquantitat de Sabó Mediterrani


TEATRO SOBRE TEATRO. RUIBAL, JOSÉ. 9788437600468 Casa Tomada LIbros y Café


Síndrome d'alimentació nocturna - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nSíndrome d'alimentació nocturna\nLa síndrome d'alimentació nocturna (SAN) és un desordre alimentari.\nEl SAN va ser descrit originalment pel doctor Albert Stunkard el 1955 i actualment proposats per a la seva inclusió en la pròxima edició del Manual diagnòstic i estadístic dels trastorns mentals. El diagnòstic és controvertit, la seva validesa i utilitat clínica ha estat qüestionada i actualment no existeixen criteris diagnòstics oficials. Reconegut des 1999, afecta entre l'1% i el 2% de la població. També se li considera un desordre del son. Avui s'estima que el 10% de les persones obeses ho pateixen o va ser un dels orígens de la seva condició, per no haver-ho identificat i tractat a temps, situant-se en l'actualitat en un veritable problema social.\nLa síndrome consisteix en un comportament persistent, al contrari del que es produeix en els aperitius ocasions que algunes persones prenen de tant en tant a la nit. De fet, la gent amb aquest desordre sovint són inconscients dels seus menjars nocturnes, encara que alguns senten que no seran capaços de dormir sense menjar primer (encara que és més fàcil dormir amb l'estómac buit). Entre aquells que són conscients del seu menjar nocturn, hi ha sovint un component emocional. El menjar nocturn sol consistir en el que es coneix com a comfort food (menjar d'alleugeriment/recompensa). Aquesta síndrome se sol confondre amb bulímia nerviosa i amb polifàgia, més pel que sembla són trastorns diferents.\nSímptomes/Comportament[modifica | modifica el codi]\nLes persones que pateixen la síndrome d'alimentació nocturna presenten generalment els següents símptomes:\nEs salten l'esmorzar i fan el seu primer menjar diverses hores després de despertar.\nConsumeixen almenys la meitat de les calories després del sopar (moltes fonts indiquen que és fins després de les 9 o 10 pm, i les postres no sol incloure).\nEls afartaments nocturns gairebé sempre consisteixen de carbohidrats, però, aquesta alimentació s'estén durant diverses hores, la qual cosa no és consistent amb un tip típic com el d'altres desordres alimentaris.\nPateixen depressió o ansietat, sovint en connexió amb els seus hàbits alimentaris.\nEls episodis d'alimentació nocturna solen provocar culpabilitat més que plaer.\nTenen desordres del son i insomni.\nMés probabilitat de somnambulisme que la mitjana.\nPer ser considerat un desordre alimentari, aquest model s'ha de donar durant dos mesos o més.\nLa síndrome d'alimentació nocturna tendeix a produir un augment de pes. Tot i que els afectats no sempre tenen sobrepès, una de cada quatre persones amb un sobrepès de 45 kg. o més pateixen la síndrome. El desordre s'acompanya del que els afectats descriuen com un desig incontrolable de menjar, una addicció, i és sovint tractat amb medicaments.\nL'administració d'antidepressius en alguns casos ha resultat ser d'ajuda per controlar aquesta síndrome, entre ells la Sertralina.\nLa síndrome d'alimentació nocturna, segons un nou estudi, pot ser una resposta anormal a l'estrès.\n« "Les persones que mengen durant la nit presenten un patró diferent d'alliberament d'hormones com a resposta a l'estrès que les que mengen normalment" ..... "Si un està estressat les 24 hores del dia, no hi haurà una reacció a la inducció de l'estrès ", »\n— Grethe S. Birketvedt, de la Universitat de Tromsø (Noruega)- Reuters Health\nLa teràpia per augmentar l'elevació natural de la melatonina nocturna, reduir la resposta del cos a l'estrès suprarenal i elevar leptina o millorar els nivells de sensibilitat a la leptina són opcions que poden ajudar a aquests pacients a superar la malaltia. Una altra de les claus pot implicar la disponibilitat de triptòfan, un aminoàcid important, en el cos. Més del 70% de la nit de menjar per combatre l'ansietat que participen afartaments d'hidrats de carboni. Aquests aliments es creu que augmenten la quantitat de triptòfan disponible per a la conversió de serotonina, la neurotransmissor calmant en el cervell que promou una sensació general de benestar i, al seu torn, es converteix en melatonina.\n↑ (anglès) http://news.bbc.co.uk/2/hi/health/324054.stm\n↑ «Night bingeing recognised es a disorder». BBC News, 20-04-1999 [Consulta: 20 maig 2010].\n↑ eMedicine - Parasòmnies: Article Excerpt by Sat Sharma\n↑ Albert J. Stunkard, M.D. Department of Psychiatry Weight and Eating Disorders Program 3600 Market Street, Room 734 Philadelphia, PA 19104-2648 (215) 898-7314 FAX: (215) 898-2878 email: stunkardmail.med.upenn.edu\n↑ The night-eating syndrome; a pattern of food intake among certain obese patients ... [Am J Med 1955] - Resultats de PubMed\n↑ (anglès) http://www.anred.com/nes.html\n↑ (anglès) http://www.neuronic.com/night-eating_disorder.htm\n↑ és la Síndrome d'alimentació nocturna?\n↑ (anglès) http://www.stanford.edu/~ dement/Sleepeating.html\n↑ (anglès) http://healthyplace.net/Communities/Eating_Disorders/type_night_eating_syndrome.asp\n↑ (anglès) http://www.obesityresearch.org/cgi/content/abstract/9/4/264\n↑ (anglès) http://www.something-fishy.org/whatarethey/other.php #lacions\n↑ (anglès) http://www.azcentral.com/home/food/articles/0527nighteat27.html\n↑ «A randomized, placebo-controlled trial of sertraline in the treatment of night eating syndrome» (en anglès). Am J Psychiatry, 5, 163, Maig 2006, pàg. 893-898 [Consulta: 1 març 2015].\n↑ Síndrome d'alimentació nocturna\nAllison, Kelly C., Ph.D., Their, Sara L.; Stunkard, Albert J.. Overcoming Night Eating Syndrome Format: Enquadernació Rústica (Paperback) Editorial: New Harbinger Pubns Inc - Estats Units Tema: SELF- HELP/Eating Disorders Idioma: Anglès Pàgines: 200 Pes: 454 grams ISBN 1572243279 ISBN 9781572243279\nPrevalence of the Night Eating Syndrome in a Psychiatric Population Jennifer D. Lundgren, Ph.D., Kelly C. Allison, Ph.D., Scott Crow, M.D., John P. O'Reardon, M.D., Kelly C. Berg, B.S., Juliette Galbraith, M.D., Nicole S. Martino, B.S., and Albert J. Stunkard, M.D.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Síndrome_d%27alimentació_nocturna&oldid=16814888»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 19 abr 2016 a les 17:07.


El PP aconsegueix el consens per exigir a Diputació fons per a les pedanies al Pla 135 | DiaDia\nInici Els Ports El PP aconsegueix el consens per exigir a Diputació fons per a...\nEl PP aconsegueix el consens per exigir a Diputació fons per a les pedanies al Pla 135\nJesús A. Lecha\nNota de premsa del Partit Popular Provincial\n– El portaveu del PP, Jesús Lecha, obté el suport de la corporació a una iniciativa que pretén que les pedanies tinguen el tractament de municipis i concurrisquen a les ajudes\n– Segons Lecha, “hi ha pedanies que encara que no posseeixen autonomia administrativa operen com a municipis. És fonamental garantir recursos perquè milloren els seus serveis “\nEl Partit Popular de Morella va aconseguir el consens de tota la corporació perquè el ple donés suport a una moció que reclama a la Diputació ajudes per a les pedanies al Pla Castelló 135. L’objectiu, tal com va defensar el portaveu de PP, Jesús Lecha, “és garantir a aquests nuclis residencials que compleixen els paràmetres de població, suport econòmic per garantir l’activitat socioeconòmica”.\nLecha, que va agrair al PSPV el suport a la iniciativa, ha considerat que “la Diputació ha de donar un pas a favor d’aquests nuclis aïllats de població que en molts casos funcionen com a municipis en si mateixos encara que no tinguen l’autonomia administrativa pròpia i depenguen d’un altre ajuntament “.\nA Morella, “es donen aquests casos i creiem que totes les pedanies que conformen el terme municipal tenen dret a aspirar a ajudes pròpies, en la mateixa quantia que poblacions amb un cens semblant”. Així mateix, “han de tenir caràcter finalista, és a dir, han d’anar directament dirigides a millorar les condicions d’aquest nucli de població”.\nDes del PP, “considerem necessari que es sol·licite a la Diputació de Castelló que s’amplien els fons destinats a el Pla Castelló 135. Aquest programa d’ajudes garanteix cada any fons per a tota la província. Si això, els municipis com Morella que posseeixen moltes pedanies no són capaços d’abastar amb els fons concedits a totes les necessitats dels seus veïns “. Així les coses, “confiem que Diputació atengue aquesta demanda que arriba de Morella i que serà de gran benefici per als nostres veïns, així com per a altres localitats que també posseeixen pedanies. En definitiva, es tracta de treballar per garantir les ajudes provincials que permetisquen millores per als nostres veïns “.\nFons per a les pedanies de Morella al Pla 135\nPartit Popular pronvicial


For a Sweet Treat: Peruvian Alfajores | The Wanderer\nTalk with an expert BlogTraveler StoriesNewsTravel TipsResponsible TravelOur Office--- Menu ---BlogTraveler StoriesNewsTravel TipsResponsible TravelOur OfficeFor a Sweet Treat: Peruvian Alfajores1262 days agoSouth AmericaCulinary PeruNews A taste of Peru travel: Delicious Alfajores!\nFor an Argentine flavor, replace the manjar blanco filling with dulce de leche (make your own, or purchase at the store). Or add cinnamon or rum to the filling for additional flavor.Previous PostMediterranean Babymoon!Next PostNew York Times Features Nicaragua in Places to Go for 2013Trip SearchShare Your TripNewsletter Sign-upPlan a TripBlog SearchWorth WatchingSearch By KeywordsActive & Extreme Adventure Travel Africa Alaska Amazon Antarctica Arctic Argentina Art Asia Baja Beaches Belize Biking Bolivia Brazil Camping Caribbean Central America & Mexico Chile China Community Stay Contest Costa Rica Cruise Culinary Cultural Immersion Cusco Ecuador Europe Expedition Cruises Falkland Islands Family Travel Festivals Fishing Galapagos Grants Guatemala History Horseback Riding Kayaking Light Hiking Luxury & Indulgence Machu Picchu Mediterranean Mexico Multisport Nicaragua North America Panama Patagonia Peru Photography Quito Rainforest Alliance River Cruises Romantic Getaways Scuba Diving Small Ship Snorkeling Solo Travelers South Africa South America South Pacific Spa & Relaxing Staff Blog Thailand Tour Trekking & Hiking United States Urban Experience Volunteer Travel Volunteering Whale Watching Whitewater Rafting Wildlife Wildlife Watching Wine Tasting Zip Line


El jutge veu indicis per jutjar exdirectius de l'Osasuna i tres exjugadors del Betis per arreglar dos partits\nPublicat 16/02/2017 10:51:49CET\nDecreta el sobreseïment provisional per als jugadors Sergio García, Damiá Abella Pérez, Patxi Puñal i Jorge Molina\nPAMPLONA, 16 Febr. (EUROPA PRESS) -\nEl jutge que instrueix l'anomenat cas Osasuna ha conclòs la recerca i, de les 29 persones investigades (imputades) al llarg del procediment, considera que hi ha indicis per jutjar-ne 18 pels delictes d'apropiació indeguda, societaris, falsedat en document mercantil, falsificació dels comptes anuals i corrupció esportiva (per suposadament arreglar partits).\nAquests delictes van ser presumptament comesos durant el mandat de Miguel Archanco Taberna com a president de l'Osasuna -en el període del 2012 al 2014- o amb posterioritat per justificar les actuacions il·lícites que es van cometre aleshores. El jutge instructor xifra els diners extrets dels comptes del club amb finalitats delictives o la destinació de les quals no ha estat justificada pels directius responsables de la gestió del club en almenys 2,2 milions d'euros, segons ha informat el Tribunal Superior de Justícia de Navarra.\nSobre la compra de partits, el jutge estima que hi ha indicis que exmandataris de l'Osasuna van pagar a tres jugadors del Betis, Antonio Amaya Carazo, Jordi Figueras Montiel i Xavier Torres Buigues, 650.000 euros en metàl·lic, 400.000 perquè guanyessin el Valladolid i 250.000 perquè perdessin amb el club 'rojillo' en els dos últims partits de la temporada 2013-14.\nEn l'acte pel qual conclou la investigació, que pot ser recorregut, el titular del Jutjat d'Instrucció número 2 de Pamplona dona trasllat al fiscal i les acusacions -Osasuna i la Lliga de Futbol Professional (LFP)- perquè en el termini comú de 20 dies presentin els seus escrits d'acusació davant els 18 investigats contra els quals continua el procediment. El mateix jutge instrueix en unes altres diligencies -peça separada B- els delictes presumptament comesos durant el mandat de Pachi Izco (entre el 2002 i el 2012) sobre els quals no versa aquesta resolució.\nEn aquest acte de conclusió, el magistrat aprecia indicis racionals de criminalitat en les actuacions dutes a terme per Miguel Archanco, president del Club Atlético Osasuna en el període 2012-2014; Ángel Luis Vizcay Ventura, exgerent de l'Osasuna; els exdirectius Jesús Peralta Gracia, Juan Antonio Pascual Leache, José Manuel Purroy Lecumberri i Sancho Bandrés Ardanaz.\nEl jutge també estima que hi ha indicis per enjudiciar els tres jugadors del Betis, l'exdirector de la Fundació Osasuna, Diego Maquírriain Leandro, que presumptament va transportar fins a Sevilla part dels diners per lliurar-los als jugadors bètics, als dos suposats agents immobiliaris investigats, Cristina Valencia Pérez i Albert Nolla Pujol, que van signar un rebut de 900.000 euros coneixent-ne la falsedat i a canvi de diners, els membres de la comissió gestora del club Javier Zabaleta Bueno, Luis María Ibero Elía, Pedro Zudaire Fernández, Juan Ángel Larrea Andreu i Jesús María Dronda Pérez, per haver ordenat al gerent Ángel Luis Vizcay que fes el que calgués, sense excloure la comissió de delictes, per justificar en la comptabilitat les sortides irregulars de diners, així com de l'exdirector financer Ángel Ardanaz Rípodas, per haver confeccionat els comptes anuals del club de l'exercici 2013-2014 sabent que contenien falsedats importants.\nEn canvi, el magistrat decreta el sobreseïment provisional de la causa respecte de l'exdirectiu José Luis Roldán Villar i Manuel Ganuza Aceldegui, els jugadors Sergio García de la Fuente, Damiá Abella Pérez, Patxi Puñal Martínez i Jorge Molina Vidal, així com de l'actual entrenador de l'Osasuna, Petar Vasiljevic.\nDe la mateixa manera, el jutge arxiva la causa respecte de l'exdirector financer de l'Osasuna José Gómez Castel, l'excontable Tomás López Felipe, l'exmembre de la junta gestora Marino Zulet Gale i l'auditor Adolfo Suárez Lopetegui.


França pateix un fort moviment antivacunes que preocupa les autoritats | ACN\nEl primer ministre de França ha recalcat que «no recularan» respecte a la decisió presa\nper Trini Huguet 26/08/2021 12:35h\nFrança sancionarà el personal sanitari que no s'hagi vacunat abans del 15 de setembre. Així ho ha confirmat el primer ministre francès, Jean Castex, en una entrevista al mitjà del seu mateix país, 'RTL'.\nUna mesura ferma i contundent\nCastex ha avisat que «no recularan» pel que fa a la mesura sancionadora que ha planificat. De fet, el primer ministre ha posat com a exemple l'incident que hi va haver a una residència francesa a Les Landes.\nEn aquell succés es va originar un brot de Covid-19 entre els sanitaris de la residència, amb tan mala fortuna que el contagi va passar als pacients d'edat avançada. Castex ha esmentat durant l'entrevista que «ningú pot entendre» que passes ni que tornés a passar.\nPer aquest motiu França vol imposar una sanció als sanitaris que no estiguin immunitzats. En concret, es podrà multar aquell personal sense vacuna a partir del dia 15 de setembre.\nDurant l'entrevista al mitjà francès 'RTL' el primer ministre també ha parlat sobre l'administració de la tercera dosi de la vacuna contra la Covid-19. De fet, també serà al setembre quan comencin a inocular el vaccí a la gent de la tercera edat i a aquells col·lectius més vulnerables.\nLa situació de la Covid-19 a França\nLa mesura que ha confirmat el primer ministre francès prové després d'arribar i començar a baixar el pic de la quarta onada de coronavirus que ha patit el país. França ha notificat més de 6,5 milions de contagiats des de l'inici de la pandèmia i més de 112.000 persones mortes.\nSegons les últimes dades de 'Our World in Data', al país veí el percentatge de vacunats amb la pauta completa és aproximadament un 56% de la població francesa. Cal mencionar que França té un fort moviment antivacunes, cosa que preocupa a les autoritats i que per tant, intenten pal·liar.\nEl 7 d'agost hi havia una manifestació als carrers de França contra les diverses mesures imposades pel president Emmanuel Macron. De fet, va ser el quart cap de setmana que centenars de milers de persones omplien els carrers del país francòfon. Sobretot els participants rebutjaven la imposició de la vacuna a sectors com el dels sanitaris o protestaven contra el Certificat Covid.