27 | Novembre | 2019 | Celler-Adocse\nArxius diaris: Novembre 27, 2019\n626a edició Fira de Sant Andreu – Torroella de Montgrí\nDies 30 de novembre i 1 de desembre del 2019\nMÉS INFORMACIÓ A: http://www.torroella-estartit.cat/\nI A: http://www.agendatorroella.com/ca/fira-de-sant-andreu.html\nAquesta entrada va ser publicada a FIRES i etiquetada AGRICULTURA, ARTESANAL, COMERCIAL, CULTURAL, FIRA, PAGESIA, RAMADERIA, TRADICIONAL el Novembre 27, 2019 per Administrador.\nAquesta entrada va ser publicada a Articles, Reblogged i etiquetada AQUICULTURA, ARTICLE, MARISC, OSTRES el Novembre 27, 2019 per Administrador.\nAquesta entrada va ser publicada a Aperitius, Cuina, PRIMERS PLATS, Reblogged, Receptes i etiquetada ANXOVES, APERITIUS, CEBA, CUINA, FARIGOLA, OLIVES, PASTA FULLADA, PEBRE NEGRE, PEIX, PRIMERS PLATS, RECEPTA, TOMÀQUET el Novembre 27, 2019 per Administrador.\nUna salseta ràpida i senzilla per pasta (com a la fotografia) o carn o qualsevol cosa que lligui amb els bolets.\nCouem la ceba ben tallada i l’all fins que estiguin daurats, moment en el que posarem els bolets.\nQuan ja estiguin fets, serà el moment d’afegir la crema de llet.\nHi afegim la nou moscada i l’herba seleccionada, una mica de sal i quan arrenqui a bullir ja ho tindrem gairebé llest.\nLa llet és per si volem aclarir la salsa.\nRECEPTA EXTRETA DE: ibelchi.com blog\nAquesta entrada va ser publicada a Cuina, Reblogged, Receptes, Salses i etiquetada ALL, BOLETS, CEBA, CREMA DE LLET, CUINA, LACTIC, LLET, NOU MOSCADA, ORENGA, PEBRE NEGRE, RECEPTA, SALSA el Novembre 27, 2019 per Administrador.


Mostra d'instal·lacions artístiques al Boca Nord\nLa sala d’exposicions de L’Espai Jove Boca Nord acull fins al 3 de març la mostra «Nada puede malir sal». Es tracta d’una mostra col•lectiva resultant de la segona edició del curs d’instal•lació artística i nous formats expositius impartit per Irma Marco. Un curs teòrico-pràctic de 3 setmanes. La temàtica escollida pels 11 participants del curs ha estat l’error i les seves múltiples interpretacions.\nAlta costura als aparadors d'Horta\nAquest cap de setmana es podrà veure als Lluïsos d’Horta i als aparadors de diverses botigues del barri d’Horta la col•lecció de vestits d’alta costura del dissenyador Xavier Martínez. La col•lecció porta el nom de “Resplandor Eterno” i mostra una tendència basada en l’elegància, la seducció i el glamour amb teixits com sedes, setí o brocats.\nPàgina 12 de 87\nBARRIS Sant Genís dels Agudells Exposicions i Artistes


L'àmbit de neu, nou espai museològic reformat del Museu Olímpic i de l'Esport | Federació Catalana d'Esports d'Hivern\nHome / L’àmbit de neu, nou espai museològic reformat del Museu Olímpic i de l’Esport\nL’àmbit de neu, nou espai museològic reformat del Museu Olímpic i de l’Esport\nEn els últims anys els esports de neu estan causant furor. L’accessibilitat a les pistes, l’atractiu de l’esport i la seva contínua evolució fan que el nombre d’adeptes augmenti considerablement cada any.\nEl reformat espai dedicat als esports de neu recull aquest curt però fructífer recorregut dels esportistes més destacats de la neu. Al costat de les diferents modalitats d’esquí i els títols olímpics dels germans Paquito i Blanca Fernández Ochoa, s’uneixen la nova generació de snowboarders on apareixen esportistes d’elit com Lucas Eguibar (boardercross), Queralt Castellet (halfpipe) o Jordi Font (boardercross). En aquesta mateixa zona, els visitants també podran veure diferents objectes dels esportistes Laura Orgué (esquí de fons), Mireia Miró (esquí de muntanya) i Ángel Janiquet (salts).


80 grams | Comunicació literària: Notícia :: Dilluns 13 de setembre es publica el tercer volum de les obres completes de Raimon Panikkar\nNotícia :: Dilluns 13 de setembre es publica el tercer volum de les obres completes de Raimon Panikkar\nDilluns vinent l'editorial Fragmenta posarà a la venda el tercer volum de les Obres Completes del filòsof Raimon Panikkar, mort fa poc més d'una setmana. Per a Panikkar significava molt publicar tota la seva obra a Catalunya i en català.\n'Pluralisme i interculturalitat', el tercer volum dels 18 que configuren les Obres Completes de Raimon Panikkar, uneix precisament els textos d'un dels grans temes de la seva trajectòria: el diàleg humà i l'interreligiós. Dilluns vinent les llibreries rebran els primers exemplars, dues setmanes després de la seva mort. El quart volum es publicarà al desembre, i els altres es publicaran a raó de dos per any. Actualment, les Obres Completes de Panikkar s'editen en català i italià, i s'està negociant la publicació en francès i anglès.\nEl filòsof i escriptor, Raimon Panikkar ha publicat al llarg de la seva vida més de 80 llibres en què ha defensat sempre el diàleg entre persones i religions, que van suscitar a més unes 30 tesis doctorals a tot el món. De pare hindú i mare catalana i catòlica, Panikkar va néixer a Barcelona el 1918 i va ser ordenat sacerdot el 1946. Nomenat doctor 'honoris causa' per les universitats de les Illes Balears, Tübingen, Urbino i Girona, també va rebre diversos premis, com la Creu de Sant Jordi de la Generalitat el 1999 o el Premi Espanyol de Literatura el 1961.


Curs 2012-13 | Institut Galileo Galilei\nUs animem a visitar aquesta interessant pàgina web (Relligant Nou Barris) que ha fet un esforç lloable per acostar-nos més al nostre barri. En ella hi trobareu una sèrie de rutes temàtiques, que es poden fer qualsevol dia que ens vingui… Llegeix més»\nCurs 2012-13 Nou Barris 0\nLa família orquestral\nUna de les activitats dutes a terme durant el crèdit de síntesi, pel que fa al nivell de 1r d’ESO, va ser la composició de la família orquestral de manera gràfica. En aquestes fotos podeu veure com van col·locant en el seu lloc corresponent tots… Llegeix més»\n1ESO, Curs 2012-13, Música, Portada Activitats d'aula 0\nElaboració de plànols 3D a partir de corbes de nivell\nAquesta és una activitat realitzada pel departament de Ciències Naturals i els alumnes de 2n d’ESO, i ha estat exposada durant una setmana al passadís del segon pis. En aquest cas les fotografies contenen tota la informació de l’exposició i per entendre-ho només cal mirar-les… Llegeix més»\n2ESO, Ciències Experimentals, Curs 2012-13, Portada Activitats d'aula 0\nFiguretes de fang\nEl curs ja està gairebé tancat i, encara, del prolífic departament de Visual i Plàstica van apareixent mostres de treballs dels alumnes. Déu n’hi do de la feina que han fet, amb la particularitat que aquesta es pot veure perquè sovint està exposada a diferents… Llegeix més»\nCurs 2012-13, Educació Visual i Plàstica, ESO, Portada Activitats d'aula 0\nLliurament de premis dels Jocs Florals Escolars de Nou Barris\nEl dijous 16 de maig de 2013, va tenir lloc el lliurament de premis del Jocs Florals Escolars de Nou Barris 2013 a l’auditori del Parc Tecnològic de Barcelona Nord. En aquesta edició va participar l’alumnat de 29 centres educatius del… Llegeix més»\nCurs 2012-13, ESO, Portada concurs 0\nAlumnat millor classificat a la prova Cangur 2013\nDurant la festa de Sant Jordi d’aquest any hi va haver temps per premiar als quatre alumnes del centre que van quedar millor classificats en les proves Cangur. Són els següents:\n1. Martín Corrales\n2. Liliana Stephanía Ruiz\n3. Víctor Cabello\n4. Kenia Cresencio\nBatxillerat, Curs 2012-13, ESO, Matemàtiques, Portada, Sant Jordi 2013 Prova Cangur 0\nXI Mostra de Treballs de Recerca\nEl dijous 25 d’abril de 2013, a les 17h, es va fer la presentació dels 6 treballs de recerca seleccionats al Districte, al CRP de Nou Barris, amb motiu de la XI Mostra de Treballs de Recerca al Batxillerat de Nou Barris. Hi van participar… Llegeix més»\n2BAT, Curs 2012-13, Portada, Treball de recerca Alumnat 0\nEncara que ja hagin passat uns dies, creiem que us agradarà veure els treballs que es van fer en els tallers de Sant Jordi. Aquestes fotos corresponen al taller de tintura de samarretes que van fer alguns alumnes amb la professora de Visual i Plàstica.\n#gallery-2… Llegeix més»\nCurs 2012-13, Educació Visual i Plàstica, ESO, Portada Activitats d'aula, Tallers 0\nNo us espanteu! Es tracta de la petita actuació que aquest grup de nois de Girona va fer al nostre centre. Punxeu la imatge i podreu veure el reportatge.\nCurs 2012-13, ESO, Música, Portada 0\nProjectes “Efecte papallona”\nAquest dimarts, al llarg de tot el matí, hem pogut apreciar l’enginy dels alumnes de la classe de tecnologia, que ens han ensenyat els aparells que han dissenyat i construït per mostrar d’una forma divertida el que es coneix com a “efecte papallona”: cóm… Llegeix més»\nCurs 2012-13, Portada, Tecnologia Activitats d'aula 0


Desambiguació : si busqueu altres significats, consulteu República Eslovaca (desambiguació) .\nAquesta entrada o secció sobre el tema Eslovàquia no cita les fonts necessàries o els presents són insuficients .\nComentari : Presència d’un sol text a la bibliografia i de diverses seccions completament desprovistes de fonts\nEslovàquia (verd fosc) a la Unió Europea (verd clar)\nRepública de Eslovàquia\nBratislava (431.061  hab. / 31 de desembre de 2009 )\n1 de gener de 1993 (divisió de les repúbliques federals txeca i eslovaca )\n1 de gener de 1993\n19 de gener de 1993\nEntrada a la UE\n1 de maig de 2004\n49.037,20  km² ( 126º )\n5.421.349  hab. (2014) ( 113º )\n112 habitants / km²\nRepública Txeca , Polònia , Ucraïna , Hongria , Àustria\nCET ( UTC +1 ),\nCEST ( UTC +2 , hora d'estiu )\n106.585 $  milions de dòlars (estimació del 2018) ( 62º )\n19.581  $ (estimació 2018) ( 46º )\n191.216 $  milions de dòlars (estimació del 2018) ( 63º )\n35.129  $ (estimació 2018) ( 39º )\n0,830 (molt alt) ( 37º )\nSK , SVK, 703\n.sk , .eu\nNad Tatrou coneix blýska\nCoordenades : 49 ° N 20 ° E / 49 ° N 20 ° E 49; 20\nEslovàquia ( Slovàcchia ), oficialment República Eslovaca (en eslovac Slovensko o Slovenská republika )  és un estat sense litoral establert com a república parlamentària , situat a l'Europa central i oriental . Té una població de més de 5 milions d’habitants i una superfície aproximada de 49.000 quilòmetres quadrats. La ciutat més gran és també la capital, Bratislava , i la segona ciutat més gran és Košice . Limita amb la República Txeca al nord-oest, Polònia al nord, Ucraïna a l’est, Hongria al sud i Àustria al sud-oest. És un estat membre de la Unió Europea , l’ OTAN , les Nacions Unides , l’ OCDE i l’ OMC . La llengua oficial és l’ eslovac , una llengua que pertany al grup de llengües eslaves .\nEls eslaus van arribar a l'actual territori eslovac entre els segles V i VI durant les invasions bàrbares . Al llarg de la història, diferents parts del territori actual pertanyien al Regne de Samos (la primera entitat política coneguda dels eslaus), al Principat de Nitra , a la Gran Moràvia , al Regne d'Hongria , a l' Imperi Austrohongarès i a Txecoslovàquia . El 30 d’octubre de 1918 es va aprovar la Declaració de Martin o Declaració del poble eslovac. Un estat eslovac independent va existir breument durant la Segona Guerra Mundial com a estat titella de l'Alemanya nazi del 1939 al 1944. A partir del 1945 Eslovàquia va tornar a formar part de Txecoslovàquia. La República Eslovaca i la República Txeca van néixer l'1 de gener de 1993 de la divisió, sancionada pel parlament de Txecoslovàquia , que ja havia pres el nom de República Federal Txeca i Eslovaca des del 1990 .\nEslovàquia pertany al grup dels estats avançats . El 2004 va ingressar a la Unió Europea i el 2009 va adoptar l' euro . Eslovàquia, Eslovènia , Estònia , Letònia i Lituània són els únics estats de l'antic bloc oriental que formen part de la Unió Europea, la zona euro , la zona Schengen i l' OTAN alhora.\n1.2 Paper del Partit Comunista (1948–1989)\n1.4 Contrastos amb la minoria hongaresa\n2.1 Clima de les planes\n2.1.1 Dominància de les influències continentals\n2.1.2 Clima de conca\n2.1.3 Clima de muntanya\n2.1.4 Parcs nacionals\n3.3 Idiomes i dialectes\n4.1.1 Estructures de l'administració estatal\n4.1.2 Estructures de l'autoritat territorial\n4.2 Principals ciutats\n4.4 Escut d'armes\n5 festes nacionals\n6.1 Relacions amb la Unió Europea\n8.3 Ciència i tecnologia\n8.3.1 Eslovàquia a l’espai\n10.1 Hoquei sobre gel\n10.4 Jocs Olímpics\n14 Altres projectes\nEl mateix tema en detall: Història d'Eslovàquia .\nEntrada principal: Història de Txecoslovàquia .\nDesprés de la Primera Guerra Mundial , Eslovàquia va patir un període d'influència comunista , que va conduir a la fundació - segons el model de l'experiència de Béla Kun - de la República Soviètica Eslovaca , que va durar només uns dies: de fet, ja al juliol de 1918 , un cop el règim es va ensorrar sovièticament, el país es va unir a Bohèmia i Moràvia , constituint Txecoslovàquia , juntament amb els txecs , als quals els eslovacs, però, no se sentien tan similars i amb una forta connotació antihongaresa (element que encara persisteix a Identitat eslovaca actual) a causa del comportament arrogant i humiliant que van patir els eslovacs durant el llarg govern de Budapest. Una figura important i exponent de la Txecoslovàquia independent va ser Milan Rastislav Štefánik .\nEl 14 de març de 1939 , poc abans de l'annexió de Bohèmia i Moravia per part d' Alemanya , el parlament eslovac va declarar la seva independència. Es va establir un règim conservador dirigit pel rector de Bánovce nad Bebravou Jozef Tiso , que va esdevenir president de la República i secretari del Partit Popular Eslovac d'Hlinka , fundat per l'abat Andrej Hlinka , defensor de l'autonomia eslovaca. Els historiadors es refereixen a aquesta entitat estatal com la Primera República Eslovaca , per distingir-la de la segona (l’actual).\nEl mateix tema en detall: República Eslovaca (1939-1945) .\nDesprés de la Segona Guerra Mundial , Eslovàquia va quedar sota la zona d'influència soviètica, va perdre la seva independència i es va reconstituir Txecoslovàquia , tot i que amb la pèrdua dels territoris de la Rutenia subcarpàtica annexionats a Ucraïna , llavors part de la Unió Soviètica . Durant el període del 1969 al 1990, la república va prendre el nom de República Socialista Eslovaca , mentre va romandre junt amb la República Socialista Txeca en una unió federal anomenada RS txecoslovaca .\nEl mateix tema en detall: República Socialista Eslovaca .\nPaper del Partit Comunista (1948–1989)\nDesprés de la Segona Guerra Mundial , Txecoslovàquia es va reconstituir i el 1947 Jozef Tiso va ser penjat per col·laborar amb els nazis. Més de 80.000 hongaresos  i 32.000 alemanys  es van veure obligats a abandonar Eslovàquia després de les transferències de població iniciades pels aliats a la conferència de Potsdam .  Aquesta expulsió segueix sent una font de tensió entre Eslovàquia i Hongria. [ es necessita una cita ] Dels aproximadament 130.000 alemanys dels Carpats a Eslovàquia el 1938, només en quedaven 20.000 el 1947  .\nTxecoslovàquia va quedar sota la influència de la Unió Soviètica i del Pacte de Varsòvia després del cop d’estat del 1948 . El 1968 el país va ser ocupat per les Forces del Pacte de Varsòvia (amb l'excepció de Romania ), posant fi al període de liberalització que s'havia inaugurat sota la direcció d' Alexander Dubček . El 1969, Txecoslovàquia es va convertir en una federació amb la República Socialista Txeca i la República Socialista Eslovaca . \nEl 17 de juliol de 1992, el Consell Nacional Eslovac va proclamar la Declaració d’Independència de la República Eslovaca . L'1 de gener de 1993 Eslovàquia es va separar de la Federació txecoslovaca , constituint una república autònoma i independent en tots els aspectes. El protagonista del procés que va conduir a la independència eslovaca va ser Vladimír Mečiar , durant molt de temps també primer ministre del jove estat. Sovint acusat de demagogia , Mečiar va caure el 1999 . Després va reaparèixer a les eleccions presidencials del 2004, però les va perdre en la votació a favor del nou polític emergent Ivan Gašparovič . Eslovàquia vivia en un clima general ambigu, que oscil·lava entre l’eufòria i la preocupació per les creixents desigualtats socials: està en plena expansió després de l’adhesió a la Unió Europea i posteriorment a l’ euro .\nContrastos amb la minoria hongaresa\nDesprés de la dissolució de la Federació txecoslovaca, el nacionalisme eslovac va adquirir una importància antihongaresa. No obstant això, les pressions de la comunitat internacional i les preocupacions relacionades amb els riscos d'un fracàs del procés d'integració del país a la UE han mitigat les manifestacions concretes de discriminació. El 1995 es va arribar a un "tractat de bona cooperació veïnal i amistosa" entre Hongria i Eslovàquia. Aquest últim, però, va donar una interpretació restrictiva, mantenint l’eslovac com a llengua oficial del país, en contrast amb el compromís –assumit a l’acord– de defensar els drets de la substancial minoria magiar, inclòs el reconeixement total del dret a ensenyar a la llengua materna, així com l'ús en procediments i documents administratius. La reorganització del territori duta a terme per la llei de l’1 de gener de 1997 –que va fer passar el nombre de regions de 4 a 8 (amb 79 províncies) - va afectar negativament la possibilitat d’obtenir alguns drets més (potser segons el model del Tirol del Sud ) per la minoria hongaresa, que ara es divideix en quatre regions  . Aquest caràcter antihongarès va ser renovat posteriorment, per exemple per la nova llei sobre llengües minoritzades, l'ús públic de la qual estava prohibit i sancionat amb multes fortes (fins a 5.000 euros)  i, en resposta a la llei hongaresa que també considera ciutadans de la nació els que viuen fora del país, amb l’anul·lació de la ciutadania eslovaca si un ciutadà de la nació en demana una altra.\nEl mateix tema en detall: Geografia d'Eslovàquia .\nEl paisatge eslovac és principalment muntanyós, amb els Carpats que s'estenen per gairebé tota la part nord de la nació. Entre aquestes serralades, els cims més alts pertanyen a les muntanyes Tatra . Al nord, prop de la frontera polonesa , hi ha els Alts Tatras , que són una destinació d’ esquí popular i que presenten molts llacs i valls panoràmiques, a més del punt més alt del país, Gerlachovský štít , situat a 2.656 metres , i la muntanya simbòlica més alta de Eslovàquia, el Kriváň .\nEls principals rius eslovacs són el Danubi , el Váh i l’ Hron . El Tisza marca la frontera eslovaca- hongaresa per només 5 km .\nEls principals llacs eslovacs són artificials: Oravská priehrada (superfície 35 km² ), Zemplínska šírava ( 33 km² ), Liptovská Mara ( 22 km² ), Veľká Domaša ( 14 km² ).\nEl clima eslovac s’eleva entre les zones temperades i continentals , amb estius relativament càlids i hiverns freds, ennuvolats i humits. La zona d'Eslovàquia es pot dividir en tres regions segons el tipus de clima; el primer d'ells es pot dividir en dos subgrups.\nClima de les planes\nLa temperatura mitjana anual ronda els 9-10 ° C. La temperatura mitjana del mes més calorós ronda els 20 ° C i la del mes més fred és superior a -3 ° C. Aquest tipus de clima es dóna a la plana d’ultramar ( Záhorská nížina ) i a la plana del Danubi ( Podunajská nížina ) i és el clima típic de la capital Bratislava . \nDomini de les influències continentals\nLa temperatura mitjana anual és d’uns 8-9 ° C; la temperatura mitjana del mes més calorós ronda els 19 ° C, mentre que la del mes més fred és inferior a -3 ° C. Aquest tipus de clima es dóna a Košická kotlina i Východoslovenská nížina i és el clima típic de la ciutat de Košice . \nClima de conca\nLa temperatura mitjana anual oscil·la entre els 5 ° C i els 8,5 ° C. La temperatura mitjana del mes més calorós oscil·la entre els 15 ° C i els 18,5 ° C, mentre que la del mes més fred oscil·la entre -3 ° C i -6 ° C. Aquest tipus de clima es dóna a gairebé totes les conques d'Eslovàquia, per exemple a Podtatranská kotlina , Žilinská kotlina , Turčianska kotlina , Zvolenská kotlina, el clima típic de les ciutats de Poprad  i Sliač . \nLa temperatura mitjana anual és inferior a 5 ° C; la mitjana del mes més calorós és inferior a 15 ° C, mentre que la del mes més fred és inferior a -5 ° C. Aquest tipus de clima es dóna a les muntanyes i en alguns pobles de les valls d' Orava i Spiš .\nEl mateix tema en detall: Parcs nacionals d’Eslovàquia .\nParc nacional Veľká Fatra\nHi ha nou parcs nacionals a Eslovàquia:\nParc Nacional Tatra 1949\nParc Nacional dels Baixos Tatras 1978\nParc nacional Veľká Fatra 2002\nParc nacional càrstic eslovac 2002\nParc Nacional Poloniny 1997\nParc Nacional Malà Fatra 1988\nParc Nacional Muránska planina 1998\nParc Nacional del Paradís Eslovac 1988\nParc Nacional Pieniny 1967\nLa població eslovaca supera els 5.000.000 d’habitants, dels quals el 58,5% es concentren a les zones urbanes. La taxa de natalitat és del 10,1 per mil, la mortalitat és del 8,9 per mil. L’esperança de vida és de 74,5 anys. La mortalitat infantil és del 7,5 per mil.\nDemografia d’Eslovàquia, dades en milions d’habitants).\nLa població està formada principalment per eslovacs (el 80,7% del total). La principal minoria del país està representada pels hongaresos (8,5%), que viuen principalment a les regions sud i est. Després hi ha gitanos , txecs , rutenis , ucraïnesos , alemanys i polonesos . Segons l’últim cens , els gitanos són el 2,0% de la població; no obstant això, segons les entrevistes amb alcaldes i altres representants de les autoritats locals, seria del 5,6% (cosa que contrastaria amb les estimacions que els eslovacs i els hongaresos representen el 96% de la població) [ sense font ] . A continuació es mostra la imatge ètnica d'Eslovàquia segons l'últim cens (2011):\nAltres ( croats , alemanys , polonesos , serbis , jueus , altres) 7,5%\nPoblació d'Eslovàquia per ètnia 1950-2011  \nCens del 1950\nCens del 1961\nCens del 1970\nCens de 1980\nCens del 1991\nCens del 2001\nCens del 2011\nEslovacs 86,6 85,3 85,5 4.317.008 86,5 4.519.328 85,7 4.614.854 85,8 4.352.775 80,7\nHongaresos 10.3 12.4 12.2 559.490 11.2 567.296 10.8 520.528 9.7 458,467 8.5\nRom 76.000 1.4 90.000 1.7 105.000 2.0\nL’esperança de vida dels gitanos és 11 anys per sota de la mitjana eslovaca per als homes i 14 anys per a les dones (el 2017). \nLa llengua oficial és l' eslovac ,  pertanyent a la subfamília de les llengües eslaves . En algunes regions del sud, es parla hongarès . Altres minories lingüístiques són les gitanes i les rutenes , generalitzades principalment al nord-est d’Eslovàquia.\nLa primera codificació de la llengua eslovaca va tenir lloc al segle XVIII amb Anton Bernolák .\nEl mateix tema en detall: Església catòlica a Eslovàquia i Església evangèlica eslovaca .\nLa Constitució eslovaca garanteix la llibertat religiosa. El 68,9% dels eslovacs es van declarar catòlics romans , el 12,96% ateu , el 6,93% luterà , el 4,1% catòlic de ritus bizantí , el 2,0% calvinista , el 0,9% cristià ortodox , mentre que l’1,1% restant professava altres religions . En una època, la comunitat jueva era molt nombrosa (120.000 persones abans de la Segona Guerra Mundial ), però, avui en dia, només queden 2.300 jueus. El 2010, hi havia al país uns 5.000 musulmans que representaven menys del 0,1% de la població total.\nCristians : 82,83%\nCatòlics : 73,0%\nRitu romà : 68,9%\nRitu bizantí : 4,1%\nProtestants : 8,93%\nLuterans : 6,93%\nCalvinistes : 2,0%\nOrtodoxa : 0,9%\nAteus : 12,96%\nAltres religions : 1,1%\nJueus : <0,1%\nMusulmans : <0,1%\nPalau presidencial eslovac a Bratislava .\nL'actual Constitució es va aprovar l'1 de setembre de 1992 i va entrar en vigor l'1 d'octubre del mateix any.\nEl president, elegit per votació popular (des del 1999) cada cinc anys, és el cap de l'Estat. El primer ministre, cap de govern, és nomenat pel president i sol ser el líder del partit majoritari o de la coalició. Els altres membres del govern són nomenats pel president a proposta del primer ministre.\nL’assemblea legislativa, unicameral i composta per 150 membres, s’anomena Consell Nacional de la República Eslovaca ( Národná rada Slovenskej republiky ). Els diputats són elegits cada quatre anys de manera proporcional. El principal òrgan judicial és el Tribunal Constitucional ( Ústavný súd ), format per 13 membres designats pel president d'entre els candidats a una llista presentada pel parlament.\nEl mateix tema en detall: Regions d'Eslovàquia i districtes d'Eslovàquia .\nEstructures de l'administració estatal\nEslovàquia es divideix en 8 kraje (al singular - kraj que literalment traduït significa país o paisatge); cadascun d'ells pren el seu nom de la ciutat capital.\nEstructures de l'autoritat territorial\nDes del 2002 Eslovàquia es divideix en vuit unitats, en singular vyšší územný celok ( unitat territorial superior ) i en plural vyššie územné celky (abreujat VÚC), també anomenat samosprávny kraj . Les unitats tenen certa autonomia regional. El nombre, els noms i els territoris dels VÚC són idèntics al kraj i en la traducció oficial de la Unió Europea prenen el nom de regions en italià.\nBratislava ( Bratislavský kraj )\nTrnava ( Trnavský kraj )\nTrenčín ( Trenčiansky kraj )\nNitra ( Nitriansky kraj )\nŽilina ( Žilinský kraj )\nBanská Bystrica ( Banskobystrický kraj )\nPrešov ( Prešovský kraj )\nKošice ( Košický kraj )\nLa paraula kraj pot anar precedida de samosprávny ("autònom") en qualsevol cas, o substituir-la per vyšší územný celok .\nAl seu torn, els kraj es divideixen en districtes ( okresy , sing. Okres ). Eslovàquia es divideix en 79 districtes (els districtes es poden comparar amb les províncies italianes).\nRegions tradicionals d'Eslovàquia\nEl mateix tema en detall:Ciutats d’Eslovàquia .\nPrincipals ciutats d'Eslovàquia\nŠtatistický úrad Slovenskej republiky - 31 de desembre de 2011\nBratislava Bratislava 413.192\nPrievidza Trenčín 48.866\nKošice Košice 240,688\nZvolen Banská Bystrica 43,311\nPrešov Prešov 91,638\nPovažská Bystrica Trenčín 41.153\nŽilina Žilina 81,515\nMichalovce Košice 39.940\nBanská Bystrica Banská Bystrica 79,775\nNové Zámky Nitra 39.585\nNitra Nitra 78,875\nSpišská Nová Ves Košice 37.948\nTrnava Trnava 66.219\nHumenna Prešov 34,913\nMartin Žilina 57.300\nLevice Nitra 34,649\nTrenčín Trenčín 55.832\nKomárno Nitra 34,478\nPoprad Prešov 52,791\nBardejov Prešov 33,625\nEl 1467 es va inaugurar la universitat més antiga d'Eslovàquia, la Universitat Istropolita , fundada pel rei d'Hongria Mattia Corvinus ; avui ja no està activa. La universitat més gran del país és la Universitat Comenius de Bratislava . Altres instituts són la Universitat Tècnica Eslovaca de Bratislava ( Slovenská technická univerzita v Bratislave ), la Universitat d’Economia de Bratislava ( Ekonomická univerzita v Bratislave ), la Universitat Mèdica de Bratislava (Slovenská zdravotnícka univerzita v Bratislave), la Universitat Tècnica de Košice ( Technick univerzita v Košiciach ), la Universitat Catòlica de Ružomberok ( Katolícka univerzita v Ružomberku ), la Universitat de Trnava ( Trnavská univerzita v Trnave ) i la Universitat dels Sants Ciril i Metodi de Trnava ( Univerzita sv. Cyrila a Metoda v Trnave ).\nL'escut és la versió "eslava" (amb l'ús dels colors eslaus del vermell, blau, blanc) de la part dreta de l'escut d'Hongria amb la creu bizantina (en ús des de l'època del rei hongarès) Béla III , que va ascendir al tron hongarès gràcies a l'ajut de l' emperador romà de Bizanci ) i a les tres muntanyes, que segons la tradició serien els tres cims dels Carpats dels Tatra , Fatra i Mátra .\n1 de gener Dia de la fundació de la República Eslovaca celebra el naixement de la República Eslovaca el 1993\n29 d’agost Dia de l' aixecament nacional eslovac dins de la Resistència durant la Segona Guerra Mundial, el 1944\n1 de setembre Dia de la Constitució de la República Eslovaca celebra la Constitució de la República Eslovaca el 1992\n15 de setembre Festa de Nostra Senyora Nostra Senyora dels Set Dolors: Maria Addolorata celebracions per a la patrona catòlica d'Eslovàquia\n17 de novembre Dia de la lluita per la llibertat i la democràcia Aniversari de la Revolució del Vellut , el 1989\nEl mateix tema en detall: Política d'Eslovàquia , caps d'Estat d'Eslovàquia i caps de govern d'Eslovàquia .\nEslovàquia va ingressar a l' OTAN el 29 de març de 2004 , mentre que des de l'1 de maig de 2004 va ser un estat membre de la Unió Europea . Les darreres eleccions presidencials es van celebrar el 2019 . Les darreres eleccions parlamentàries es van celebrar el 2020 .\nEl mateix tema en detall: Ampliació de la Unió Europea i cronologia de la integració europea .\nDopo l'ingresso nell' Unione europea il 1º maggio 2004 , la Slovacchia ha adottato l' euro il 1º gennaio 2009 .\n27 giugno 1995 Presenta la domanda di adesione all' Unione Europea .\n10 dicembre 1999 -13 dicembre 2002 Si tengono i negoziati di adesione.\n# Aderisce agli Accordi di Schengen .\n7 maggio 2008 La Banca centrale europea e la Commissione europea pubblicano le loro relazioni sul rispetto dei parametri di Maastricht da parte della Slovacchia, nelle quali propongono l'adesione della Slovacchia all' eurozona a partire dal 2009.\n21 giugno 2008 Il Consiglio Europeo autorizza l'adozione dell' euro da parte della Slovacchia.\n8 luglio 2008 Dopo la decisione dei Capi di Stato o di Governo i Ministri dell'Economia e delle Finanze ( Ecofin ) abrogano la deroga di cui la Slovacchia gode per l'adozione della moneta unica, fissando il seguente tasso irrevocabile di conversione: 1 euro = 30,1260 corone slovacche .\nLo stesso argomento in dettaglio: Economia della Slovacchia .\nL'economia slovacca ha tradizioni agricole, anche se dopo la seconda guerra mondiale , sotto il regime comunista , si è avviato lo sviluppo industriale. La divisione dalla Repubblica Ceca, più avanzata, ha segnato un momento di difficoltà, ma l'ingresso nell'Unione Europea (avvenuto il 1º maggio 2004) ha contribuito a rilanciare una crescita. L'economia slovacca è in espansione anche grazie agli investimenti stranieri. L'agricoltura, praticata soprattutto nella pianura del Danubio, produce principalmente cereali, patate e barbabietole da zucchero. Le zone collinari sono coltivate a vigneti e frutteti. Gli allevamenti più diffusi sono quello suino e quello bovino, cui si affianca l'allevamento di ovini nelle zone alpine. Dalle foreste delle zone montuose, che coprono il 40% del territorio, si ricavano buone quantità di legname. Le risorse del sottosuolo sono discrete, ma le fonti energetiche si limitano a modeste quantità di lignite, petrolio e gas naturale; per questo, la Slovacchia ricorre all'energia nucleare. I comparti industriali più importanti sono quello meccanico, chimico, alimentare e tessile. Nel terziario sono in crescita, sia il turismo, sia le attività commerciali e finanziarie.\nMentre tra il 1970 e il 1985 i redditi reali sono aumentati del 50% circa, negli anni '90 sono diminuiti. Il prodotto interno lordo è tornato al livello del 1989 solo nel 2007. \nL'ex ministro (1998-2002) Brigita Schmögnerová spiega: "C'è sempre un consenso tra i leader sul dumping sociale. Dall'allargamento dell'Unione europea, le imprese straniere sono alla ricerca della manodopera più economica, ma invece di unire le forze, i governi della regione sono in concorrenza per offrire il livello più basso possibile di tasse. "Quando la Slovacchia ha aderito all' Unione Europea nel 2004, è stato il primo paese OCSE ad introdurre un'unica aliquota piena del 19% di imposta sugli utili aziendali, sul reddito e sui beni di consumo. La mancanza di progressività fiscale porta ad un forte aumento delle disuguaglianze. La spesa per la salute, l'istruzione o l'alloggio è inferiore alla media europea. \nCirca il 10% della popolazione attiva slovacca è espatriata nel 2014. Il paese ha uno dei più alti livelli di disoccupazione in Europa, con il 7,1% della popolazione attiva disoccupata da più di un anno. \nLo stesso argomento in dettaglio: Letteratura slovacca .\nUna letteratura slovacca vera e propria si afferma nel XIX secolo con Ľudovít Štúr , linguista e poeta, e Pavol Országh Hviezdoslav , il maggior poeta slovacco. Nel XX secolo prevale una forma di scrittura di impatto storico e sociale sulla situazione slovacca durante la Seconda guerra mondiale .\nNel XIX secolo si afferma la musica romantica con Ján Levoslav Bella . Nel XX secolo ricordiamo, fra gli altri, Janka Guzová , autrice di canzoni popolari slovacche e nel XXI secolo la cantante Jana Kirschner .\nLa Slovacchia nello spazio\n20 febbraio 1999 : Ivan Bella è il primo slovacco ad andare nello spazio\n23 giugno 2017 : viene lanciato SkCUBE , il primo satellite slovacco\nLo stesso argomento in dettaglio: Cucina slovacca .\nBryndzové halušky , piatto nazionale slovacco\nBryndzové halušky - gnocchetti con la bryndza\nBryndzové pirohy - tortelli con la bryndza\nBryndza - formaggio di pecora utilizzato nelle ricette tradizionali\nPalacinky - dolce di origine ungherese, simile alle crepes\nTra le varie discipline sportive in cui la Slovacchia ha conseguito ottimi risultati ricordiamo l'hockey su ghiaccio: nel 2002 la Nazionale di hockey su ghiaccio maschile della Slovacchia ha infatti conseguito l'oro mondiale nel Campionato mondiale di hockey su ghiaccio maschile 2002 , disputatosi in Svezia.\nNella disciplina ciclistica ricordiamo Peter Sagan , primo corridore a vincere tre mondiali consecutivi.\nLa Nazionale di calcio della Slovacchia vanta importanti giocatori di livello internazionale quali Marek Hamšík e Róbert Vittek , il capocannoniere della nazionale slovacca con 23 reti; Milan Skriniar , difensore centrale dell'Inter e della nazionale.\nLo stesso argomento in dettaglio: Slovacchia ai Giochi olimpici .\nIl primo oro olimpico per la Slovacchia fu conquistato da Michal Martikán , nel caiacco (canoa), ai Giochi olimpici di Atlanta del 1996 .\n^ ( EN ) Dati forniti dall'Istituto statistico slovacco , su app.statistics.sk . URL consultato il 10 luglio 2011 .\n^ ( EN ) Dati forniti dall'Istituto statistico slovacco , su app.statistics.sk . URL consultato il 10 luglio 2011 (archiviato dall' url originale il 26 febbraio 2011) .\n^ ( SK ) Stav obyvateľstva v SR k 31. decembru 2014 , su Štatistický úrad SR . URL consultato il 24 aprile 2015 .\n^ a b c d ( EN ) World Economic Outlook Database, April 2019 , su IMF.org , Fondo Monetario Internazionale . URL consultato il 23 maggio 2019 .\n^ ( SK ) Costituzione della Slovacchia\n« Čl. 1 Slovenská republika je zvrchovaný, demokratický a právny štát. Neviaže sa na nijakú ideológiu ani náboženstvo.»\n^ Management of the Hungarian Issue in Slovak Politics , su academia.edu . URL consultato il 12 dicembre 2015 .\n^ ( SK ) Nemecká menšina na Slovensku po roku 1918 [ German minority in Slovakia after 1918 ] , su saske.sk , 20 giugno 2008. URL consultato il 16 ottobre 2010 (archiviato dall' url originale il 20 giugno 2008) .\n^ David Rock e Stefan Wolff, Coming home to Germany? The integration of ethnic Germans from central and eastern Europe in the Federal Republic , New York; Oxford, Berghahn, 2002.\n^ Dr. Thomas Reimer, Carpathian Germans history , su mertsahinoglu.com . URL consultato il 16 ottobre 2010 .\n^ ( CS )Legge costituzionale del 27 ottobre 1968\n^ Bratislava su euroWEATHER , su eurometeo.com .\n^ Poprad su euroWEATHER , su eurometeo.com .\n^ Demographic data from population and housing censuses in Slovakia , su Sodb.infostat.sk . URL consultato il 29 agosto 2017 .\n^ Development of prices in production area in July 2017 ( PDF ), su Portal.statistics.sk . URL consultato il 29 agosto 2017 (archiviato dall' url originale il 15 luglio 2007) .\n^ a b c d Philippe Descamps, Slovakia, where central Europe really begins , su Le Monde diplomatique , 1º settembre 2017.\n^ Slovakia , su The World Factbook , Central Intelligence Agency .\nAlessandro Minuto Rizzo , L'Italia, la Slovacchia e l'Europa. Un percorso storico comune , in "Rivista di Studi Politici Internazionali", vol. 77, fasc. 306, aprile-giugno 2010, pp. 259–264.\nWikiquote contiene citazioni di o su Slovacchia\nWikizionario contiene il lemma di dizionario « Slovacchia »\nWikinotizie contiene notizie di attualità su Slovacchia\nWikimedia Commons contiene immagini o altri file sulla Slovacchia\nWikivoyage contiene informazioni turistiche su Slovacchia\nSito ufficiale , su slovakia.com .\nSlovacchia , in Dizionario di storia , Istituto dell'Enciclopedia Italiana , 2010.\n( IT , DE , FR ) Slovacchia , su hls-dhs-dss.ch , Dizionario storico della Svizzera .\n( EN ) Slovacchia / Slovacchia (altra versione) , su Enciclopedia Britannica , Encyclopædia Britannica, Inc.\nSito in italiano dedicato alla Repubblica Slovacca , su inslovacchia.it .\nSito del Governo Slovacco , su government.gov.sk . URL consultato il 4 giugno 2006 (archiviato dall' url originale il 10 aprile 2012) .\nSito sulla Repubblica Slovacca , su slovakia.org . URL consultato il 4 giugno 2006 (archiviato dall' url originale il 28 febbraio 2009) .\nVIAF ( EN ) 138347464 · ISNI ( EN ) 0000 0001 2364 4624 · LCCN ( EN ) n50075233 · GND ( DE ) 4055297-4 · NDL ( EN , JA ) 00571747 · WorldCat Identities ( EN ) lccn-n50075233\nEstratto da " https://it.wikipedia.org/w/index.php?title=Slovacchia&oldid=122208154 "


Menú del dia: les pizzes - Les aigües turbulentes\nAquesta entrada s'ha publicat dins de 2. Societat, Societat | s'ha etiquetat en Gastronomia, Roma per jordicc | Deixa un comentari. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent


Washington insta el règim d'Al-Assad a aturar les matances de civils a Idlib\n3 min. Washington 22/05/2019 13:32\n651x366 Al-Assad en la inauguració d'un centre islàmic a Damasc. SANA / EFE Al-Assad en la inauguració d'un centre islàmic a Damasc. SANA / EFE\nEls Estats Units han denunciat un suposat atac químic a mans de forces lleials al president Baixar al-Assad, comès el 19 de maig passat al nord-oest de Síria. "Continuem veient indicis que el règim d'Al-Assad podria haver reprès l'ús d'armes químiques, amb un suposat atac amb gas clor el 19 de maig del 2019 al matí al nord-oest de Síria", ha dit la portaveu del departament d'Estat dels Estats Units, Morgan Ortagus, en un comunicat.\nEl govern de Washington ha indicat que encara està recopilant informació sobre aquest incident, del qual no ha ofert detalls, i ha reiterat el seu advertiment que actuarà ràpid al costat dels seus aliats si l'executiu de Damasc utilitza armament químic.\nOrtagus afegeix que el presumpte atac químic forma part d'"una campanya violenta del règim d'Al-Assad que viola l'alto el foc per protegir diversos milions de civils a la zona d'Idlib". "Aquesta renovada ofensiva del règim sirià ha tingut com a blanc comunitats d'aquesta àrea, entre les quals hi ha un gran nombre de sirians que ja s'havien desplaçat per la violència en altres parts de Síria, i ha destruït instal·lacions sanitàries, escoles, habitatges i campaments de desplaçats interns", afegeix el comunicat.\nEls Estats Units insisteixen que els atacs de les autoritats sirianes en zones del nord-oest del país s'han d'aturar i han recordat que qualsevol agressió contra l'àrea de "distensió" de la província d'Idlib serà una "escalada temerària que amenaci amb desestabilitzar la regió".\nEl departament d'Estat ha criticat Moscou per les seves acusacions contra els anomenats Cascos Blancs, que presten tasques de rescat en àrees fora del control del govern sirià. Ha considerat que aquestes al·legacions russes, que acusen els Cascos Blancs de col·laborar amb "terroristes" a Síria, formen part de "la campanya de desinformació del règim d'Al-Assad i Rússia per crear una narrativa falsa que doni la culpa a d'altres pels atacs químics que el mateix règim d'al-Assad porta a terme".\nEl govern nord-americà ha assegurat que el 24 de novembre passat les tropes governamentals sirianes i Rússia "van intentar inventar-se un atac amb armes químiques prop d'Alep i en van culpar les forces de l'oposició". Ahir les forces lleials Al-Assad i els opositors es van enfrontar en combats a la zona de distensió d'Idlib, tot i l'anunci de Rússia de l'inici d'una treva unilateral de Damasc.\nL'administració del president nord-americà, Donald Trump, ha bombardejat Síria dues vegades en resposta a presumptes atacs químics del govern de Damasc l'abril del 2017 i del 2018.


Els balcons del Barri Antic es converteixen en escenaris musicals\nEls balcons del Barri Antic de Cambrils es converteixen en escenaris musicals\nImatge de la passada edició de Música als Balcons.\nLa quarta edició de Música als Balcons arriba al municipi aquest divendres a partir de les 18.30 hores\nActualitzada 04/05/2016 a les 18:01\nEls joves músics de Cambrils tindran, un cop més, un escenari insòlit per tal d’exposar el seu talent el proper divendres 6 de maig, a partir de les 18:30 hores, a través de la quarta edició de Música als Balcons. Els alumnes de l’Escola Municipal de Música de Cambrils (EMMC) tocaran des de diferents balcons del barri antic mentre alumnes del Centre de Dansa Cambrils oferiran coreografies a peu pla.\nL’origen de la ruta és el Centre Cultural, i a partir d’allí començarà un itinerari guiat per les alumnes del Centre de Dansa amb la Txaranga Bandsonats. Es faran diverses parades per escoltar els diferents grups musicals de l’EMMC. Les parades són:


L’Ajuntament reclama, amb l’impuls del PDeCAT, protecció als refugiats que fugen per motiu de condició sexual i que podrien patir doble discriminació als països d’acollida – Projecte Barcelona 2019\nL’Ajuntament reclama, amb l’impuls del PDeCAT, protecció als refugiats que fugen per motiu de condició sexual i que podrien patir doble discriminació als països d’acollida\nEl Consell Plenari de l’Ajuntament ha aprovat una Declaració Institucional que expressa també la voluntat de Barcelona d’acollir a persones refugiades, condemna l’onada de racisme i xenofòbia que actualment està afectant a diversos estats de la Unió Europea, i reclama una nova política d’asil i refugi que doni resposta a l’emergència humanitària existent\nEl Grup Municipal del PDeCAT a l’Ajuntament, que presideix Xavier Trias, ha impulsat l’aprovació d’una Declaració Institucional, ambla signatura de tots els grups municipals i que ha llegit la regidora Francina Vila, que reclama una nova política que protegeixi a les persones refugiades que fugen dels seus països per motiu de la seva condició sexual i que poden ser susceptibles d’una doble discriminació al país d’acollida. El Consell Plenari de l’Ajuntament ha aprovat una iniciativa que expressa també la voluntat de Barcelona d’acollir a persones refugiades, condemna l’onada de racisme i xenofòbia que actualment està afectant a diversos estats de la Unió Europea, i reclama una nova política d’asil i refugi que doni resposta a l’emergència humanitària existent.\nSegons dades d’ACNUR, cada minut, 31 persones han de fugir de la seva llar, això demostra que per cinquè any consecutiu, de manera alarmant, augmenten les persones que han de marxar del seu país ja sigui per motius relacionats amb el canvi climàtic, motius bèl·lics o per violacions massives dels drets humans. Els governs europeus es troben davant el major repte humanitari des de la Segona Guerra Mundial i aquests no estan donant les respostes necessàries ni compleixen els acords als que s’ha arribat a la Convenció de Ginebra.\nMalauradament, el mar Mediterrani ha esdevingut un negre escenari on cada any perden la vida milers de persones migrades i refugiades. La principal porta d’entrada a Europa ha esdevingut un malson per aquelles persones que han hagut de fugir del seu país d’origen i que on des del 2014 han mort més de 14.000 persones. Les darreres setmanes hem viscut moments més mediàtics on centenars de persones a bord de l’Aquarius es trobaven a la deriva i la ribera europea del Mediterrani restava impassible davant aquesta emergència humanitària. És per això que és urgent una nova política d’asil i refugi que comporti la implicació de tots els estats europeus i que doni resposta a l’emergència humanitària existent, així com la implementació efectiva dels acords que s’arribin.\nPreocupant és també l’onada de racisme i xenofòbia que s’està vivint a molts estats europeus i on Barcelona vol reivindicar-se com una ciutat intercultural, oberta, solidaria, acollidora, que es reconeix plural i respectuosa vers els drets humans, on la xenofòbia i el racisme no hi tenen cabuda. A aquesta dramàtica situació s’afegeix la doble vulnerabilitat que pateixen les persones refugiades LGTBI, persones que en moltes ocasions han estat perseguides en el seu país d’origen per la seva condició sexual, arribant a patir presó i maltractaments físics.\nEnguany, la setmana de l’orgull gai se celebrarà del 23 al 30 de juny es centrarà en una campanya de suport als refugiats LGBTI.\nÉs per tot plegat, d’acord amb el que estableixen els articles 60.6, 65, 73.5 i 101.1 del reglament Orgànic de l’Ajuntament de Barcelona, el Consell Plenari de l’Ajuntament de Barcelona ha aprovat la següent:\nPRIMER.- Expressar, una vegada més, la voluntat de Barcelona d’acollir a persones refugiades.\nSEGON.- Denunciar l’incompliment del Conveni de Ginebra pels governs europeus, i exigir el compliment de les quotes de reubicació i reassentament acordades pels Estats membres de la Unió Europea.\nTERCER. Condemnar l’onada de racisme i xenofòbia que actualment està afectant a diversos estats de la Unió Europea.\nQUART.- Reclamar una nova política d’asil i refugi que doni resposta a l’emergència humanitària existent.\nCINQUÈ.- Exigir una nova política que protegeixi a les persones refugiades que fugen dels seus països per motiu de la seva condició sexual i que poden ser susceptibles d’una doble discriminació al país d’acollida.\nSISÈ.- Reclamar que es possibiliti la participació de la Generalitat de Catalunya i dels ajuntaments en les polítiques d’asil i refugi.\nSETÉ – Reivindicar la tasca feta des de l’ajuntament al llarg dels anys a favor dels drets de les persones refugiades i de la població que pateix un conflicte bèl·lic, així com la feina contra la xenofòbia i el racisme, que han fet de Barcelona com una ciutat intercultural, oberta, solidaria, acollidora i respectuosa vers els drets humans, on la xenofòbia i el racisme no tenen cabuda.\nAnterior Entrada anterior: Xavier Trias: “En moments en que hem de buscar l’acord, Ada Colau fa l’impossible perquè no l’assolim”\nSegüent Entrada següent: Jaume Ciurana: “El fracàs del Govern Colau en polítiques d’habitatge ja ha situat l’accés a un pis com el segon gran problema de Barcelona”


ldap + domini intracentre :: Linkat :: GNU Linux\nldap + domini intracentre\nDarrera visita: 17 / Des / 2010\nEnviat: 19/Oct/2009 - 14:55\nTinc el servidor amb linkat 2.1 i totes les estacions amb windows sota domini intracentre. No he tingut cap problema en afegir-les al domini.\nHe instal·lat linkat 2.1 a una estació com a client.\nEm funciona la xarxa. He configurat ldap amb:\nAutenticació d'usuaris: Utilitza LDAP\nAdreces de servidor LDAP: 192.168.0.207 (que és l'adreça del meu servidor)\nhe fet /etc/Linkat/Linkat.sh install\nEl servidor de DNS és el 192.168.0.207 i després les de l'xtec.\nEntro a l'LDAP del servidor des del client i hi ha aquest ordinador donat d'alta\nNo treballo amb DHCP. Tots els ordinadors i impresores tenen IP fixa.\nPerò què he de fer per què a la pantalla inicial surti el domini intracentre i posar el nom de qualsevol usuari del domini i es connectin les unitats de xarxa?\nHe seguit els passos de:\n1.- Adequar la configuració IP del equip a la teva xarxa:\nhttp://www.xtec.cat/at_usuari/guies/preventives/linkat2/servlinkat/xarxa/ip.htm (per assignar la direcció tcp/ip fixa)\n2.- Transformació de la forma de treball del equip a client, amb\nEnviat: 20/Oct/2009 - 08:43\nSi tens un servidor Linkat i has fet la instal·lació d'un client Linkat, des d'aquest client ja pots entrar amb qualsevol usuari que tinguis al servidor Linkat. No cal seleccionar cap domini, el client ja sap que el seu domini és "intracentre".\nEnviat: 20/Oct/2009 - 10:12\nAcabo de provar-ho i ara al validar-me com un usuari del domini intracentre em surt el següent missatge.\n"El vostre directori està llistat com a "/srv/exports/T/alumnes/eso/nomusuari" però sembla que no existeix. Voleu entrar-hi utilitzant el directori /(arrel) com al vostre directori d'usuari? Probablement res no funcionarà si no utilitzeu una sessió a prova de fallades."\nAl dir-li que sí, surt el missatge:\n"El vostre fitxer $HOME/.dmrc té permisos incorrectes i s'ignorarà. Així s'evita desar la sessió predetderminada i l'idioma.El fitxer hauria de ser propietat de l'usuari i tenri permís 644"\nAleshores em fa fora.\nEnviat: 20/Oct/2009 - 10:45\nAquí hi ha alguna cosa que no em quadra. El directori personal de l'usuari és el directori /home del servidor Linkat. La carpeta /srv/exports (de la qual pengen les carpetes P, S i T) són els recursos compartits via NFS i Samba als quals tothom hi té accés.\nFes una prova, intenta crear un nou usuari al servidor i deixa-li el directori predeterminar que hi apareix (que és el /home). Una cosa a tenir en compte és que els usuaris que hagis donat d'alta han de pertànyer al grup: users com a grup de LDAP.\nEnviat: 20/Oct/2009 - 11:14\nHe creat un usuari amb nom "aaa" i contrasenya "12345" que pertany al grup Users de l'LDAP i em diu el mateix, però en el directori /home del servidor on s'ha creat la carpeta. He comproivat que hi sigui.\n"El vostre directori està llistat com a "/home/aaa" però sembla que no existeix. Voleu entrar-hi utilitzant el directori,,...."\nEm cal dir:\nQue totes les carpetes dels alumnes i profes tenen permís 700.\nQue els grups LDAP creats són Alumnat, professorat, a part dels adminstradors\neditors i users\nQuà cal configurar alguna cosa de NFS?\nEnviat: 20/Oct/2009 - 12:11\nFes una cosa, reinicia el servidor per validar que tots els serveis s'han reiniciat, comprova que els clients de centre tinguin configurat el DNS amb la IP del servidor (deixa només aquesta DNS per assegurar-nos) i si encara et dona error, agafa un client i reinstal·la el script de configuració de centre:\nEnviat: 20/Oct/2009 - 20:12\nHo he provat i tampoc. Estic igual. Segur que és qualsevol cosa insignificant.\nNo sé si pot influir, però quan vaig instal·lar la linkat 2.1 li vaig dir que era client d'aula i al no tenir el DHCP activat no em va poder fer la prova de connexió i es quedava penjat. Vaig reiniciar-lo i dir-li que no fes la prova.\nTambé veig que després d'instal·lar-ho tot i configurar els DNS del l'ordinador central em surten activades de color gris sense opció de poder modificar-ho on diu "Escriu el nom de l'ordinador central a /etc/hosts" i la casella DE "actualitza els servidors de nom i la llista de cerca amb DHCP"\nTambé en l'opció del Yast client LDAP no em funciona si hi tinc posat S-207.intracentre, cal posar-li la IP del servidor. Aleshores només em deixa entrar com usuari anònim on veig els ordinador connectats al domini. No m'acepta la contrasenya del servidor LDAP des del client.\nDemà provaré de tornar a instal·lar tot de nou com i fos un ordinador autònom i després afegir-lo al domini.\nEnviat: 21/Oct/2009 - 20:57\nHe tornat instal·lar-ho tot de nou en dos ordinadors.\nEn un ordinador amb linkat 2.1, com autònom i donar-lo d'alta al domini instal·lo els paquest i m'ha fet el mateix.\nEn un altra ordinador hem instal·lat la linkat 3.0 en autonom, l'hem incorporat al domini instal·lant tots els paquets i hem aconseguit al final entrar amb un usuari que hem creat al /home/nomusuari del servidor i amb permisos 777\nAmb la resta d'usuaris dis a /srv/exports/... no ho hem aconseguit.\nVeiem que el problema és que no crea el perfil de l'usuari en el servidor i pot ser problemes de permisos. No es crea el .ICEauthority en la carpeta.\nHe trobat en el fòrum el mateix problema a:\nperò no diu si es va poder solucionar.\nEnviat: 21/Oct/2009 - 23:37\nAquí hi ha alguna cosa de la configuració que no es veu però que ens està afectant.\nDes del client Linkat, i des de la consola executa:\n(entenc que el teu servidor es diu així, si té un altre nom, executa el nslookup amb el nou nom).\nDes del servidor Linkat executa exactament les dues comandes nslookup anteriors.\nSi has creat un usuari "aaa" al servidor, executa des del client:\nPer cert, per entrar al client fes-ho amb un usuari local del client com ara l'usuari: argo\nEnviat: 22/Oct/2009 - 10:51\n207.0.168.192.in-addr.arpa name S-207.intracentre\ntan en el client com en el servidor donen el mateix\nHe fet nslookup S-207.intracentre (al client)\n**server can't find S-207.intracentre.intracentre:SERVFAIL\nEn el servidor en la útima línia surt una sola vegada la paraula intracentre\n**server can't find S-207.intracentre:SERVFAIL\nTambé i ja posats he fet\n*** server cant'find S-207:NXDOMAIN\nuid=1236(aaa) gid=100(users) grups0100(users)\nAl final n'aprendré i tot\nEnviat: 22/Oct/2009 - 23:51\nDoncs això era el que volia veure. El problema el tens amb el servidor de noms. És molt important que en els clients les comandes:\nnslookup S-207.intracentre apunti cap al 192.168.0.207\nnslookup 192.168.0.207 apunti cap a S-207.intracentre\nAixò vol dir que el servidor de noms al servidor de centre no funciona o està aturat.\nI digues-me si està en funcionament o "running"\nSi no et funciona el servidor de noms, el model d'aula no és operatiu. Com a mínim ara ja tenim el problema localitzat.\nEnviat: 23/Oct/2009 - 09:36\nEnvio el resultat de la consola\nS-207:~ # rcnamed status\nserver is up and running running\nRegistrat/da: 19 / Feb / 2011\nDarrera visita: 03 / Jul / 2015\nEnviat: 17/Nov/2014 - 18:35\nTinc el mateix problema, resulta que he instal·lat una VirtualBox 4.26 r82870 a una màquina amb Windows XP SP3, he creat dues màquines, una amb un Linkat3 (Servidor de Centre) i una altra també amb Linkat3 (Client de Centre), tot aparentment ha anat bé i tots dos s'han instal·lat i configurat com era d'esperar en els seus rols. Les seves configuracions son aquestes:\nServidor de Centre:\nip: assignada dinàmicament mitjançant DHCP des de el servidor.\nHe creat 3 usuaris (al Servidor) alumne1, alumne2 i alumne3. He reiniciat i engegat el Client (LinkatClient) però quan intento fer login amb qualsevol dels usuaris creats em dona un error:\n"Could not update ICEathority file /home/nom_usuari/.ICEathority\naccepto i surt aquest altre:\nHi ha un problema amb el servidor de configuració (/usr/lib/Gconf/2/gconf-sanity-check-2 ha sortit amb l'estat 256)\nTot després es queda sense mostrar l'escriptori i tot sembla que no es carrega el perfil d'usuari. He llegit alguns dels tòpics d'aquest fòrum i m'he adonat que sembla ser un error habitual. He fet un nslookup (com a root) al mateix servidor (servidor2) amb aquests resultats:\nservidor2:~ # nslookup servidor2.intracentre\nservidor2:~ # nslookup 192.168.0.200\n200.0.168.192.in.addr.arpa name = servidor2.intracentre.\nLinkatClient:~ # nslookup servidor2.intracentre\nTots dos diuen el mateix, el client té com a DNS primari (i únic) la direcció IP del servidor (192.168.0.200) que es pot veure amb l'ordre 'cat /etc/resolv.conf', tots dos diuen:\nLes respostes a l'ordre 'id alumne3' son aquestes:\nuid=1003(alumne3) gid=1003 grups=65533(nobody),65534(nogroup),8(www),1003\nuid=1003(alumne3) gid=1003(Alumnat) groups=1003(Alumnat),100(users)\nHe provat a fer el canvi del fitxer /home/alumne3/.ICEauthority a /home/alumne3/.ICEauthority_OLD\ni reiniciar però res no funciona tampoc.\nSi premo Ctrl+Alt+F1 a la pantalla de benvinguda (al Client) i intento entrar com a alumne 3 rebo aquest missatge des de la consola:\nLinkatClient login: alumne3\nDarrera entrada: dl nov 17 17:47:00 CET 2014 a :1\nHave a lot of fun. . .\nNo hi ha cap directori /home/alumne3.\nS'està entrant amb l'inici = "/".\nSi miro la carpeta /home amb l'ordre 'ls -al /home' veig que està buida, pero si entro al Servidor i miro allà sí que la veig (que es a on vaig fer el canvi del fitxer .ICEauthority a .ICEauthority_OLD) però encara no funciona.\nAgraïría si algú em pogués ajudar i donar un cop de mà per posar-hi solució a aquest tema que ja m'ha fet perdre molt de temps. Gràcies per anticipat.\nEnviat: 18/Nov/2014 - 10:01\nEl problema el tens al muntatge via NFS del recurs /home. El problema que estàs tenint amb el missatge del .ICEauthority i des de consola " No hi ha cap directori /home/alumne3." apunten que no s'ha configurat correctament el muntatge per part del client.\nPots mirar des del YaST com estan muntats els recursos via NFS.\nNo obstant, crec que és molt millor que facis les proves amb les versions més noves de Linkat basades en Ubuntu.\nTens la recepta sobre com muntar el model d'aula en Linkat edu 12.04/14.04 a:\nLinkat edu 12.04:\nLinkat edu 14.04:\nEnviat: 18/Nov/2014 - 15:15\nmoltes gràcies per la teva resposta, he estat llegint el manual de la Linkat edu 14.04 i m'he fixat en el fitxer /etc/auto.homes i resulta que el meu estaba apuntant a servidor.intracentre en lloc de fer-ho a servidor2.intracentre:\n* -fstype=nfs,hard,intr servidor.intracentre:/home/&\n* -fstype=nfs,hard,intr servidor2.intracentre:/home/&\ndesant els canvis el client (LinkatClient) ara si, per fi, funciona correctament i es carrega el perfil d'usuari des del servidor (servidor2). Gràcies per l'ajuda. Molt agraït :)


50 anys de l’Asociación de Archiveros de la Iglesia en España\nEl 24 de setembre es va commemorar de forma presencial al Monestir de l'Escorial els 50 anys de la creació de l’associació dels arxivers eclesiàstics a Espanya que aplega arxivers diocesans, catedralicis o d’instituts religiosos. Els actes es van iniciar amb una celebració eucarística a la basílica del monestir, presidida per Mons. Ángel Fernández, bisbe d’Albacete i president de la Subcomissió de Patrimoni Cultural de la Conferència Episcopal Espanyola i amb una visita a la biblioteca.\nEls altres actes van tenir lloc al Col·legi universitari Maria Cristina. Primer un acte commemoratiu dels 50 anys, amb intervencions del mateix bisbe i del president de l’associació D. Francisco Juan Fernández, degà i arxiver de la catedral de Jaén, que feu història dels precedents de l’associació.\nVa recordar les iniciatives del papa Pius XI els anys 30 i com per mitjà del cardenal Tedeschini, nunci apostòlic a Espanya, va voler impulsar la creació d’un arxiu històric unificat a cada diòcesi. Aquesta indicació romana pel que fa a la diòcesi de Girona hem pogut acomplir-la en els inicis del segle XXI. Va fer memòria de les persones que van intervenir en la creació de l’associació el 1971, l’aprovació l’any 1976 d’un Reglament dels arxius eclesiàstics; la publicació el 1985 de la Guía de los Archivos y Bibliotecas de la Iglesia en España, que més tard s’oferí per mitjà d’internet i actualment es troba en revisió per tal d’actualitzar les seves dades pel que fa als arxius.\nDurant els 50 anys de trajectòria de l’associació s’han celebrat 32 congressos, el darrer el d’aquest any commemoratiu que tingué unes sessions de caràcter virtual durant el mes de juny.\nLa jornada va finalitzar amb la celebració de l’Assemblea ordinària de l’associació. Hi assistiren del Secretariat d’arxivers eclesiàstics de Catalunya (SAEC), com a membres de l’associació, el director de l’arxiu capitular de Barcelona i el director de l’arxiu diocesà i de l’arxiu capitular de Girona.


Al gràfic es representa el pes d'en Joan i d'en Pere durant set anys: | Recurso educativo 522204 - Tiching\nAl gràfic es representa el pes d'en Joan i d'en Pere durant set anys:\nAl gràfic es representa el pes d'en Joan i d'en Pere durant set anys: Quants quilos més pesava en Joan que en Pere el 2006? El 2006 en Joan pesava kg més que en Pere. Qui va pesar més l'any 2009? Quants quilos més? El 2009 en va pesar quilos més. Quants quilos pesava en Joan el 2011? El 2011 en Joan pesava quilos. [...]


Consulta els horaris d’estiu dels serveis de Fundació Joia\nAmb motiu de l’arribada de les vacances d’estiu, els horaris dels serveis de Fundació Joia canvien. Alguns serveis no estaran operatius durant tot el mes d’agost i d’altres canvien el seu horari.\nEls serveis que adapten els seus horaris durant l'agost i estaran oberts són els següents:\nEls Clubs Socials es mantenen oberts del 26 de juliol al 6 d'agost, ambdós inclosos, en horari de 15h a 19.30h amb activitats d'estiu. Del 9 al 22 d'agost, ambdós inclosos, els Clubs quedaran tancats. Tornen a obrir, mantenint les activitats d'estiu, del 23 d'agost al 8 de setembre, ambdós inclosos. A partir del 13 de setembre tornen les activitats i tallers regulars de l'any als Clubs Socials.\nEls serveis de Rehabilitació Comunitària d’Adults i de Joves fan horari especial la setmana del 2 al 6 d’agost i la del 23 al 27 d’agost amb horari de 8h a 14h, i la resta de dies mantenen el seu horari habitual.\nEls serveis que tanquen del 2 al 31 d'agost, ambdós inclosos, són:\n- Serveis Prelaborals\n- Itínere Joves\nTambé podeu consultar els horaris del nostre centre especial de treball Apunts durant aquests dies de vacances aquí.


El fetge D’un penjat (Toni Sala)\nEl fetge D’un penjat\n3 min. 11/10/2018 00:00\nLa filmació que va córrer fa uns dies d’un jutge, una fiscal i una lletrada enrient-se, al jutjat, d’una dona a qui prenien la custòdia dels fills -“ bicho ”, “ hija de puta ”, deia el jutge, rient- potser era el que em faltava veure per acabar d’entendre on som. No n’hi havia hagut prou amb la Manada o la tragèdia d’Altsasu, amb l’empresonament dels Jordis o la ministra que va veure jutges i fiscals espanyols anant-se’n amb menors a Cartagena de Indias, no n’hi havia prou ni amb el cas de Tamara, ni amb forçar l’exili d’un president i l’alteració de les majories parlamentàries, ni amb les fotografies sinistres de jutges vestits de negre amb mobiliari tenebrós i barroc, o -l’últim cas- l’absolució d’un metge que robava nadons a les mares. Aquesta filmació d’un jutge de violència contra la dona, rient i insultant la persona jutjada, una dona que la policia considerava en posició de risc extrem, aquest jutge frivolitzant amb la lletrada i la fiscal, exposa descarnadament en mans de qui estem. Vist que dones i independentistes tenim la llei en contra, només ens faltava constatar quina mena de persones poden jutjar-nos.\nLa justícia és el cor de la civilització, per això la busquem nord enllà. No té cap més sentit, l’ensenyament, la cultura sencera, que convertir-nos en jutges, dels altres i de nosaltres mateixos. L’abandó que viu l’ensenyament és causa i conseqüència de la situació de la justícia. Aquests dies que hem revisat les filmacions del Primer d’Octubre, hi ha una imatge que m’afecta més i tot que les garrotades als votants: la imatge de la policia esbotzant sense miraments les portes de les escoles, trencant vidres i capgirant les taules dels alumnes. És la imatge de la justícia atemptant contra la seva mare, l’educació.\nSi el nostre sentit de la justícia ens defineix com a persones, en quin infern vivim? També la injustícia ens fa humans, i per això té lògica que no reparteixin justícia unes màquines, sinó uns jutges. Però què passa quan veus que una màquina inclement i freda actuaria amb més justícia que un jutge, que la justícia està no pas per sobre, sinó per sota d’una màquina? Em torna i torna al cap la sentència d’Arendt: “El fracàs del sentit comú, com una vareta màgica, apunta el lloc en què es va produir l’enfonsament”.\nLa frivolitat és el marcador de la decadència. Avui la senyora Justícia s’aixeca la bena, veu que la casa està a punt d’enfonsar-se, dona un cop d’ull a l’estructura, jutja i pensa: quant aguantarà? Si ha durat fins ara i sense grans canvis, bé pot aguantar uns quants segles més.


La Generalitat acorda blindar «les necessitats personals» dels expresidents - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'executiu català nega que es donin «beneficis econòmics» a Puigdemont\nL'expresident de la Generalitat Carles Puigdemont arxiu/salvador redó\nEl Govern va autoritzar ahir els departaments de la Generalitat a dur a terme les actuacions oportunes dins de les seves competències «per garantir als expresidents de la Generalitat l'atenció i el suport que necessitin per assegurar el seu dret a viure dignament en totes les etapes de la vida».\nHo va anunciar en roda de premsa després de la reunió del Consell Executiu, durant el qual va precisar que és una iniciativa per donar resposta a les «necessitats específiques» de l'expresident Pasqual Maragall, que des de fa més d'una dècada pateix una malaltia degenerativa.\nArtadi va dir que no es tracta de cap iniciativa pensada per donar «beneficis econòmics i materials» a l'expresident Carles Puigdemont, i va recordar que Puigdemont ja té accés a diverses prerrogatives que l'actual llei marca per als expresidents, com el dret a una oficina. El Govern recorda que ja existeixen una llei i un decret que regulen les prerrogatives dels expresidents, i afirma que l'acord que va prendre ahir «reforça» la normativa actual per atendre les necessitats personals dels expresidents amb la dignitat i la decència que els corresponen.\nEls expresidents de la Generalitat que s'han acollit a la normativa general, a part de Maragall, són Artur Mas, Carles Puigdemont, José Montilla i Jordi Pujol, encara que Artadi va recordar que aquest últim va renunciar a les seves prerrogatives el 2014 quan va admetre haver tingut diners de manera irregular a Andorra.\nSindicats i Generalitat van acordar ahir una pujada del salari fix del 2,25% per als funcionaris el 2019 que inclou dos augments addicionals del 0,25%, un de lligat a l'evolució del PIB i l'altre de fons opcionals per a les comunitats autònomes. La mesa de la Funció Pública es va reunir amb celeritat per poder permetre que l'increment del 2,25% es faci efectiu a la nòmina d'aquest mes de gener. «Només aquest 2,25% representa més de 300 milions d'euros per a la Generalitat, és un gran esforç», va assegurar la secretària d'administració i funció pública, Annabel Marcos, després de la reunió. Els representants de CCOO i UGT van valorar positivament l'acord que arriba al topall màxim permès pel decret llei aprovat pel govern espanyol durant el Consell de Ministres del 21-D.\nAcordat l'ERTO a Edicions Intercomarcals SA.


Reptes FLL | EUSS\nAquí trobaràs els reptes que s'han desenvolupat als darrers anys\nRepte 2018-19 Into Orbit\nReptes d'anys anteriors\nDocumentació del torneig FLL BCN EUSS\nVoluntaris de la FLL BCN EUSS\nDocuments del repte\nRepte 2017-18 Hydro Dynamics\nRepte 2016-17 Animal Allies\nAnimal Allies: En el repte Animal Allies els equips FIRST LEGO League es posaran a la pell dels animals. Què podem aconseguir quan ens ajudem els uns als altres?\nUneix-te als equips FIRST LEGO League en un Animal Allies i descobreix el món dels animals.\nAl llarg de l’experiència, els equips es guiaran pels Valors FIRST LEGO League, celebrant el descobriment, el treball en equip i la cortesia professional.\nGuia del Repte Animal Allies\nManual de l'Equip\nManual de preparació del terreny de joc\nRepte Trash Trek del 2015-16\nEl repte FLL: Trash TrekBuscar noves formes de gestionar els residus\nParticipen més de 230.000 joves de 80 paisos del món!\nEn el repte Trash Trek els equips FLL exploraran el fascinant món dels residus. Des de la recol·lecció, a la classificació i la reutilització intel·ligent.\nDels residus, en podem aprofitar molt més del que sembla.\nUneix-te als equips FIRST LEGO League en un Trash Trek i descobreix el món de la gestió de residus!\nFIRST LEGO League desafia els joves a pensar com a científics i enginyers. Durant la temporada Trash Trek, els equips resoldran un problema real relacionat amb la gestió de residus en el Projecte científic. A més construiran i programaran un robot autònom utilitzant la tecnologia de LEGO MINDSTORMS per resoldre una sèrie de missions al Joc del Robot .\nRepte World Class del 2014-15\nEl repte FLL: World Class\nEls equips FIRST LEGO League hi trobaran les respostes!\nAmb el repte 2014 FLL WORLD CLASS, més de 230.000 nens, nenes i joves d'entre 10 i 16 anys de més de 70 països redissenyaran com adquirim coneixements i habilitats en el segle XXI. Els equips ensenyaran als adults què necessiten aprendre i de quina manera volen aprendre.\nRepte Nature's Fury del 2013-14\nEl repte FLL: Nature's FuryAl desafiament Nature 's Fury, els equips exploraran impressionants tempestes, terratrèmols, onades de mar i molts més fenòmens de la naturalesa que podem emmarcar en el que anomenem, desastres naturals. Els equips descobriran què és el que es pot fer quan fenòmens naturals tan intensos fan acte de presència en els llocs on la gent viu, treballa i juga.\nAgafa't fort, arriba Nature 's Fury!\nRepte Senior Solutions del 2012-13\nEl repte FLL: Senior SolutionsAl repte Senior Solutions els equips investiguen els obstacles als quals s'enfronten els sèniors i busquen solucions innovadores per millorar la seva qualitat de vida, amb reptes com desplaçar-se, estar connectats al seu entorn o mantenir-se en forma.


m. [LC] pop. Home aturat, encantat, condescendent per badoqueria. S'estava allí plantat com un carallot. Ets un carallot. No et deixis entabanar, carallot.


L´alcalde de Castelló, Alberto Fabra, ha visitat este matí un dels dispositius d´evacuació, situat en el tram final de la séquia de l´Obra, junt amb els responsables de l´empresa FACSA.\nAlberto Fabra ha destacat la importància de mantindre en bon estat els 138 dispositius amb el que compte el terme municipal de Castelló. Segons l´alcalde "en els últims anys, la ciutat ha vist millorada, de manera molt important la capacitat d´evacuació davant d´episodis de pluges torrencials".\nLa capacitat d´evacuació arriba a més d´1´5 milions de metres cúbics. Alberto Fabra ha recordat que "la potència d´estos equips és tan important que podria eliminar en tan sols 10 dies tota l´aigua residual produïda per la ciutat en un any, ja que esta quantitat arriba s´acosta als 16 milions de metres cúbics".\nUn altre dels aspectes que ha destacat l´alcalde és "el benefici i la tranquil·litat que transmeten estos dispositius a tots els ciutadans, en especial als de la zona de la marjalería. Una zona que comptarà també, amb la posada en marxa del Pla Especial, amb nous caragols d´Arquimedes, col·lectors i estacions de bombament".\nFinalment , l´alcalde ha anunciat que "l´Ajuntament de Castelló enviarà una carta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer perquè mantinguen net el llit del Riu Sec, ja que hem detectat un augment de la vegetació, i així garantir la capacitat d´evacuació del seu llit i la seguretat dels ciutadans de Castelló".


Clemente pide al Gobierno de Zapatero que “invierta en progreso” en la Comunitat y le exige esfuerzo para que el Corredor sea una realidad\nAsegura que el PPCV “siempre ha defendido con uñas y dientes la llegada de la alta velocidad a las tres provincias y un Corredor Mediterráneo de primera a pesar de la tibieza del PSPV”\nLamenta que Alarte, “tenga la desfachatez de poner su cara junto a un proyecto como la alta velocidad al que no le ha dedicado ni un minuto, a pesar de la regañina del ministro de Fomento, José Blanco”\nEl secretario general del Partido Popular de la Comunitat Valenciana, Antonio Clemente, ha pedido hoy al Gobierno de Zapatero que “invierta en progreso” en la Comunitat a través de las grandes infraestructuras y ha exigido más esfuerzo al Ejecutivo socialista para que el Corredor Mediterráneo debe ser una realidad.\nClemente se ha pronunciado de esta manera en relación a la necesidad que el Corredor Mediterráneo “deje de ser una utopía”, ya que durante todos los años de Gobierno socialista le han dado la espalda a un proyecto clave para el futuro del desarrollo de la Comunitat y de España, ya que “supone una puerta abierta a Europa”. Además, ha recordado que el PPCV “siempre ha defendido la llegada de la alta velocidad a las tres provincias y un Corredor Mediterráneo de primera a pesar de la tibieza del PSPV”.\n“Las reacciones no se hacen esperar y ya vemos como grandes empresas como el caso de Ford Almussafes ponen en peligro su continuidad en la Comunitat si el eje ferroviario del mediterráneo se retrasa, pues está en juego la posición competitiva de las empresas”, ha advertido el secretario general de los populares valencianos, quien ha exigido “más inversiones” en esta infraestructura.\nEn este sentido, Clemente ha destacado “la importancia de agilizar el tramo entre Castellón y Tarragona que el Gobierno parece tener olvidado y en los PGE tan solo ha presupuestado 400.000 euros para la elaboración de un estudio previo” a lo que ha recordado que la conselleria de Infraestructuras “ya tiene unos estudios previos realizados que pone a disposición del Ejecutivo central para agilizar el proyecto” ya que el rápido desarrollo de este tramo “es vital para tener una conexión ferroviaria eficaz”.\nAsimismo, el dirigente popular ha lamentado que los socialistas de la Comunitat “se atribuyan logros que no son suyos como la llegada del AVE a Valencia” y les ha recordado que “es un logro del trabajo conjunto de todas las administraciones y de distintos gobiernos”. Así, ha lamentado que el PSPV “en vez de trabajar junto a los populares para que el AVE llegue a Alicante y Castellón cuanto antes se preocupan de hacer campañas publicitarias engañosas”.\nClemente ha destacado que “la llegada de la alta velocidad a las tres provincias es fundamental para el desarrollo y el futuro de la Comunitat y de la economía valenciana por ello hay que trabajar codo a codo con todas las administraciones para que esta infraestructura necesaria llegue sin más retrasos” a la vez que ha indicado que “el Corredor Mediterráneo tiene que llegar como una infraestructura de primera, con doble vía, para pasajeros y mercancías, porque supone un impulso muy importante para todo el país, ya que afecta al 60% del territorio español”.\nPor último, Clemente ha lamentado que el secretario general del PSPV, Jorge Alarte, “tenga la desfachatez de poner su cara junto a un proyecto como la alta velocidad al que no le ha dedicado ni un minuto a pesar de la regañina del ministro de Fomento, José Blanco” y ha asegurado que “los populares vamos a estar en lo que quieren los ciudadanos de la Comunitat, a trabajar por los intereses de nuestro territorio para seguir siendo un territorio de vanguardia y desarrollo garantizando de este modo el progreso y el bienestar de los ciudadanos”.


L’art immaterial obre la biennal Leandre Cristòfol | David Marín | lleida | Dansa | El Punt Avui\nL’art immaterial obre la biennal Leandre Cristòfol L’art immaterial obre la biennal Leandre Cristòfol L’art immaterial obre la biennal Leandre Cristòfol L’art immaterial obre la biennal Leandre Cristòfol + L’art immaterial obre la biennal Leandre Cristòfol E-mail\nlleida - 5 novembre 2017 2.00 h\nL’art immaterial obre la biennal Leandre Cristòfol\nEl ballarí Aimar Pérez va inaugurar ahir el festival amb una acció artística que posa en relació el cos i el discurs polític\nLa biennal s’obre a l’art immaterial i a nous escenaris del centre històric de Lleida\nL’acció artística ‘Sudando el discurso’, d’Aimar Pérez Galí, va obrir ahir la biennal LA PANERA.\nL’art immaterial obre la biennal Leandre Cristòfol L’art immaterial obre la biennal Leandre Cristòfol L’art immaterial obre la biennal Leandre Cristòfol L’art immaterial obre la biennal Leandre Cristòfol L’art immaterial obre la biennal Leandre Cristòfol E-mail\nEl centre d’art contemporani La Panera de Lleida va posar en marxa ahir la desena edició de la Biennal Leandre Cristòfol. Des d’ahir fins al 28 de gener la biennal englobarà exposicions, espectacles i performances artístiques amb algunes de les propostes creadores més innovadores del moment.\nPer primer cop des de la seva creació, l’any 1997, la biennal surt del recinte de La Panera i s’expandeix per altres equipaments del centre històric de la ciutat. L’església de Sant Martí i el Dipòsit del Pla de l’Aigua seran el marc d’algunes de les exposicions. Al mateix temps, s’iniciarà un procés de renovació del fons del centre d’art i de l’esdeveniment, amb una comissió formada pels crítics Javier Hontoria, Oriol Fontdevila i Cèlia del Diego, directora de La Panera.\nAquesta nova orientació consisteix, segons Del Diego, a combinar la selecció d’obres d’artistes emergents amb una mirada retrospectiva cap a figures de l’art català i espanyol que han tingut fins ara una escassa representació. També es busca més presència de l’art del sud d’Europa, del Marroc i de la resta de l’àmbit mediterrani, així com de l’art immaterial.\nPrecisament, l’art immaterial és el que va donar ahir el tret de sortida a la biennal, amb l’acció artística Sudando el discurso, del ballarí Aimar Pérez Galí, des del Teatre de l’Escorxador. Es tracta d’una acció artística en què el cos es transforma en el text del discurs i esdevé subjecte polític per ell mateix. “Vull fer un discurs sobre el discurs utilitzant les eines de la dansa i del cos”, ha explicat a aquest diari. El cos també porta el missatge i esdevé protagonista del debat, ho hem vist les últimes setmanes precisament amb la presència física de la gent als carrers i en les protestes i accions polítiques.\nAimar Pérez tornarà a actuar a la biennal el 12 de gener, una setmana abans de la seva clausura, amb l’acció de dansa The touching community. Es tracta d’un espectacle amb quatre ballarins de diferents generacions que gira al voltant del tema de la sida i dels estralls que va fer en la generació dels ballarins dels anys vuitanta.\nEls dies 24 i 25 de novembre la biennal inclourà unes jornades sobre col·leccionisme a càrrec d’Oriol Fontdevila. També participen en la biennal Anna Dot i Núria Güell, entre altres creadors.\namb activitats i accions artístiques estan programes des d’ahir fins al 28 de gener del 2018\nEl Punt Avui. Lleida 05-11-2017, Pàgina 26


EDUCA i FEUSOC han signat un conveni de col·laboració en que tots els afiliats a FEUSOC tenen un descompte del 10% sobre el preu de qualsevol dels nostres cursos. Si vols veure la signatura del conveni pots seguir AQUEST ENLLAÇ.\nPer tal de gaudir del descompte, hauràs d'introduir al formulari d'inscripció la paraula FEUSOC a l'apartat de "Codi Promocional". En el coment de formalitzar la matrícula hauràs d'enviar-nos escanejat el teu carnet de FEUSOC i el rebut de pagament de la quota d'afiliat del mes en curs.\nAccés als nostres cursos:\nCURSOS OFICIALS MONITOR/A DE LLEURE\nCURSOS OFICIAL DIRECTOR/A DE LLEURE


Calderes de vapor pirotubular\nCalderes de vapor pirotubular convencional\nPIROTUBULAR MIXT CMS-CR\nEl nostre portafoli de productes es centra en una extensa gamma de generadors de vapor i equips a pressió necessaris en una planta productora de vapor per a la indústria.\nCalderes de vapor de\npirotubular model CMS\npirotubular model GV\npirotubular model UMS\nPer a instal·lacions\n'clau en mà'\nGamma generadors de vapor i equips a pressió\nCalderes convencionals d’una llar\nCalderes convencionals amb dues llars\nCalderes de vapor net o puro\nCalderes de recuperació de gasos procedents de motors, turbines i forns de combustió.\nCalderes mixtes: un circuit de recuperació de gasos i un altre circuit convencional amb tres passos i cremador d’aire ambienti dins del mateix envolupant de la caldera.\nEquips i accessoris associats a una planta productora de vapor per completar una instal·lació “claus en mà”\nDipòsit de condensats i desgasificador tèrmic (rescatador de O2).\nTanc de revaporizado o “flaix”\nAcumuladors de vapor\nReboilers vapor / fluid tèrmic\n“Piping” de interconexionado dels diferents fluids amb els equips\nEls generadors de vapor convencionals són del tipus de tres passos de fums, d’emplaçament fix i horitzontal i dissenyat principalment per a la utilització de combustibles líquids o gasosos.\nUn disseny a la midaa de les seves necessitats energètiques i ubicació de l’equip.\nOptimització en el disseny termodinàmic.\nRendiment garantit de l’ordre del 89491% en funció de la pressió de servei.\nAplicació de rigorosos controls de qualitat en totes les fases de fabricació concorde al sistema de gestió de la qualitat ISO 9000 implantat.\nAvaluació final per un Organisme Notificat per al marcat << CE >> del generador de vapor segons la Directiva Europea DEP2014/68/UE de equips a pressió.\nDimensionament òptim de la llar de combustió per obtenir baixos índexs de contaminants (NOx, CO) complint totes les normatives europees més estrictes.\nÒptim traçat dels circuits de gasos aconseguint unes velocitats de circulació de fums equilibrats i per tant un rendiment elevat.\nCatàleg disponible per a la descàrrega en PDF.\nGENERADOR DE VAPOR PIROTUBULAR MODEL “SMS”.\nGENERADOR DE VAPOR PIROTUBULAR MODEL “UMS”.\nLa generació de vapor està àmpliament estesa i primordialment en l’àmbit industrial. És per això que l’aplicació del vapor en la indústria requereix de l’adopció d’unes estrictes mesures de seguretat.\nEls generadors de vapor estan equipats d’origen amb tots els elements de seguretat reglamentaris que exigeix la normativa vigent.\nSota demanda es poden instal·lar en els generadors, autòmats d’alt rendiment que mitjançant la targeta de comunicació adequada poden integrar-se a un control distribuït existent, indicant en temps real l’estat del generador (nivell, cabals, avaries, rendiment, etc).\nEls generadors de vapor poden anar equipats amb cremadors adequats per a la combustió de gas natural, propà, fuel oil, gasoil o la combinació entre ells, així com equips especials para la crema de dissolvents i gasos pobres. En finalitzar l’engegada del generador de vapor es comproven les emissions de partícules contaminants estenent el corresponent protocol i verificant el compliment de les directrius pel que fa a medi ambient.\nTots els generadors se subministren generalment sobre un xassís suporti de biguetes metàl·liques, llests per funcionar després del seu acoblament a les xarxes de vapor, aigua, combustible i tensió al pupitre de maniobra.


Exemple 6 | Estufes Orgàniques\nHome » catàleg » Exemple 6\nAquesta estufa escalfa un espai d’uns 50 m2 d’una casa amb la cara nord semi-enterrada,\ni amb bones obertures al sud.\nÉs una estufa una mica diferent a nivell de materials. Està construïda en el seu interior de rajol refractari, i d’un recobriment exterior amb pedra de basalt. El basalt és la pedra de les que tenim al nostre país que millor es comporta amb la temperatura.\nAmb aquest disseny aconseguim una estufa molt reactiva, de resposta ràpida en l’entrega de calor. Si bé una estufa d’inèrcia amb parets més gruixudes, és important que l’encenguem regularment, amb una estufa de basalt podem fer un ús no tant regular. Per això és perfecte pels usuaris que pel motiu que sigui no puguin encendre l’estufa cada dia, sabent que encara que l’estufa estigui freda, tindran una entrega de calor molt ràpida.\nI pel que fa a la inèrcia tèrmica també es comporta molt bé, fet que amb dues enceses al dia d’una hora i mitja n’hi ha prou perquè l’estufa escalfi durant les 24 hores. L’alta densitat del basalt ajuda a que sigui així.\nTelèfon: 610 340 018


Essaig.cat - Tota la informació d'Algaida, Pina i Randa -Ha finalitzat el termini de lliurament per als Premis Castellitx 2022, amb un important increment de la participació\nPosted on 18 març, 2022 by Es Saig\tLeave a comment\nEl passat dilluns 7 de març finalitzà el termini de presentació d’obres a l’àmbit de pintura dels Premis Castellitx 2021. Amb anterioritat, durant el mes de febrer, també havien acabat els terminis de presentació a les altres modalitats: Literatura, Investigació, Fotografia, Pintura i Audiovisuals.\nA l’edició de 2022 s’hi ha presentat un total de 745 obres, (462 més que l’any 2021) distribuïdes en les modalitats dels àmbits literari, investigació, fotografia, arts plàstiques, musical i audiovisual. És en l’àmbit de fotografia, que enguany s’ha convocat només en format digital, que hi ha hagut l’augment més gros\nAny 2022 Any 2021\nXLVI Premi de Poesia 52 61\nXLVI Premi Pere Mulet Cerdà de Narració Curta 89 105\nXLIV Premi Llorenç “Móra” de Poesia Popular (Glosat) 3 14\nX Premi Juvenil de Narració Curta (per a joves de 14 a 17 anys) 11 0\nIII Premi de Guió de Curtmetratges en català 10 11\nXXVII Premi d’Investigació 2 1\nXXI Joan Balaguer Mulet de Fotografia 469 51\nXIV Premi de Pintura 23 19\nVIII Premi Musical 2020: Composicions per a Conjunt Coral 5 2\nIII Premi de Curtmetratges en català 47 5\nFora de concurs 33 8\nTOTAL 745 178\nA la pàgina web dels premis, accessible des de la pàgina de l’Ajuntament d’Algaida (http://www.ajalgaida.net), s’han publicat les exposicions virtuals de les obres de la modalitat de fotografia i de pintura, així com també una mostra amb els tràilers dels curtmetratges que participen en els Premis.\nDurant les pròximes setmanes del mes de març es reuniran els diferents jurats dels Premis i valoraran les obres presentades.\nL’acte de lliurament dels Premis tendrà lloc dilluns dia 18 d’abril de 2022, al casal Pere Capellà d’Algaida durant la celebració de la Nit de la Cultura.


Associació Retorna :: Notícies\nCrisi mediambiental: el consum anual mundial d'envasos de begudes s'acosta als 2 bilions\nUna coalició internacional d'organitzacions i voluntaris ha fet una crida global per aconseguir un planeta net (Clean Planet) a través d'una acció coordinada en una vintena de països de tot el món i que a Catalunya s’ha desenvolupat al Delta de l’Ebre\nSol·liciten un Sistema de Dipòsit global per als envasos de begudes que solucioni la contaminació que provoquen aquests gairebé 2.000.000.000.000 de llaunes, ampolles i brics que es consumeixen cada any\nA Catalunya, cada dia es consumeixen 9 milions d’aigües, cerveses, sucs i refrescs i, com a conseqüència d’això, 30 milions de llaunes, ampolles i brics es perden i acaben contaminant el nostre entorn\nEnviat per Redacció Actualitzat a 17:05 09/05/2019\nAcord històric: la UE posa data al final definitiu dels plàstics d'un sol ús\nLa Comissió Europea, el Parlament i els Estats membres han consensuat el text definitiu de la Directiva contra els plàstics d'un sol ús que ha d'assegurar el final de la societat del 'usar i llençar'. Entre les mesures pactades, s'inclou un objectiu de recollida selectiva per a les ampolles de plàstic el 77% per 2025 i el 90% per al 2030, fet que suposa de facto l'arribada definitiva dels Sistemes de Dipòsit.\nEnviat per Redacció Actualitzat a 14:02 19/12/2018\nGrups ecologistes d'àmbit estatal i regional formen l'Aliança Residu Zero\nAmb motiu de la Setmana Europea de Reducció de Residus, Greenpeace, Ecologistes en Acció, Surfrider Espanya, Rezero, Retorna i Amics de la Terra llancen l'Aliança Residu Zero. L'objectiu d'aquesta plataforma és treballar juntament amb municipis i regions perquè apostin per l'economia circular i avancin cap a la mínima generació de residus i les màximes taxes de preparació per a la reutilització i reciclatge.\nEnviat per Redacció Actualitzat a 11:11 21/11/2018\nRomania tindrà envasos retornables a partir de 2019\nLa primera ministra, Viorica Dancila, ha anunciat un paquet de mesures urgents per millorar la gestió de residus que inclou el Sistema de Dipòsit.\nEnviat per Redacció Actualitzat a 12:12 25/07/2018\nÉxit a Menorca: Més de 13.000 envasos recuperats i una Ciutadella totalment neta després de les festes de Sant Joan\nEn el marc de la campanya 'Per una mar sense plàstic', l'experiència de retorn d'envasos durant les festes de Sant Joan a Ciutadella ha evitat que 13.627 envasos de begudes acabessin abandonats.\nEnviat per Redacció Actualitzat a 11:11 25/06/2018


Americas Best Value Inn And Suites Groves Groves (TX) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 5 allotjaments a Groves (TX).\nAmericas Best Value Inn And Suites Groves5201 East Parkway Street, Groves , Groves (TX), Estats Units, 77619 - Veure al mapaNotable7,1Basada en1comentariAmericas Best Value Inn And Suites GrovesVeure més fotosVista interiorVeure més fotosVista interiorVeure més fotosPiscinaVeure més fotosBanyVeure més fotosVeure el mapaVeure totes les 24 fotosParticularitats que li encantaranaire condicionathabitacions per a no fumadorsaparcament de cotxes\nOpcions d'habitacióVeure les fotosHabitació Doble Delux amb 2 Llits Dobles (Del...27 m22 llits doblesFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Deluxe Gran (Deluxe Queen Room)26 m21 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosSuite amb Cuina (Suite with Kitchenette)2 llits doblesFixa les dates per veure preusVeure les fotos1 llit queen (1 Queen Bed)1 llit granFixa les dates per veure preusVeure les fotosSuite amb Cuina (Suite with Kitchenette)1 llit granFixa les dates per veure preusVeure les fotos2 llits dobles (2 Double Beds)2 llits doblesFixa les dates per veure preusVeure les fotos2 llits dobles (2 Double Beds)2 llits doblesFixa les dates per veure preusVeure les fotosestàndard amb 1 llit king (Standard with 1 Ki...1 llit extragranFixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Americas Best Value Inn And Suites Groves està situat idealment a Groves ; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Americas Best Value Inn And Suites Groves és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Els clients de l'hotel poden gaudir de recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, servei de bugaderia. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com camp de golf (a 3 km), piscina exterior que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Americas Best Value Inn And Suites Groves no troba competidors en cap categoria.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sepiscina [exterior] Serveis i comoditatsservei de bugaderiazona de fumadors Esports de terracamp de golf (a 3 km) Accésinstal.lacions per a minusvàl.lidsrecepció [24 hores]s'admeten animals de companyiaIdiomes ParlatsAnglès Mostra MenysPolítiquesNens i llits supletorisNens de 0 a 1 any [inclosos]Ha d'usar un llit extraEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més\nAllotjaments a Groves (TX)


Torrent es queda amb menys de 70 agents de Policia Local als carrers | Periódic local L' Opinió de Torrent\nEl torn de nit va patrullar fa uns dies amb només 4 efectius locals en una ciutat de 82.800 habitants\nCada vegada menys policies locals als carrers. Des de l'any 2015 la plantilla s'ha reduït una quarta part a causa de jubilacions i trasllats que no s'han cobert. La reducció d'efectius ha continuat aquest mes d'agost, amb la pèrdua d'una inspectora i un oficial. Si no fóra per la major presència de policia nacional, la situació seria preocupant. De fet, l'operació tornada al col·le ha obligat a reforçar amb hores extres la setmana vinent. La falta d'efectius coincideix amb més controls pels decrets de nova normalitat com la mascareta, festes il·legals i ara també el control de quarentenes de la pandèmia.\nEl portaveu de Compromís, Pau Alabajos, que ha criticat que Ros no convoque comissions de servei per a augmentar la plantilla temporalment fins que es convoquen noves places pels policies que s'han anat jubilant i traslladant des de 2015. Alabajos critica que s'estiga abusant de les hores extres per a cobrir la falta d'efectius.\nLa Policia Local de Torrent no ha parat de perdre operatius des que Jesús Ros accedira a la vara de comandament al juny de 2015 coincidint amb les retallades iniciades eixe any. Des d'aquell moment les jubilacions i les peticions de trasllat han minvat els efectius que patrullen els carrers de la capital de l'Horta Sud. Des dels 138 agents de plantilla de l'última promoció realitzada amb el PP, es va passar fa 6 anys a 107. Actualment s'han reduït els agents que patrullen al carrer a "entre 74 i 80, segons les circumstàncies del servei", assenyalen des de Compromís. A aquesta xifra caldria restar també els 6 operadors que atenen les trucades de la centraleta de la Policia Local pel que trepitjarien els carrers menys de 70 agents en aquests moments repartits en 6 torns.\nDes del sindicat SPPBL de Torrent adverteixen que la situació és molt pitjor. La setmana passada, a causa de les baixes en un torn de la nit van arribar a haver-hi només 4 policies patrullant, quan cada torn sol tindre entre 8-9 agents. "És una situació preocupant perquè no s'estan cobrint les baixes, però no és només una cosa d'ací, de Torrent. També és una pràctica que es repeteix en altres municipis de la Comunitat", han assenyalat fonts del sindicat.\nDes de Compromís consideren aquestes xifres com a preocupants, donant un resultat d'1 policia local operatiu per cada 1.050 residents. "La disminució de la ràtio de delictes a Torrent només s'entén si es té en compte el fet que la Comissària de la Policia Nacional ha incrementat, en el mateix període de temps, els seus agents en més d'un 100% d'efectius", assenyalen des de Compromis, que alerten que "hi ha funcions i competències exclusives de la policia local que van més enllà de la delinqüència i que queden sense cobrir, cosa redunda en un minvament important del servei, repercutint negativament en les necessitats que demanden els veïns i veïnes".\nRETARD EN LA CONVOCATÒRIA DE PLAÇES\nNoves al·legacions que han sigut impugnades per sindicats de policia per criteris d'igualtat d'accés han fet que es retarde la convocatòria de noves places de 2017-18-20. S'haurien de crear almenys 15 places en una primera convocatòria i es necessitarien més, assenyalen des del sindicat SPPLB. Des de 2015 fins a l'actualitat, el govern de Ros no ha convocat cap procés selectiu per a cobrir totes aquestes baixes d'efectius, qüestió incomprensible per a Compromís, més encara si es té en compte que la Llei d'Estabilitat Pressupostària autoritza a cobrir el 100% de les baixes per a mantindre les plantilles de les forces i cossos de seguretat, entre les quals figuren les policies locals.\nEls ecovalencianistes de Compromís han explicat que tant la regidora de seguretat com el mateix Ros també s'han negat contínuament a la creació d'una una borsa d'agents comissionats provinents altres ajuntaments, que puga suplir temporalment la falta de de efectius per a cobrir els llocs de treball perduts. Finalment, Alabajos ha explicat que aquesta “manera de funcionar” ha portat a Ros a suplir la falta d'efectius amb un ús desmesurat de les hores extres en l'actualitat; una solució que ha disparat el cost per agent, tenint en compte que les jornades diària extres entre setmana tenen un cost de 240€ diari per policia, mentre que en cap de setmana es dispara fins als 320€ per dia de treball.\nPau Alabajos, portaveu de Compromís al consistori, recorda que després de l'aprovació del pressupost de 2016 Ros es va desfer de colp de 10 agents de la policia local que estaven en comissió de serveis a Torrent (1 intendent, 1 inspector i 8 agents); des de Compromís es va entendre aquesta maniobra com una depuració política del nou alcalde cap a agents que havien accedit al seu lloc de treball en l'etapa de l'anterior govern; policies que feien una bona tasca, que des de Compromís creuen que és el que s'ha de valorar.\nAquest periòdic s'ha intentat posar en contacte el dijous amb el grup socialista i aquest divendres per el matí telefònicament i per correu electrònic amb Inma Amat, regidora delegada de la Policia Local, per aquest tema, però no ha rebut encara cap contestació al respecte. Quan rebem resposta s'actualitzarà la notícia.\nLa pandèmia modera el seu creixement en Torrent però suma 41 nous casos


SIMPOSIO SOBRE DESARROLLO ECONÓMICO LOCAL: PONENCIAS. Diputació de Barcelona. Àrea de Promoció Econòmica. Llibre en paper. 9788477944171 Llibreria de la Diputació\nAdministració local, Treball\nEsteu a punt de comprar el llibre electrònic "SIMPOSIO SOBRE DESARROLLO ECONÓMICO LOCAL: PONENCIAS" Voleu revisar les dades de facturació?


L’apunt lingüístic: abreviatures « Un bocí de llengua\nSobre volcans actius Sobre vi compartit amb persones\nAbans d’abreujar una paraula hem de veure si realment cal fer-ho. Tal com vam dir en l’Apunt lingüístic, al mig d’un text s’aconsella no abreujar. També és important comprovar que la forma que adoptem es pugui reconèixer. No hi ha cap forma establerta o fixada per a “ambdós inclosos”. Així doncs, si adoptem la forma genèrica d’abreujar, usarem la primera síl·laba i la primera lletra de la següent i hi afegirem un punt. El resultat seria “ambd. inc.”. Si bé és productiu abreujar “inclosos”, ja no podem dir el mateix d’”ambdós”, perquè només estalviem un espai. Amb la qual cosa, la nostra proposta seria posar l’abreviatura “ambdós incl.” o posar la forma sencera.\ni quan s’abreugen dues paraules com per exemple: 212 a 218 ambdós inclosos, es posa un punt darrere cada paraula (a.i.) o una al final ai.) o bé es sense cap punt (ai)