Productes falsificats i piratejats reben un nou impuls amb la pandèmia - Diari de Girona\nProductes falsificats i piratejats reben un nou impuls amb la pandèmia\n24·03·22 | 11:30\nProductes falsificats i piratejats reben un nou impuls amb la pandèmia SHUTTERSTOCK\nL'última Avaluació de les amenaces dels delictes contra la propietat intel·lectual, redactada conjuntament per l'Europol i l'Oficina de Propietat Intel·lectual de la Unió Europea (EUIPO), revela que la distribució de productes falsificats ha prosperat durant la pandèmia de la Covid-19. La crisi sanitària ha ofert noves oportunitats per al comerç de productes falsificats i piratejats, i els delinqüents han adaptat els seus models de negoci a la nova demanda mundial.\nL'informe, basat en dades de tota la UE i en la informació operativa d'Europol, confirma que la falsificació i la pirateria continuen constituint una greu amenaça per a la salut i la seguretat dels consumidors, així com per a l'economia europea. Segons les últimes dades de l'OCDE i l'EUIPO, les importacions de productes falsificats i piratejats van aconseguir els 119.000 milions d'euros el 2019, la qual cosa representa el 5,8% de tots els productes que entren a la UE. A més de les categories de roba i articles de luxe falsificats confiscats, existeix un comerç creixent de productes falsificats que poden danyar la salut humana, com els medicaments, aliments i begudes, cosmètics i joguines falsificades.\nEn els últims anys s'han detectat cada vegada més productes farmacèutics falsificats, que van des de diversos medicaments fins a equips de protecció individual o mascaretes. La distribució s'ha desplaçat gairebé per complet dels mercats físics als mercats en línia, la qual cosa ha plantejat motius de preocupació en matèria de salut pública. Aquests productes il·lícits continuen procedint majoritàriament de fora de la UE, però també poden produir-se en laboratoris il·legals dins de la UE, que són difícils de detectar i poden establir-se amb relativament pocs recursos.\nLa producció de productes alimentaris il·lícits, i especialment de begudes, s'ha tornat més professional i sofisticada, i alguns falsificadors abasten tota la cadena de subministrament i distribució. També es continuen detectant de manera generalitzada vulneracions de les indicacions geogràfiques protegides. L'informe també mostra algunes tendències clau en diversos sectors de productes que són l'objectiu principal dels falsificadors. La roba, els accessoris i els articles de luxe continuen sent les categories de productes falsificats més comuns, venuts tant en línia com en mercats físics. Es troben entre les principals categories d'articles falsificats dels aproximadament 66 milions de productes confiscats per les autoritats de la UE el 2020.\nCom operen les xarxes delictives\nL'Avaluació de les amenaces posa en relleu que la distribució de productes falsificats es basa principalment en les plataformes digitals, una tendència que s'ha vist reforçada per la pandèmia i el consum generalitzat en línia. Els productes falsificats s'ofereixen en els mercats en línia, a través de transmissions en directe, vídeos i publicitat en les plataformes de mitjans socials, així com en serveis de missatgeria instantània, i acostumen a cridar l'atenció dels clients mitjançant descomptes enganyosos o productes de marca a preus baixos.\nLa falsificació és una activitat molt lucrativa per a les xarxes delictives implicades, que obtenen grans beneficis mentre corren relativament pocs riscos. Els delictes contra la PI són considerats com una de les prioritats de la UE en la lluita contra la delinqüència organitzada i les formes greus de delinqüència de 2022 a 2025, en el marc de la plataforma multidisciplinària europea contra les amenaces delictives.\nL'avaluació subratlla que, encara que la majoria de les falsificacions en el mercat de la UE es produeixen fora d'Europa, principalment a la Xina i altres parts d'Àsia, la fabricació interna dins de la UE és una tendència a l'alça. La creixent importació a la UE de materials d'embalatge i productes semielaborats falsificats apunta, clarament, a la presència d'instal·lacions il·legals de producció a la UE. Les xarxes delictives establertes a Europa implicades en delictes contra la PI distribueixen falsificacions importades i, en alguns casos, compten amb modernes instal·lacions de producció en les quals munten els productes semielaborats.\nChristian Archambeau, director executiu de l'EUIPO, ha assenyalat que «l'última avaluació de les amenaces llança nova llum sobre l'abast i les tendències de la falsificació i la pirateria a la UE, i posa en relleu el greu perjudici que poden causar a la salut dels consumidors, així com les repercussions en les empreses legítimes, especialment durant aquests temps difícils de recuperació de la Covid-19. Els delinqüents han demostrat la seva capacitat d'adaptar-se a les noves oportunitats propiciades per la pandèmia, i hem de continuar secundant, a través de la nostra estreta col·laboració amb Europol, els esforços de les forces i cossos de seguretat en la lluita contra els delictes relacionats amb la PI».\nCatherine De Bolle, directora executiva d'Europol, va declarar que «la pandèmia de la Covid-19 ha facilitat noves oportunitats de negoci als delinqüents en la distribució de productes falsificats i de qualitat inferior. En el millor dels casos, aquests productes no funcionen tan bé com els autèntics. En el pitjor dels casos, poden implicar conseqüències catastròfiques. Les confiscacions realitzades per les forces i cossos de seguretat indiquen que aquests productes es fabriquen cada vegada més dins de la UE, mentre que en la pandèmia de la Covid-19 s'aferma l'ús de l'àmbit digital per part dels delinqüents per a obtenir i distribuir els seus productes il·legals. En el present informe s'esclareix l'abast d'aquest fenomen delictiu i s'insta a adoptar accions transfrontereres concertades com a resposta a mesura que entrem en la fase de recuperació econòmica posterior a la Covid. Els falsificadors sense escrúpols han de ser els únics que paguin un preu elevat».\nAltres productes falsificats en el mercat\nEls telèfons mòbils, els seus accessoris i components també es troben entre les principals categories de productes falsificats confiscats, i es venen en grans quantitats durant els dies especials de rebaixes com el Black Friday i el Cyber Monday. Els falsificadors s'han aprofitat recentment de l'escassetat mundial de subministrament de xips semiconductors. En el cas dels perfums i els cosmètics, la producció il·lícita es dedica a productes d'ús quotidià, com el xampú, pasta dentifrícia o detergents.\nEl comerç de plaguicides il·lícits continua sent una activitat de baix risc i alta rendibilitat, sostinguda per una elevada demanda i per les escasses sancions per als infractors. La Covid-19 també va donar lloc a una major oferta de contingut digital il·lícit, que sovint està vinculat a altres activitats de ciberdelinqüència. En l'actualitat, la pirateria és principalment un delicte digital, i els llocs web que distribueixen il·legalment continguts audiovisuals estan allotjats en servidors de tota Europa, Àsia i Orient Mitjà.


Vista parcial: Liberunus (I)\nA Liberunus hi havia molts relectors. La gent llegia una vegada i una altra els mateixos llibres i eren molts els que llegien. Hi havia una raó ben poderosa que explicava aquest fenomen: a Liberunus, cada autor podia publicar només una obra en tota la seua vida. Com es pot bé imaginar, els llibres eren pocs i eren, en una bona mesura excel·lents; tant, que a la gent no els importava rellegir-los moltes vegades.\nEls lectors de Liberunus eren relectors perquè els escriptors eren reescriptors. Atenallats davant l’única possibilitat que tenien per publicar, refeien una vegada i una altra la seua obra abans de decidir-se a presentar-la davant l’editor. En alguns casos eren dècades les que s’havien invertit en la seua confecció. Tot depenia de la paciència, l’amor propi i l’exigència de l’autor. Els impacients solien penedir-se d’haver publicat el seu text tan aviat i no haver-hi esmerçat més temps i més esforç; ara ja no podien corregir, ni en aquesta ni en cap altra, les imperfeccions de l’obra publicada. Els llibres es reeimprimien si calia (i solien, és clar, ser reimpresos), però no eren permeses les correccions ni les ampliacions: no es permetien segones edicions.\nAlguns havien intentat passar diverses obres en un sol volum. Però la llei era estricta i els editors corrien el risc de perdre la llicència de publicació si transigien. Només els reculls de contes, poemes i assajos curts (o una mica més llargs si versaven sobre el mateix tema) eren permesos. Molts autors (en potència o en acte) havien estat víctimes de la depressió. Alguns hagueren de ser internats en institucions psiquiàtriques o en cases de repòs. Foren bastants els irrecuperables que conegueren una mort terrible i prematura.\nTambé els lectors es mostraven insatesfets. Els haguera agradat tenir més on triar, més llibres que poder llegir. Es sentien sobretot insatisfets pel fet de no poder gaudir d’algun altre llibre dels autors més admirats; dels autors que eren venerats com a llegendes o semidivinitats, éssers envoltats pel misteri i la mitologia.\nAixò fou, de tota manera, abans dels temps de Prolífic.\nPublicat per Vista Parcial a 12:58 p. m.\nAçò promet. Es pot intuir una sèrie, però quin gran tema per a una novel·la.\nEn efecte, açò promet, és un gran tema per a moltes coses: a Tobies està eixint-li la vena borgiana (la de Jorge Luis Borges, no la de Lucrècia Borja...)\nDoncs, ja veurem la promesa com queda. Perquè ho tinc pensat, però no ho tinc escrit. Sí, ja fa temps que està eixint-me la vena borgiana, que m'agraden els temes borgians (això és —tot— el que vull dir). Te'n recordes, Emili, de "La octava noche"?\nEn qualsevol cas, gràcies a tots dos.\n30 de març de 2010 a les 17:33


Coronavirus (7). Es prorroga l’estat d’alarma fins el 12 d’abril. Avals públics a pimes i autònoms. Es suspèn el termini per que les societats puguin formular els seus comptes. Suport al sector turístic | Notícies RM Assessors | Assessoria Girona Figueres\nDestaquem informacions recents relacionades amb el coronavirus:\nPròrroga de l’estat d’alarma fins el 14 d’abril: Tal com era de preveure, el Congrés de Diputats ha autoritzat la pròrroga de l’estat d’alarma fins el dia 12 d’abril. Es mantindrà com a mínim fins aquella data totes les mesures relacionades amb l’estat d’alarma, de les que hem vingut informant.\nAval públic per a Pimes i autònoms: El Govern estatal ha aprovat activar la primera línia d’avals públics a empreses i autònoms a través de l’ICO, per donar liquiditat . En aquest sentit, ahir el Consell de Ministres va aprovar les característiques del primer tram de la línia, per un import de 20.000 milions d’euros, el 50% del qual es farà servir per garantir préstecs d’autònoms i pimes. Destaquem:\nLa línia, que és retroactiva per a operacions concedides des del 18 de març, permet afrontar finançament per a pagament de salaris, factures, circulant o altres necessitats de liquiditat, incloent-hi venciments d’obligacions financeres o tributàries.\nLa garantia cobreix, en el cas d’autònoms i pimes, el 80% dels nous préstecs i renovacions de finançament.\nPer a la resta d’empreses, es garanteix el 70% del nou finançament concedit i el 60% de les operacions de renovació.\nAquesta línia serà gestionada per l’ICO, en col·laboració amb les entitats financeres.\nNo s’ha fixat un tipus d’interès màxim per als préstecs però sí un termini màxim de cinc anys.\nHisenda no perdona. El proper dia 1 d’abril comença la campanya per declarar la renda i el patrimoni del 2019: Per ara Hisenda no ha escoltat el clam de tots els afectats i manté el proper dia 1 d’abril com a data d’inici de la campanya per a presentar les declaracions dels impostos de renda i patrimoni del 2019. També manté les dates de presentació de totes les declaracions fiscals del primer trimestre del 2020.\nSe suspèn el termini per a formular els comptes anuals de les societats: Se suspèn el termini de 3 mesos des del tancament de l’exercici social per la formulació de comptes anuals de les persones jurídiques que hi estiguin obligades durant l’estat d’alarma, i es reprèn per altres 3 mesos des que finalitzi aquest estat. Les societats poden desconvocar juntes “per força major” si reformulen els seus comptes anuals per coronavirus.\nMesures de suport al finançament per al sector turístic i hostaleria derivades de la crisi del coronavirus: El Reial decret llei 7/2020, de 12 de març, pel qual s’adopten mesures urgents per respondre a l’impacte econòmic del COVID-19 ha ampliat la línia de finançament previst en el Reial decret llei 12/2019, d’11 d’octubre, pel qual s’adopten mesures urgents per pal·liar els efectes de l’obertura de procediments d’insolvència del grup empresarial Thomas Cook, a totes les empreses i treballadors autònoms amb domicili social a Espanya del sector turístic i hostaleria.\nSeguim al vostre costat !. Consulteu-nos sense compromís trucant al 972 208 258, o per correu electrònic adreçat a info@rm-assessors.cat.\najudes estat alarma finançament sector turístic prórroga estat alarma


Today I’d like to share an awesome website meant to inspire and encourage parents to have some fun with their kids with great arts and crafts. Jean Van’t Hul’s slogan invites parents to “fill your family’s life with art and creativity” and I’m sure you’ll have a great time with the activities she proposes. These activities also train the right part of our brains, which is in charge of emotional perception, intuition and creativity. Some educators –such as Sir Ken Robinson- have concluded this part of the brain is typically neglected in ordinary schools and that’s why I’d like to emphasize the importance of working on it at home. You can read more about the benefits of using arts and crafts if you click here.\nEns agradaria compartir amb vosaltres un espai virtual que convida pares, mares i nens a gaudir d’una estona en família fent manualitats. Les activitats artístiques activen l’hemisferi dret dels nostres cervells, l’encarregat de les emocions, la intuïció i la creativitat. Alguns educadors denuncien que, en ocasions, aquest tipus d’activitats no es promouen suficientment en el context escolar. Per aquest motiu, pensem que seria una bona idea fer activitats d’aquest estil a casa. A més, us ho passareu pipa!\nDo you need more inspiration? Necessiteu més idees?\nToilet paper rolls/Rotlles de paper de vàter\nLearnEnglish Kids is a great (and free!) website created by the British Council for all those children from all over the world who are learning English as a foreign language. You’ll find engaging and content-rich games, stories and activities your children will love. All the topics are suitable for children and up-to-date. Kids will learn and practise English while having a good time!\nLearnEnglish Kids és un lloc web gratuït creat pel British Council que ofereix recursos per tots aquells nens i nenes d’arreu del món que estan aprenent l’anglès com a llengua estrangera. Hi trobareu jocs , històries i tot tipus d’activitats riques en contingut i que són atractives i estimulants per als petits de la casa. En definitiva, els vostres fills aprendran i practicaran anglès mentre s’ho passen d’allò més bé.\nIf your children are older -aged between 12 and 17- you can encourage them to visit the British Council’s website for teens. They’ll find a variety of stories, videos, exercises on grammar and much more. Have a look at this video.\nSi els teus fills ja són adolescents, podeu animar-los a visitar l’espai web del British Council dedicat a la franja d’edat compresa entre els 12 i els 17 anys. Hi trobaran històries, vídeos de diferents temàtiques, exercicis per aprendre i practicar la gramàtica anglesa i moltes coses més. En aquest vídeo uns alumnes us expliquen el funcionament de la pàgina i què hi podeu trobar.\nSuper Simple Learning is an amazing website where you’ll find interesting resources to stimulate your children. Although it is normally used by ESL teachers, parents can also take advantage of the great variety of resources it offers -for free!- including amusing songs, crafts, coloring pages and games. Super Simple Learning songs can also be found in Youtube. Take a look around!\nSuper Simple Learning és un espai web fantàstic on hi trobareu molts recursos per estimular els més petits a aprendre anglès. Tot i que els principals usuaris d’aquesta pàgina són professors, pares i mares també poden beneficiar-se de tots els recursos gratuïts que ens ofereix. Per exemple, hi trobareu cançons divertides, manualitats, jocs, etc. També tenen un canal de Youtube al que podeu subscriure-us . Feu-hi una ullada! Aquí us deixo una de les cançons:\nIn Easy World of English you’ll find several lessons that will allow learners to learn and practise different skills. For example, you can practise your comprehension skills through the reading activities you’ll find there. The section called Picture Dictionary is particularly interesting and it can be used with young learners as well as teens and adults.\nEasy World of English ens ofereix una gran varietat de lliçons sobre temes variats que ens permet practicar les diferents competències que es treballen quan s’aprèn una llengua estrangera. Per exemple, a través de lectures podreu treballar la comprensió escrita i ampliar vocabulari. La secció anomenada Picture Dictionary és especialment recomanable per a totes les edats: petits i grans en poden fer ús.\nToday, we’d like to talk about a nonprofit organization which is becoming very popular all overthe world. If you visit their website, you’ll find thousands of quite short talks -around 15 minutes each-which cover almost all topics: science, health, education, business and so on. The talks are given by experts, thinkers and professionals who share their ideas for the sake of spreading knowledge.\nUsers are able to download their favourite talks once they register. In addition, subtitles are available in more than a hundred languages-including Catalan! As a user, you can also post comments on the talks, so that you’ll be able to take part in great discussions with people from all over the world. So, TED should be a must in your list of favourite websites. Here you have an example of a great talk by the educator Sir Ken Robinson\nAvui ens agradaria parlar-vos d’una organització sense ànim de lucre que cada cop s’està fent més popular arreu del món. A la pàgina web de TED hi trobareu milers de xerrades d’una duració aproximada de 15 minuts sobre un gran ventall de temàtiques: des de ciències fins a educació passant pel món sanitari o dels negocis. Els conferenciants són experts i professionals de diferents camps de treball que comparteixen les seves idees per tal de fer-les arribar el més lluny possible. Es tracta de compartir coneixement.\nEls usuaris poden descarregar les xerrades que més els interessin i a més, teniu la possibilitat d’escollir els subtítols en més de 100 llengües (català inclòs!). També podreu comentar els vídeos i així tindreu la oportunitat de compartir el vostre punt de vista amb persones d’arreu del món. Esperem que us agradi! Us deixo una xerrada molt interessant d’en Sir Ken Robinson, un educador reconegut a nivell mundial.\nAre you interested in history? If you answered yes, you must visit history.com. You will find pretty short videos on any topic you might be looking for. For example, you’ll be able to find out the story behind St Valentine’s day, Thanksgiving day celebration and Christmas, among others. The website also offers a set of videos called Bet You Didn’t Know you shouldn’t miss.\nUs interessa la història? Llavors no us podeu perdre l’espai web history.com. Hi trobareu vídeos força breus sobre gairebé qualsevol fet històric que estigueu buscant. Per exemple, descobrireu l’origen de celebracions tan populars com el dia de Sant Valentí, el dia d’Acció de Gràcies o Nadal, entre altres. Hi ha una secció anomenada “Bet You Didn’t Know” (“segur que no ho sabies”) que no us podeu perdre.


Sessions individuals joves - Fluim\nSessions individuals joves\nEntrena la Ment - Benestar i Gestió de l'Ansietat i l'Estrès\nT’agradaria viure la vida de manera més equilibrada i en harmonia tant amb tu mateix@ com amb el món que t’envolta?\nVols aprendre a gestionar l’estrès, l’ansietat i els estats mentals negatius així com a gestionar correctament les teves emocions?\nT’agradaria dirigir l’atenció al moment present amb una actitud d’interès, obertura i amabilitat, independentment de si l’experiència és agradable o desagradable?\nNecessites respondre en lloc de reaccionar de manera automàtica davant els esdeveniments que apareixen en el teu dia a dia?\nEn què consisteix una sessió individual Entrena la Ment?\n● Es tracta d’una sessió de 50 minuts totalment personalitzada i enfocada a rebre orientació i recursos pràctics de Mindfulness i Intel·ligència Emocional per millorar l’atenció, augmentar la concentració, reduir l’estrès i l’ansietat.\n● Sessions totalment pràctiques, adequades a qualsevol persona amb o sense experiència prèvia en Mindfulness.\n● Rebràs un tracte respectuós i una escolta activa lliure de judicis. Trobaràs algú amb qui xerrar obertament sobre els teus pensaments, sensacions, sentiments i emocions.\n● Pots triar realitzar la sessió de manera presencial o bé online.\nPots fer el pagament per transferència bancària, PayPal, Bizum o en efectiu si la trobada és presencial.


Presentació a l'Espai Ferrer i Guàrdia del llibre 'Escola, famílies i comunitat' amb Jordi Collet i Antoni Tort - 17/05 18:30h. - Fundación Francisco Ferrer Guardia\nPresentació a l'Espai Ferrer i Guàrdia del llibre 'Escola, famílies i comunitat' amb Jordi Collet i Antoni Tort - 17/05 18:30h.\nEl Diari de l'Educació en col·laboració amb la Fundació Ferrer i Guàrdia, farà una presentació pública del llibre Escola, famílies i comunitat, d'Antoni Tort i Jordi Collet, el proper 17 de maig a les 18.30 h a l'Espai Ferrer i Guàrdia (carrer Avinyó, 44 baixos, Barcelona). L’acte consistirà en una taula rodona conformada pels autors de la publicació, Montse Conejo (presidenta de FaPaC) i Maria Vinuesa (Rosa Sensat). Moderarà el debat el pedagog i assessor d’El Diari de l’Educació Jaume Carbonell.\nQuina és la relació òptima entre les famílies, l’escola i el seu entorn? Com es poden enfortir els llaços de col·laboració entre tots aquests agents educatius? I la participació dels pares i mares que, pel que sigui, estan més allunyats dels centres? Aquestes són algunes de les preguntes que s’intenten respondre al llibre.\nNotícia al Diari de l'Educació


El Memòrial Democràtic felicita Navàs pel projecte «Silencis» | NacióManresa\nEl Memòrial Democràtic felicita Navàs pel projecte «Silencis»\nUna representació del municipi del Bages va presentar dimarts a Barcelona les iniciatives de recuperació de la memòria històrica que porten a terme\nper Redacció, 3 de juny de 2015 a les 09:14 |\nPresentació del projecte al Memorial Democràtic. Foto: AjNVS\nEl projecte de recuperació de la memòria històrica a Navàs, que té el seu màxim exponent en l'edició del llibre 'Silencis', la posada en marxa de l'Arxiu Fotogràfic i Documental, la iniciativa pionera a l'estat espanyol dels stolpersteine per recordar les víctimes dels camps de concentració nazis i la moció de suport al Banc d'ADN, han merescut el qualificatiu de projecte rigorós, ampli i valent, per part del Memorial Democràtic en la presentació que es va fer dimarts al vespre a Barcelona.\nL'acte es va fer a la seu del Memorial Democràtic amb la participació del seu director Jordi Palou-Loverdos, la sociòloga Marta Simó del grup de treball Exili, Deportació i Holocaust, el coordinador del llibre 'Silencis', Jordi Algué i l'alcalde de Navàs, Jaume Casals.\nL'historiador Jordi Algué, coordinador de llibre 'Silencis', va explicar el procés de recerca i elaboració d'aquest document de referència per entendre què va passar al municipi de Navàs en el període de 1931 a 1945. Una recerca que ha permès descobrir cinc víctimes navassenques dels camps de concentració nazis, un dels quals va ser l'alcalde de Navàs l'any 1936, Ricard Sala Besa, fins ara pràcticament desconegut i oblidat.\nMarta Simó, del Memorial Democràtic, va parlar dels stolpersteine i en va fer un decàleg que els justifiquen per la seva discreció, integració urbana, divulgació, les seves interaccions amb el passat i present, amb l'individu i la comunitat, la memòria privada i la pública, perquè són un signe vivent contra el revisionisme, una eina per a desenvolupar la recerca històrica, les possibilitats educatives i la preservació de la memòria en un procés continu.\nL'alcalde de Navàs, Jaume Casals, va justificar el projecte en la necessitat de trencar silencis que han durat setanta anys i la recuperació de la dignitat perduda de totes les víctimes de la República, la Guerra Civil i la repressió franquista que es va perllongar fins a principis dels anys setanta.\nUna de les sorpreses de la convocatòria va ser el retrobament d'un antic veí de Navàs, que va explicar que el seu pare havia estat víctima de la guerra, i va patir l'exili a França i Xile. El seu testimoni s'incorporarà a la bases de dades de la recerca que s'està fent a Navàs de recuperació de la memòria històrica.\nEl proper dia 3 de juliol, el llibre 'Silencis. República, Guerra Civil i repressió franquista a Navàs (1931-1945)', es presentarà a la seu de l'Ateneu Barcelonés.\nCultura i Mitjans, memòria històrica, història, Guerra Civil, II Guerra Mundial, stolpersteine, Memorial Democràtic


Repensar el món; paraules clau\nSECCION: Editorial // PUBLICAT 05/04/2013 10:44:00\nL’editorial número 2 de la revista digital PSIARA feia esment de la necessitat de repensar de nou el món, abordant un nou paradigma de vida. Aquesta evidència ja la vam tenir abans del nou segle amb l’arribada del correu electrònic i tot seguit amb la invasió a les nostres vides d’Internet.\nL’enfonsament de la societat del benestar a partir de 2008 determina, tot i que des d’un altre vessant, un nou replantejament de la que, fins ara, havia estat la nostra forma de vida uns anys després de la Segona Guerra Mundial. Mentre que el primer indicador estava vinculat a una extraordinària i imparable revolució tecnològica, el segon apunta insistentment a la necessitat d’una profunda revolució sistèmica, ja que, paradoxalment, malgrat els avenços tecnològics, el que s’estaria posant en tela de judici seria la supervivència mateixa de l’ésser humà.\nLa societat civil sembla que ja s’està implicant de valent en aquest objectiu, de manera tant diversificada com discreta. Cada dia podem comprovar noves proves de la capacitat de l’ésser humà per innovar, adaptar-se i pensar la vida d’una altra manera.\nAlgunes de les paraules clau associades a la necessitat de repensar el món ens avisen de la implantació d’un nou sistema de valors amb el qual cal un ferm compromís. Així doncs: necessari, útil, aprofitament, cooperació, esforç, honestedat, eficàcia, solidaritat, renúncia, manteniment, sobrietat, optimització de recursos, contenció, parsimònia, ús del temps, naturalitat, generositat, consum responsable, intercanvi, limitació, creació, invenció, cura dels altres..., són paraules que ens porten a un canvi profund, a un canvi que ens pot fer, fins i tot, més feliços.\nLes institucions civils com a agrupacions de persones amb afinitats, en el nostre cas professionals, no poden quedar-se enrere d’aquest compromís, i els col·legis professionals, encara amb més motius a partir de la nova llei de serveis.\nQuines serien, doncs, la paraules clau més apropiades per a un col·lectiu professional com el nostre en aquest moment complicat? Mirem de fer l’exercici: diferenciar la professió des de l’expertesa, promoure una presència àmplia i de qualitat, recuperar protagonisme en allò que ens és propi, prestigiar i garantir l’eficàcia de la nostra feina, protegir i fer valdre les nostres posicions en cada àmbit, animar la demanda de psicòlegs, participar i fer sentir la nostra veu en els fòrums socials, reivindicar el nostre rol on correspon, difondre els nostres valors professionals, transmetre la millor imatge del nostre col·lectiu, aturar i denunciar l’intrusisme, ampliar i optimitzar serveis, fomentar la solidaritat per enfortir-nos i créixer com a col·lectiu i, finalment, col·laborar amb la societat civil en el disseny i la promoció d’un nou i millor sistema de vida.\nAmb més o menys èxit, amb més o menys entrebancs, semblaria, però, que aquest és el camí. Unes quantes pedres, com sabeu, ja estan posades, i d’altres les estan seguint. No és una feina senzilla ni ràpida d’assolir a curt termini, ja que estem en un impàs delicat que està durant molt; a més, el camí no sempre és planer. Es tracta, doncs, d’implicar-nos també nosaltres de valent en aquests objectius de professió. Si fem costat a la societat civil i ens comprometem com a ciutadans amb uns nous valors, cal que també ens comprometem com a professionals, i cal fer-ho tots junts, posant cadascú el nostre gra de sorra. Llavors podem aconseguir-ho.


Departament d'Animació Cristiana : de maig 2020\nPregàries del 26 al 28 de maig\n#2019-20 ConnecteM amb Maria\nAquesta meditació́ ens ajuda a comprendre que totes les coses bones de la vida, com són la tranquil·litat, la pau, l'alegria, la bondat, l'amor, la claredat mental i fins i tot la felicitat, no estan fora de nosaltres, sinó́ que estan en nostre interior. Escolta-la amb atenció́.\nEls evangelis no ens parlen explícitament de la personalitat de Maria, no ens diuen si somreia molt o poc, si era més o menys alegre, o si era més o menys amable i servicial. Però̀ dels seus actes podem deduir que sí que ho era, per tot el que va fer a la seva vida pels altres, pel seu marit Josep, per la seva cosina Elisabet, pel seu fill Jesús, per la colla d’Apòstols, pels nuvis de les noces de Canà... No són coses que fes per complir, o per quedar bé amb els altres, eren coses que estem segurs que Maria, la nostra Bona Mare, feia des del cor.\nPer això̀, Mare, a l'igual que Tu, volem estar sempre disposats a fer coses des del cor, a mirar pels altres i fer-ho de bona gana, a fer coses tan simples com saludar o donar el bon dia des del cor, preguntar als nostres amics com se senten, o omplir el got d'aigua a qui s'asseu al nostre costat a la taula. Volem posar el nostre granet de sorra per millorar el dia a dia dels que ens envolten. Per això̀ avui, Maria, volem ser com Tu.\n#2019-20 ConnecteM amb l’aventura de viure\nAquesta cançó́ pertany a la pel·licular "El viatge de Arlo", protagonitzada pel dinosaure Arlo i el nen Spot. Una de les coses més meravelloses que ens transmet és el sentiment de l'amistat. El que comença sent una relació́ de desconfiança i por al desconegut, es transforma de seguida en curiositat, en protecció́, acolliment. Entre Arlo i Espot es crea un vincle, s'ajuden, tenen cura, empatitzen i romanen units en les coses bones i en les dolentes.\nPublicat per Departament Pastoral Col·legi Sant Josep a 12:17\nPregàries del 11 al 18 de maig\nMaria és la protagonista indiscutible del mes de maig.\nDes de sempre i tradicionalment, Maria ha estat, a l'Església, un exemple de lliurament al pla de Déu des de ben petita. És una figura molt important des del començament de l'Església perquè va acompanyar la primera comunitat de creients.\nPerò, per què es ret homenatge a la jove de Natzaret en aquest mes?\nAquesta tradició porta només dos segles en vigor i coincideix amb el començament de la primavera, que, des de sempre, ha significat el "triomf de la vida", la vida que es dóna i la vida que es gesta.\nEts capaç de donar sense esperar res a canvi?\nO quan dónes alguna cosa, consideres que l'altre està en deute amb tu?\nDonar poc o molt és la teva opció, però si ho fas, fes-ho de cor i sense esperar que l'altra persona hagi de fer el mateix que has fet tu.\nperquè Déu estima el qui dóna amb alegria”.\n2 Corintis 9,7\nsé que no te vas a rendir.\nCuando creas que te mueres,\npodrás confiar en mí.\nSolo por amor, yo siempre estaré ahí\nJesús, ajuda'ns a ser uns bons amics dels nostres amics, ajudeu-nos a ser uns bons amics teus.\nMOMENT PER LA RELAXACIÓ\nEstira’t en un lloc còmode i presta atenció a la teva respiració. Visualitza un paisatge que et transmeti pau i seguretat.\nPer exemple, un camp amb herba verda, un arbre i un riu d'aigües cristal·lines.\nUn lloc especial que sigui un lloc de seguretat per a tu, on aniries per sentir-te segur, un lloc on ningú pugui fer-te mal.\nAra que estàs en el teu lloc de seguretat, que estàs en pau, pren-te un moment per pensar en una persona\na qui vulguis convidar al teu lloc segur. Visualitza la persona, parla amb ella i expressa tot el que sents.\nDeixa que flueixin totes les teves emocions, digues-li tot el que vulguis i agraeix-li la seva companyia.\nDesprés d'una estona, digues-li adéu a ell o ella i torna a prestar atenció a la respiració.\nQuan vulguis, pots tornar al que estaves fent.\nPublicat per Departament Pastoral Col·legi Sant Josep a 13:45


Comienzan a instalar dispensadores de hidrogel alcohólico en las principales estaciones de Metrovalencia y TRAM d’Alacant – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nComienzan a instalar dispensadores de…\nLa Generalitat Valenciana ha comenzado a instalar este martes dispensadores de hidrogel alcohólico en las principales estaciones de Metrovalencia y TRAM d’Alacant, a partir de primera hora. La finalidad de esta acción es reforzar la protección de las personas viajeras que se desplacen a sus centros de trabajo a través de la red de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana, así como de las líneas del Tram de Castellón, donde se instalarán dispensadores en el interior de los autobuses.\nDesde la declaración del estado de alarma, Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana recomienda a las personas usuarias evitar el uso del transporte público, haciéndolo únicamente si es estrictamente necesario. Asimismo, se recomienda no utilizar el transporte público si se pertenece a un grupo de riesgo, como el de personas mayores o enfermos crónicos, entre otros, y no viajar si se ha sido diagnosticado de coronavirus o se presenta síntomas compatibles con la enfermedad.\nTambién se recomienda evitar, en la medida de lo posible, sentarse frente a otro viajero o viajera, no ocupar el pasillo central para permitir el libre desplazamiento interior para subir o bajar del tren o tranvía y, pese a que los vehículos e instalaciones de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana se desinfectan regularmente, lavarse las manos después de utilizar el servicio de transporte.


Flora ibérica. Vol. XIII. Plantaginaceae-Scrophulariaceae - Librería Ofican


(DOGV núm. 596 de 28.05.1987) Ref. Base de dades 0912/1987\nData d'entrada en vigor: 28.05.1987\nNotes: S'acorda la constitució d'una societat anònima amb la denominació de "Instituto Valenciano de Vivienda, S.A.", que depén de la COPUT. Tindrà com a únic soci la Generalitat Valenciana en el moment de constituir-se. S'aproven els seus Estatuts, que s'incorporen com a annex a aquest Decret. Aquesta societat es regirà per les normes del Dret Privat aplicables a les societats anònimes. Tindrà la consideració d'empresa de la Generalitat Valenciana. L'objecte social d'aquest institut serà la rehabilitació i promoció dels habitatges de promoció oficial.\nCorrecció d'errades al Decret 61/1987, d'11 de maig, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'acorda la constitució de la Societat Mercantil "Instituto Valenciano de la Vivienda, SA".\nDecret 147/1987, de 7 de setembre del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'estableixen ajudes econòmiques per a l'adquisició i la rehabilitació d'edificis la destinació dels quals, una vegada condicionats, siga el d'habitatges en règim de lloguer o en el de dotacions.\nDecret 118/1988, de 29 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es determina l'abast concret de la transmissió del patrimoni de promoció pública de l'habitatge a l'Institut Valencià d'Habitatge, SA.\nDecret 28/1989, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, que modifica determinats articles, del Decret 62/1987, d'11 de maig, pel qual s'establí el sistema de fixació de preus de venda i renda dels habitatges de protecció oficial de promoció pública de la Generalitat Valenciana.\nDECRET 45/1999, de 23 de març, del Govern Valencià, pel qual es modi/1999fica el Decret 61/1987, d'11 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'acorda la constitució de la societat mercantil Institut Valencià d'Habitatge, SA. [1999/X2915]\nACORD de 26 de febrer de 2002, del Govern Valencià, pel qual es modifiquen els estatuts i es nomena un membre del Consell d'Administració de l'Institut Valencià d'Habitatge, SA. [2002/2086]\nAcord de 25 de juny de 1990, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova els comptes annuals de l'exercici económic 1989, de l'Institut Valencian de Habitatge, S.A., i es modifiquen els articles segon, deu, tretze i vint dels Estatuts de l'esmentat Institut.\nAcord de 22 de juny de 1992, del Govern Valencià, pel qual s'aproven els comptes anuals i l'informe de gestió de l'exercici 1991, es nomenen els consellers del Consell d'Administració i s'aproven nous estatuts socials de l'Institut Valencià de l'Habitatge, SA.\nAcord de 4 d'octubre de 1994, del Govern Valencià, en qualitat de Junta Universal d'Accionistes de l'Institut Valencià d'Habitatge, SA, pel qual acorda l'ampliació del capital social de la societat esmentada i la corresponent modificació dels estatuts socials.\nDECRET 105/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 61/1987, d'11 de maig, pel qual s'acordà la constitució de la societat mercantil Institut Valencià d'Habitatge, SA. [2004/X6835]\nACORD de 21 de desembre de 2007, del Consell, pel qual s'augmenta el capital social de l'Institut Valencià d'Habitatge, SA, i es modifiquen els estatuts socials. [2007/15594]\nACORD de 26 de desembre de 2008, del Consell, constituït com a Junta General Extraordinària i Universal d'accionistes de l'Institut Valencià d'Habitatge, SA, pel qual s'augmenta el capital social de la mercantil i es modifiquen els estatuts. [2008/15050]\nACORD de 4 de juny de 2010, del Consell, constituït com a Junta General Extraordinària i Universal d'Accionistes de l'Institut Valencià d'Habitatge, SA, pel qual es redueix i augmenta simultàniament el capital social de l'Institut Valencià d'Habitatge, SA. [2010/6440]\nACORD de 20 d'octubre de 2006, del Consell, pel qual s'augmenta el capital social de l'Institut Valencià d'Habitatge, SA. [2006/M12170]\nMatèries: Organització de l'administració Arquitectura i habitatge Entitats i empreses de la Generalitat\nTemàtics: societat anònima, reglament intern, habitatge, habitatge social, ajuda a la construcció , Institut Valencià de l'Habitatge, SA, Pla de Rehabilitació de Vivendes\nLa major eficàcia en el compliment de les competències que en matèria dhabitatge té atribuïdes la Generalitat, i en particular les que són a lòrbita empresarial, fan recomanable la creació d'una persona jurídico-privada de caràcter instrumental la qual, sotmesa en les seues relacions amb tercers al Dret Privat, estiga subjecta al control directa del Consell de la Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per tal que l'eficàcia guarde el degut equilibri amb els altres principis que sempre han de presidir l'actuació de les Administracions Públiques i, en particular, amb els que exigeixen servir amb objectivitat els interessos generals, la coordinació i la submissió plena a la Llei i al Dret, essent l'objecte social de la Societat Mercantil que es crea la rehabilitació i promoció d'habitatges de protecció oficial, així com totes les altres activitats complementàries, accessòries i auxiliars que calguen al dit objecte.\nEn atenció d'aquests motius, a proposta del Conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i amb la deliberació prèvia del Consell de la Generalitat Valenciana en la reunió del dia 11 de maig de 1987,\nUn. S'acorda la constitució d'una Societat amb forma dAnònima, sota la denominació de «Instituto Valenciano de Vivienda, SA», depenent de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, el soci únic de la qual en el moment de la constitució serà la Generalitat Valenciana, i s'aproven els Estatuts pels quals haurà de regir-se, incorporats com a annex al Decret present.\nDos. Aquesta Societat es regirà per les normes de Dret Privat aplicables a les Societats Anònimes.\nEl «Instituto Valenciano de Vivienda, SA» tindrà la consideració dempresa de la Generalitat Valenciana dacord amb l'article cinqué de la Llei 4/1984, de 13 de juny, d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, i adequarà les seues activitats al pla d'actuació, anyal o plurianual, aprovat per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sense perjudici del compliment del que preveu per a les empreses públiques l'esmentada Llei 4/1984, de 13 de juny, d'Hisenda Pública de la Generalitat:\nL'objecte social del «Instituto Valenciano de Vivienda, SA» serà la rehabilitació i promoció d'habitatges de protecció oficial, així com totes les activitats/complementàries, accessòries i auxiliars que en calguen per a la realització. En particular tindrà entre les seues competències:\na) L'adquisició del sòl per qualssevol dels procediments legalment establerts, per tal de constituir reserves o per a portar a cap actuacions o programes prevists en matèria d'habitatge per la Generalitat Valenciana, així com la seua gestió.\nb) La redacció i la gestió del planejament necessari per a l'execució dels programes d'actuació que tinga encomanats\nc) L'adquisició i l'alienació d'habitatges en projecte, en execució o acabats, i l'adjudicació i la contractació de tota classe d'obres, estudis i projectes necessaris per a la construcció o la rehabilitació d'habitatges a la Comunitat Valenciana d'acord amb els seus plans d'actuació, així com l'administració, la conservació i l'alienació dels habitatges adquirits, construïts o rehabilitats.\nd) La gestió de l'administració d'habitatges de protecció oficial de promoció pública de la Comunitat Valenciana en els termes expressats en els Convenis que subscriga amb la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports o Ens titulars d'aquells.\ne) Qualsevol altra activitat relacionada amb les anteriors que fóra necessària, conseqüència o desenvolupament d'aquestes i, en particular, la participació en altres empreses nacionals o estrangeres que tinguen per objecte programes de construcció d'habitatges de protecció of icial o, si s'escau, de signe equivalent, així com subscriure contractes d'assistència tècnica i serveis amb Ens públics o societats privades.\nUn. El capital social fundacional de la Societat serà de dos-cents milions de pessetes (200.000.000 ptes.) representat per quatre mil accions de cinquanta mil pessetes (50.000 ptes.) cada una, que estarà íntegrament subscrit per la Generalitat Valenciana i, desemborsat en el moment de la seua constitució en un vint-i-cinc per cent (25%), s'aportarà el setenta cinc per cent (75%) restant en el termini màxim d'un any a comptar des de la constitució de la Societat.\nDos. Hom podrà reduir o augmentar el capital social de la Societat, així com alienar-ne fins un quaranta-nou per cent (49%) de les accions a favor de les Entitats i Corporacions de Dret Públic, Societats Estatals, Entitats Oficials de Crèdit i Caixes d'Estalvi, i pertanyerà la resta a la Generalitat Valenciana.\nEs autoritzada la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports i la Conselleria d'Economia i Hisenda perquè, en l'àmbit de les seues respectives competències, dicten les disposicions necessàries i adopten els acords pertinents per a l'execució del que disposa aquest Decret i en especial el Conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports per a l'atorgament de la corresponent escriptura pública fundacional, amb formalització dels Estatuts Socials, així com per a efectuar la inscripció en els Registres Públics corresponents.\nEl desemborsament del vint-i-cinc per cent (25%) de les accions previst en l'article quart del present Decret s'efectuarà amb càrrec als fons prevists en el Programa 431.1 del Servei 05 «Direcció General d'Arquitectura i Habitatge», Capítol VIII dels Pressuposts de la Generalitat Valenciana per a 1987.\nValència, 11 de maig de 1987.\nESTATUTS DE LA SOCIETAT MERCANTIL\n«INSTITUTO VALENCIANO DE VIVIENDA, SA»\nNaturalesa i règim, objecte, domicili i duració\nArticle primer. Naturalesa i règim jurídic.\nLa Societat Mercantil «Instituto Valenciano de Vivienda, SA» és una Societat Anônima. La Societat, sense perjudici de la seua dependència de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, tindrà personalitat jurídica prépia, plena capacitat jurídica i d'obrar per al compliment de les seues finalitats, patrimoni propi i administració autônoma i es regirà pel que estableixen per a les empreses de la Generalitat Valenciana la Llei 4/1984, de 13 de juny, d'Hisenda Pública de la Generalitat, el Decret 61/1987, d'll de maig, del Consell de la Generalitat Valenciana, que la crea, i les altres normes reglamentàries que puguen dictar-se, així com per aquestos Estatuts, i, en allô que no hi fóra previst, per la Llei de Règim Juridic de les Societats Anônimes de 17 de juliol de 1951 i altres disposicions aplicables.\nSerà igualment d'aplicació a l'activitat del «Instituto Valenciano de Vivienda, SA», en absència del desenvolupament per la Generalitat Valenciana de les competències que en la matèria té atribuïdes, la normativa reguladora dels habitatges de protecció of icial integrada pel Reial Decret-Llei 31/1978, de 31 d'octubre, Reial Decret 3148/1978, de 10 de novembre, i altres disposicions dictades o que es dicten en el seu desenvolupament.\nArticle segon. Objecte.\nConstitueix l'objecte de la Societat la rehabilitació i promoció d'habitatges de protecció oficial i totes les activitats complementàries, accessòries i auxiliars que calguen a tal finalitat en tot el territori de la Comunitat Valenciana, sense perjudici de possibles activitats en altres zones del territori nacional.\nEn particular tindrà entre les seues competències:\na) L'adquisició del sòl per qualssevol dels procediments legalment establerts amb objecte de constituir reserves o per a portar a cap actuacions o programes prevists en matèria d'habitatge per la Generalitat, així com la seua gestió.\nb) La redacció i la gestió del planejament necessari per a l'execució dels programes d'actuació que tinga encomanats.\nc) L'adquisició i l'alienació d'habitatges en projecte, execució o acabats, i l'adjudicació i la contractació de tota classe d'obres, estudis i projectes necessaris per a la construcció i la rehabilitació dhabitatges a la Comunitat Valenciana d'acord amb els seus plans d'actuació, així com l'administració, la conservació i l'alienació dels habitatges adquirits, construïts o rehabilitats.\nd) La gestió de ladministració d'habitatges de protecció oficial de promoció pública de la Comunitat Valenciana en els termes expressats en els Convenis que subscriga amb la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports o Ens titulars d'aquells.\ne) Qualsevol altra activitat relacionada amb les anteriors que fóra necessària, conseqüència o desenvolupament d'aquestes i, en particular, la participació en altres empreses nacionals o estrangeres que tinguen per objecte programes de construcció d'habitatges de protecció oficial o, si s'escau, de signe equivalent, així com subscriure contractes d'assistència tècnica i serveis amb Ens públics o societats privades.\nArticle tercer. Domicili social.\nUn. La Societat tindrà el seu domicili a l'Avda. Blasco Ibáñez, núm. 50, planta primera, de la ciutat de València, i el Consell d'Administració podrà traslladar-lo dintre d'aquesta mateixa població. El trasllat de la seu social fora de la ciutat de València requerirà acord de la Junta General Extraordinària d'Accionistes.\nDos. El Consell d'Administració podrà, dintre del territori espanyol, crear i establir, modificar i suprimir Agències, Sucursals, Delegacions o representacions, establiments o magatzems compresos en les activitats específiques de la Societat, així com regular-ne les competències, la comesa i el funcionament.\nArticle quart. Duració.\nLa duració de la Societat serà indefinida i començarà les operacions una vegada inscrita en el Registre Mercantil.\nCapital social i accionari\nArticle cinqué. Capital social.\nS'estableix el seu capital social xifrat en dos-cents milions de pessetes (200.000.000 ptes.), desemborsat en un vint-i-cinc per cent (25º o) en el moment de la constitució, i s'aportarà el setanta-cinc per cent (75%) restant en el termini màxim d'un any a comptar des de la constitució de la Societat. El capital estarà dividit en quatre mil accions nominatives de cinquanta mil pessetes (50.000 ptes.) cadascuna de valor nominal, d'igual classe o sèrie i enumerades correlativament.\nArticle sisé. Ampliació i reducció del capital social.\nLa Junta General podrà, després de l'adopció dels acords socials que corresponguen, reduir o augmentar el capital de la Societat, de la qual i en tot cas la Generalitat serà el soci majoritari.\nArticle seté. Accionariat.\nUn. Les accions seran nominatives, s'estendran en llibres talonaris i s'anotaran en el llibre especial de la Societat, en el qual es faran constar els titulars d'aquestes, les successives transferències, si s'escau, i la constitució de drets reals, les càrregues i els gravàmens sobre aquests, i correspondrà la custòdia al Secretari del Consell d'Administració.\nDos. La transmissibilitat de les accions sols serà possible a favor d'Entitats i Corporacions de Dret Públic, Societats Estatals, Entitats Oficials de Crèdit i Caixes d'Estalvi, en quantia que no ultrapasse el quaranta-nou per cent (49º o) del capital, i la resta pertanyerà a la Generalitat Valenciana.\nArticle vuité. Organs socials.\nSón òrgans rectors de la Societat:\n-El Consell d'Administració.\nLa Junta General legalment constituïda és lòrgan soberà de la Societat i els seus acords, vàlidament adoptats, seran obligatoris per a tots els accionistes, els absents i dissidents, o que s'haguessen abstingut de votar, inclusivament.\nUn. La Junta General podrà ser Ordinària o Extraordinària.\nDos. La Junta General Ordinària es reunirà abans del dia primer de maig de cada any per a conéixer i resoldre sobre la gestió social en l'exercici anterior i aprovar, si s'escau, els comptes i balanços que hi corresponguen i decidir sobre l'aplicació de beneficis. Serà Extraordinària qualsevol altra Junta.\nTres. La Junta General Universal sense necessitat de convocatòria i constituïda per a tractar de qualsevol afer, es reunirà sempre que estiga present tot el capital desemborsat i els assistents n'acorden per unanimitat la celebració.\nSón atribucions de la Junta General totes les que li confereix la Llei de Societats Anònimes, i en general totes les que calguen per al desenvolupament de l'activitat social, sense perjudici dels requisits exigits en les disposicions legals a les empreses de la Generalitat Valenciana i específicament:\na) Nomenar els Vocals del Consell d'Administració.\nc) Augmentar o disminuir el capital social.\nd) Emetre obligacions.\ne) Aprovar l'inventari, els balanços, els comptes anyals i els plans i programes de gestió, en els seus aspectes financers i de crèdits inclusivament.\nDel Consell dAdministració\nEl Consell d'Administració és lòrgan gestor i representatiu de la Societat en la més àmplia mesura, en judici i fora d'ell, sense altres limitacions que les derivades de la legislació aplicable a les empreses de la Generalitat Valenciana, dels acords vàlids adoptats per la Junta General i de les facultats atribuïdes expressament a la Junta per la Llei o per aquests Estatuts.\nUn. El Consell d'Administració serà nomenat per la Junta General i estarà integrat per un número de Consellers no inferior a cinc, m superior a nou.\nEl càrrec de Conseller tindrà una duració de cinc anys, renovant-se la meitat per sorteig el tercer any.\nD'entre els membres del Consell s'elegirà un President i un Vice-president.\nDos. El Vice-president substituirà el President en els casos de vacant, absència, malaltia o impediment legítim i exercirà, així mateix, les atribucions que el President si s'escau li delegue. En defecte del Vice-president actuarà com a tal el Conseller de més edat.\nTres. El càrrec de Secretari serà provist pel Consell d'Administració d'entre els seus membres. En cas d'absència o impossibilitat del Secretari serà substituït pel Conseller de menor edat.\nUn. El Consell d'Administració serà convocat pel seu President, o per qui actue en el seu lloc, quan ho considerarà oportú, i almenys una vegada cada tres mesos. Haurà de fer-ho a més quan ho sol·licitaran la majoria dels Consellers.\nEn tota convocatòria del Consell d'Administració s'adjuntarà l'Ordre del Dia dels afers que han de ser tractats i s'haurà d'efectuar aquesta convocatòria quaranta-vuit hores abans, si més no, al moment d'iniciar-se la reunió del Consell.\nDos. El Consell d'Administració quedarà vàlidament constituït quan concorreran a la reunió la meitat més un dels components.\nEls acords es prendran per majoria absoluta de vots dels Consellers concurrents a la sessió, i en cas d'empat decidirà el del President o el de qui actue en el seu lloc.\nLes Actes del Consell s'estendran en el llibre especial destinat a l'efecte i seran signades pel President i el Secretari.\nEl Gerent podrà assistir a les reunions del Consell, amb veu i sense vot.\nUn. Seran atribucions del Consell d'Administració:\na) Organitzar, dirigir i inspeccionar el funcionament de la Societat.\nb) Executar els acords de la Junta General.\nc) Representar amb plena responsabilitat la Societat en judici o fora d'ell, i davant tota persona o Entitat pública o privada.\nd) Acordar la contractació del personal així com els criteris de selecció, admissió i retribució d'aquest.\ne) Celebrar els actes i efectuar els contractes que siguen necessaris o convenients per a la realització de l'objecte social, i portar a cap tota classe de negocis i operacions pròpies del tràfic jurídic i relacionats amb l'objecte de la Societat.\nf) Acordar operacions de crèdit i prèstec que puguen convenir a la Societat, així com prestar avals i fiances.\ng) Elaborar els pressuposts, programes i altra documentació econòmico-financera exigida pels preceptes d'obligada aplicació a les empreses de la Generalitat Valenciana per la Llei 4/1984, de 13 de juny, d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana.\nh) Presentar anyalment a la Junta General Ordinària els comptes, els balanços, la memòria explicativa de la gestió durant l'exercici social i tots els altres documents que siguen exigits per la normativa aplicable.\ni) Acordar allò que jutge convenient sobre l'exercici dels drets o de les accions que a la Societat pertoquen davant tot tipus d'oficines públiques o privades, estatals, Administracions Territorials o Institucionals, Organismes, Jutjats i Tribunals ordinaris o especials, inclós el Tribunal constitucional, així com respecte a la interposició de reclamacions o recursos ordinaris i extraordinaris, i atorgar poders generals o especials per a plets en favor de lletrats i procuradors en la forma que estime convenient i amb les més àmplies facultats contingudes en les lleis processals, incloses les de ratificació en querelles, absolució de posicions i desistiment de recursos, el de casació inclusivament.\nj) Disposar dels fons i béns socials, reclamar-los, percebre-los i cobrar-los d'on procedesca i convinga als interessos socials, constituir i cancel·lar dipòsits; establir, movilitzar i tancar comptes corrents bancaris, de crèdit o de qualsevol altra índole; retirar metàl·lic o valors en general; realitzar tota classe d'operacions bancàries amb Entitats espanyoles o estrangeres inclosa la Banca Oficial, disposar de fons de la Societat; lliurar, endossar, avalar, acceptar, negociar, protestar i pagar lletres de canvi i efectes de comerç, i realitzar, en suma, totes les operacions pròpies del tràfic bancari i mercantil sense cap limitació.\nk) Conferir poders a persones determinades tan amplis com estime adient amb la missió que hagen d'acomplir i per a la millor defensa dels interessos socials, dintre dels límits establerts per la Llei i els presents Estatuts.\nDos. La present relació és merament enunciativa i no limita, de cap manera, les àmplies facultats que gaudeix el Consell d'Administració per a governar, dirigir i administrar els negocis i interessos de la Societat, sense altres excepcions que les assenyalades en la Llei i en els presents Estatuts.\nUn. El Consell d'Administració, per a la millor realització de les seues funcions, podrà:\n-Delegar, amb caràcter permanent o temporal, determinades funcions en el President i els Consellers.\n-Conferir apoderaments especials per a casos concrets sense limitació de persones.\nDos. Tota delegació permanent de facultats del Consell requerirà el vot favorable de les dues terceres parts dels components.\nDel President del Consell d'Administració\nUn. El President del Consell d'Administració, als efectes del que estableix la Llei 4/1984, d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, tindrà la consideració de President de la Societat i li correspon:\na) La representació del Consell d'Administració amb els més amplis poders, podent prendre, en circumstàncies especials i sota la seua responsabilitat, les mesures que jutge adients amb els interesses de la Societat, donant compte posteriorment al Consell d'Administració.\nb) L'alta inspecció de tots els serveis de la Societat i la vigilància del desenvolupament de l'activitat social.\nc) Vetlar pel compliment dels Estatuts i dels acords presos pel Consell.\nd) Dirigir les tasques del Consell d'Administració, convocar-no les reunions, fixar l'Ordre del Dia de les reunions i presidir-les, dirigir les deliberacions, dirimir els empats amb el seu vot de qualitat i alçar les sessions.\ne) Vissar les certificacions que expedesca el Secretari, les Actes de les reunions, els balanços, els comptes, els estats i les memòries que hagen de ser sotmesos a la Junta General.\nf) Decidir en totes aquelles qüestions no reservades al Consell ni al Gerent o que aquell li delegue.\ng) Proposar al Consell el nomenament i la separació del Secretari del Consell i del Gerent de la Societat, així com la seua retribució.\nh) Proposar al Consell la retribució del personal de la Societat.\ni) Les facultats que li delegue el Consell d'Administració.\nj) Les altres facultats atribuïdes pels Estatuts.\nEl Gerent serà designat pel Consell d'Administració el qual, reservant-se les facultats necessàries per a assegurar el govern de la Societat, li assignarà l'exercici permanent i efectiu d'aquelles facultats de gestió i executives que estime convenients, dintre dels límits i d'acord amb les directrius assenyalades pel Consell.\nRègim, exercici i mitjans econòmics i aplicació de beneficis\nArticle dinou. Règim econòmic.\nMentres la Societat ostente la condició d'empresa de la Generalitat Valenciana, el seu règim econòmic i financer s'ajustarà a la normativa específica vigent i, en tot el que no s'hi opose, als preceptes de la Llei de 17 de juliol de 1951 i altres disposicions ordenadores del règim jurídic de les Societats Anònimes.\nArticle vint. Exercici econòmic.\nEls exercicis econòmics anyals es tancaran el 31 de desembre de cada any i el Consell d'Administració quedarà obligat a formular, abans del 10 de març següent, el balanç amb el compte de pèrdues i ganàncies, els estats complementaris exigits per les disposicions vigents, la proposta de destinació, la distribució o l'aplicació de beneficis i la memòria explicativa.\nArticle vint-i-un. Mitjans econòmics.\nLa Societat Mercantil «Instituto Valenciano de Vivienda, SA» comptarà entre els seus mitjans econòmics amb els següents:\na) Les consignacions que figuren en la Llei de Pressuposts de la Generalitat Valenciana.\nb) Els productes i les rendes del patrimoni d'habitatge que li transferesca la Generalitat Valenciana.\nc) Les subvencions, les aportacions i els donatius que reba de l'Estat, de la Generalitat Valenciana i d'altres Entitats públiques o privades i dels particulars.\nd) Els ingressos ordinaris i extraordinaris que estiga autoritzada a percebre.\ne) Els beneficis que n'obtinga en les seues operacions comercials i anàlogues.\nf) Els prèstecs que li atorguen Entitats Oficials de Crèdit, Caixa Postal, Caixes d'Estalvis i Bancs inscrits en el Registre Oficial de Bancs i Banquers.\ng) Les altres que puguen determinar-se d'acord amb l'ordenament jurídic vigent.\nArticle vint-i-dos. Aplicació de beneficis.\nTots els beneficis resultants, llevat dels que, si s'escau, haguessen estat objecte de repart legal, s 'aplicaran en la seua total i tat a la constitució de reserves que es materialitzaran necessàriament amb l'adquisició de terrenys, construcció en aquests d'habitatges nous, adquisició d'immobles per a rehabilitar-ne els habitatges, conforme a l'objecte social, o en inversions la situació i la destinació de les quals responga igualment a construir o rehabilitar habitatges de protecció oficial.\nArticle vint-i-tres. Censura i vigilància de la gestió social.\nEl Consell d'Administració podrà disposar en qualsevol moment la censura dels comptes i de les activitats socials per Auditors, Censors o Experts independents de la Societat.\nAbans de sotmetre els comptes de la Societat a la Junta General, el Consell d'Administració disposarà la censura d'aquells mitjançant especialistes com els expressats anteriorment, llevat que la Junta General exonere de tal obligació a la vista d'informe tècnic sol·licitat a instàncies d'aquesta.\nArticle vint-i-quatre. Dissolució de la Societat.\nLa Societat es dissoldrà per acord de la Junta General o per qualssevol de les altres causes previstes en l'article 150 de la Llei de Societats Anònimes.\nEn adoptar-se l'acord de dissolució, la Junta General, amb la proposta prèvia del Consell d'Administració, regularà amb tot mena de detalls la forma de portar a efecte la liquidació, la divisió i el pagament de l'haver social, conforme a la legislació vigent mercantil i l'específica de la Generalitat Valenciana per a les empreses públiques.\nArticle vint-i-cinc: Comissió Liquidadora.\nEl Consell d'Administració quedarà constituït en Comissió Liquidadora, en número impar i amb les més àmplies facultats, llevat que la Junta General, en acordar la dissolució, determine altra cosa, quan ho permetrà la legislació vigent. Si era en número par cessarà el Conseller més jove.\nArticle vint-i-sis. Jurisdicció.\nUn. La Societat estarà sotmesa a les normes comunes sobre competència i jurisdicció aplicables a les persones de Dret Privat, sense perjudici de les responsabilitats que procedesquen en funció de la naturalesa de béns i drets que constitueixen el seu patrimoni.\nDos. En el cas de l'existència de diversos socis, en tota divergència o qüestió que puga sorgir entre la Societat i els seus accionistes, o entre aquestos com a tals i el Consell d'Administració, tant durant el període de vigència de la Societat com en el de dissolució, les parts, amb renúncia del seu fur territorial, se sotmetran al dels Jutjats i Tribunals de València.


Nando al telf. 615269995 o al nostre local a l'Avd. Catalunya 72 (Amposta)\n(reunions els dijous a partir de les 19:30).\nAquest formulari et servirà per, donar les teves dades i formar part del nostre Club\nSi el que vols és modificar o donar-te de baixa del club, pots utilitzar aquest link:


La gens Licínia - Licinia gens (llatí) - era una gens romana d'ascendència plebea, una de les que més va influir perquè els plebeus poguessin participar en el consolat. Va ser una de les famílies plebees més importants de la República, junt amb les seves branques dels Crassi i els Luculli. El seu origen és incert. Podria ser d'origen etrusc, ja que el nom equivalent etrusc de Licini és Lecne, que apareix en nombroses tombes.\nUn dels seus principals membres va ser Gai Licini Calvus Estoló que va ser cònsol l'any 364 aC (el primer cònsol de la família) i en aquest any músics etruscs van participar en els jocs que va organitzar, encara que això no demostra cap connexió especial de Licini i Etrúria. A algunes ciutats llatines apareix també el cognom Licinus (Licí) i Licinius (Licini), per exemple a Tusculum amb els Porcii Licini, i a Lavinium amb els Licinii Murenae (Murena).\nEl primer membre d'aquesta gens que va obtenir un mandat tribunici amb poder consular va ser Publi Licini Calvus l'any 400 aC., i des d'aquest període fins als últims temps de l'Imperi, els Licinii van mantenir sempre alguns dels càrrecs superiors de l'estat, fins que finalment van obtenir la dignitat imperial.\nVan portar els noms familiars de Calvus amb els agnomina Esquilinus i Stolo, Crassus (amb l'agnomen Dives), Geta, Lucullus, Macer, Murena, Nerva, Sacerdos, Var i alguns que semblen ser utilitzats a títol personal: Archias, Caecina, Damasippus, Imbrex, Lartius, Lenticulus, Nepos, Proculus, Regulus, Rufinus, Squillus i Tegula. A les monedes es constaten els noms Crassus, Macer, Murena, Nerva i Stolo. Alguns Licinii que no porten nom familiar són lliberts d'alguna branca dels Licinis.\nGai Licini Calvus Estoló, tribú i cònsol romà al 364 aC i 361 aC.\nPubli Licini Cras (cònsol del 171 aC).\nLuci Licini Lucul, cònsol l'any 151 aC.\nLuci Licini Lucul, cònsol l'any 74 aC.\n↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 782.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gens_Licínia&oldid=26924854»\nDarrera modificació: 8 abr 2021 a les 14:47\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 abr 2021 a les 14:47.


El temps a Palamós: 3 de març: màximes avall i núvols curiosos\nAltocumulus stratiformis mamma.\nAhir dimarts 3 de març, tal com es preveia, les temperatures màximes van anar clarament a la baixa a la nostre comarca, on els registres van baixar uns 4 graus de mitjana respecte el dia anterior, a més, juntament amb aquest descens dels termòmetres, a Palamós s'hi va afegir la presència de vent de mar que encara donava més sensació de fresca.\nA la resta del país les màximes també van experimentar una clara devallada i els valors ja no van ser tan elevats com els assolits el passat el dilluns. Segons Meteocat, les temperatures màximes més altes del dia van ser els 22,6ºC d'Alcarràs (Segrià), 22,1ºC a Castellnou de Seana (Pla d'Urgell), 22ºC a Sant Romà d'Abella (Pallars Jussà) o 22ºC a Lleida ciutat (Segrià), entre d'altres registres.\nEn un altre ordre de coses, a Palamós, a part d'un ambient més fresc, també es va observar l'aparició de diferents gèneres nuvolosos que denotaven el canvi de temps que tindrem avui, a causa del pas d'un front fred.\nAl llarg del matí els núvols baixos van tapar el cel, amb 8/8 Cu i Sc, no obsant, al migdia/primeres hores de la tarda es van obrir grans clarianes fins a deixar una tarda assolellada, amb intervals de núvols mitjans 3/8 Ac floccus i stratiformis, els quals, portaven mamma i virga que els hi donaven formes curioses i, a més, adoptaren tonalitats vermelloses al capvespre.\nAltocumulus floccus o el típic cel amb cabretes que hi havia ahir a la tarda i que anunciava el canvi de temps.\nSi ens fixem en les màximes registrades ahir dimarts al Baix Empordà, es va poder constatar com aquestes van baixar 4 graus de mitjana, comparades amb les del dia anterior.\nEls valors van oscil·lar entre els 17,4ºC de Calonge, com a màxima més alta, i els 14,8ºC de Palamós-La Fosca o de Palafrugell, com a màximes més baixes.\nLes mínimes, per la seva banda, van baixar 1 grau de mitjana respecte el dia precedent cap a l'interior, amb els 7,1ºC de Monells, com a mínima més freda, i els 11,2ºC de Sant Feliu de Guíxols, com a mínima més alta. Dades de Meteocat i Meteoclimatic\nMàximes registrades ahir dimarts 3 de març al Baix Empordà, segons el Servei Meteorològic de Catalunya. Entre parèntesi us poso la temperatura mínima:\nLa Bisbal d'Empordà 17,1ºC (8,2ºC)., Monells 17,1ºC (7,1ºC)., La Tallada d'Empordà 16,8ºC (8,6ºC)., Torroella de Montgrí 15,8ºC (8,2ºC)., Castell d'Aro 15,7ºC (7,7ºC).\nAltres dades meteorològiques d'ahir dimarts 3 de març del 2015 a Palamós., temperatura màxima 15,1ºC, mínima 10,7ºC. Vent en calma o vent de direcció variable a 2km/h de mitjana, fins les 08:00h., a partir de llavors vent del ESE, a 5/10 km/h de mitjana., entre les 15:00h i les 19:00h vent del SSO, a 10/15 km/h de mitjana., de les 19:00h en endavant vent en calma o vent del ONO, a 2/5 km/h de mitjana. Ratxa màxima 29 km/h SSO. Estat de la mar amb mar arrissada., mar endins hi havia maror o marejol (onatge sig. de 0,7 metres a les 08:00h davant del cap de Begur i de 0,47 metres a les 20:00h). Pressió atmosfèrica màxima 1026hPa, mínima 1023hPa. Humitat relativa màxima 88%, mínima 72%. (Dades de meteoclimatic.com i Puertos del Estado)\nCel cobert de núvols baixos ahir al migdia.


5 months, 2 weeks ago por vamosalfrenteradio - 59 plays\n5 months ago por radioahijuna - 41 plays\n1 month, 2 weeks ago por radioahijuna - 69 plays\n3 months, 3 weeks ago por PrensaDonate - 383 plays\nCarlos Heller sobre las primeras medidas del gobierno, en diálogo con Raúl Tuny Kollmann Dur: 10:22\nCarlos Heller, Presidente del Partido Solidario, sobre las primeras medidas del gobierno, en diálogo con Raúl Tuny Kollmann. En Rayos X, por Radio 10.\n1 month, 2 weeks ago por Psol - 52 plays\n1 month, 2 weeks ago por nenesdeantes - 49 plays\n2 months, 2 weeks ago por Urgente24 - 119 plays\n1 month, 1 week ago por Psol - 34 plays\n3 weeks ago por La990Radio - 11 plays\n1 month ago por A24socialmedia - 20 plays\n4 months, 1 week ago por Puken - 261 plays\n2 months, 2 weeks ago por Martin_Desimone - 20 plays\n1 month, 3 weeks ago por learaduazzo - 55 plays\n3 months ago por Judith10Gerbaldo - 145 plays\n3 months ago por revista.hamartia - 126 plays\n<iframe width="100%" height="420px" scrolling="no" frameborder="no" src="//pe.radiocut.fm/audiocut/embed/list/?tag=frente-todos_1&type=cut&page=3" ></iframe>


IB3 | Punt i final a la 5º edició de l’Evolution Film Festival\nPunt i final a la 5º edició de...\tPortada > > Punt i final a la 5º edició de l’Evolution Film Festival Punt i final a la 5º edició de l’Evolution Film Festival comparteix\nLa pel·lícula Anna’s Life, se’n va dur el guardó al millor llargmetratge. D’altra banda, el mallorquí Jaume Carrió, es va fer amb el premi al millor curtmetratge balear amb “Chat vol dir moix”, mentre que David Fernández va recollir el de millor documental per “La clau de Dalí”. La cerimònia de lliurament de guardons va posar punt i final a la cinquena edició de l’Evolution Film Festival.


Cap Vermell - Cala Agulla, Cala Gat i Son Moll desapareixeran l'any 2100\nCala Mesquida, Sa Font de sa Cala i Canyamel es veuran reduïdes a més de la meitat segons el Pla d'impuls del medi ambient “PIMA Adapta Costes CCAA”\nEl Govern Balear ha creat una web informativa on hi bolca tota la informació dels estudis del canvi climàtic i de l'augment del nivell de la mar a la Mediterrània. Investigadors de la UIB i de l’IMEDEA estudien l’exposició, la vulnerabilitat i el risc d’inundació del litoral associat a les platges arenoses de les illes Balears. Avisen que en 30 anys les platges a les Illes seran molt diferents. No es perdran totalment les platges però si que quedaran molt reduïdes. Segons l’estudi, a llarg termini, 30, 80 anys, no bastarà recular o eliminar passejos marítims. Per deixar lloc a la platja, s’hauran de llevar edificis de primera línia.\nEl visor té per objectiu dotar de criteris i indicadors de caràcter regional per al desenvolupament i disseny del Pla d’Adaptació a la Inundació Costanera de les Illes Balears (PIMA-ADAPTA-COSTAS). Així recularan les nostres platges segons diversos escenaris l'any 2050 i 2100:\nFins el color vermell els escenaris de 2050\nFins el color blau els escenaris de 2100\nEls productes recollits al visor són el resultat d’una aproximació metodològica regional basada en l’estat del coneixement científic. El disseny metodològic respon a la necessitat de dotar al planificador d’eines que li permetin tenir un catàleg regional dels impactes i prioritats a abordar. En cap cas s’ha d’utilitzar la informació del visor per a projectes d’obra civil, té només un caràcter informatiu.\nAquí disposau de tota la informació sobre el projecte\nA partir d'aquestes dades hem de pensar: Quin futur volem deixar als nostres fills? Què hi podem fer per returar i invertir aquesta dinàmica?


Monogràfic d'alimentació amb enfocament de gènere dividit en tres apartats: el primer tracta l'accés a l'alimentació i la importancia del gènere en la producció d'aliments; el segon se centra en els rols de gènere en l'alimentació i en la tria d'aliments, i l'últim analitza la relació entre alimentació, gènere i publicitat i la manera com ens afecta.\nAccés a l'alimentació\nRols de gènere i tria d'aliments\nAlimentació, gènere i publicitat\nEquidad entre géneros en la agricultura y el desarrollo rural l'enllaç s'obre en una finestra nova\nGuia que destaca la importància de l'equitat de gènere en l'agricultura i l'alimentació per a augmentar el nivell de nutrició i de producció agrícola.\nFood for Health, Food for Wealth l'enllaç s'obre en una finestra nova\nObra que explora la importància de la salut, el consum i la identitat des d'un punt de vista sociològic i antropològic.\nGender and food security - Viquipèdia l'enllaç s'obre en una finestra nova\nGènere i seguretat alimentària (gender and food security) a la Viquipèdia en anglès. Conté informació sobre què és, la disponibilitat d'aliments, l'accés als aliments, la utilització, l'estabilitat alimentària i les polítiques globals d'alimentació i gènere.\n¿Cuál es el rol de la mujer en la seguridad alimentaria? l'enllaç s'obre en una finestra nova\nArticle que analitza per què hauríem d'invertir en agricultura amb enfocament de gènere i què podem fer per a aconseguir-ho.\nGender Norms and Food Behavior l'enllaç s'obre en una finestra nova\nArticle sobre normes de gènere i comportament en l'alimentació. Tracta tres temes amb enfocament de gènere: producció d'aliments, preparació d'aliments i consum d'aliments.\nAlimentación y justicia de género: el debate blog channel l'enllaç s'obre en una finestra nova\nBlog amb deu entrades d'Oxfam que tracten la rellevància de les dones en l'agricultura i la importància que passin de ser treballadores a ser propietàries de negocis.\nVídeo que parla sobre com el canvi climàtic afecta la seguretat alimentària, especialment per a les dones que són responsables de l'obtenció d'aliments i de l'alimentació de les seves famílies.\nMacho nachos: The implicit effects of gendered food packaging on preferences for healthy and unhealthy foods l'enllaç s'obre en una finestra nova\nEstudi que examina com els estereotips culturals de gènere influeixen directament en la preferència d'aliments.\nAnthropology of Food and Nutrition, Volume 2, Food Preferences and Taste l'enllaç s'obre en una finestra nova\nObra que explora les preferències alimentàries i el gust segons el gènere des d'un punt de vista sociocultural i antropològic.\nAlimentación, pobreza y desigualdad de género: procesos en busca de interconexión l'enllaç s'obre en una finestra nova\nArticle que tracta el tema de les pràctiques alimentàries dins de la família en tres apartats: la divisió de la feina segons el gènere, la distribució dels recursos alimentaris dins de la família i la manera com això afecta la salut.\nThe culture of cuisine: Is food gendered? l'enllaç s'obre en una finestra nova\nArticle que tracta els prejudicis en la tria d'aliments, el màrqueting estereotipat i els riscos per a la salut que això pot comportar.\nExposició d'Emily Contois que parla de la tria d'aliments segons el gènere, de la manera com la publicitat influeix en les nostres tries i de l'auge de noves tendències d'alimentació com el dude food.\nRelationship between gender and food roles in the family l'enllaç s'obre en una finestra nova\nArticle que examina com els rols masculins i femenins actuen en les tasques de la llar relacionades amb els aliments.\nAlimentación, trabajo y género. De cocinas, cocineras y otras tareas domésticas l'enllaç s'obre en una finestra nova\nArticle que analitza com, culturalment, les tasques domèstiques d'alimentació s'han anat atribuint a tasques femenines i com l'entrada d'electrodomèstics i venda de productes precuinats en el mercat han fet disminuir el temps que es dedica a cuinar.\nEating Meat Makes You Sexy: Conformity to Dietary Gender Norms and Attractiveness l'enllaç s'obre en una finestra nova\nEstudi que se centra en els rols de gènere en l'alimentació i en la tria d'aliments dels homes i que investiga la relació entre la carn i la masculinitat.\nGender Pressures may Affect Dietary Choices; Research Suggests Influence of 'Masculine' and 'Feminine' Foods l'enllaç s'obre en una finestra nova\nArticle que parla de com els hàbits alimentaris estan psicològicament associats a un gènere o un altre.\nLa publicidad de comida sigue alimentando estereotipos de género l'enllaç s'obre en una finestra nova\nArticle que estudia com la publicitat continua augmentant els estereotips de gènere en l'alimentació i analitza diversos exemples publicitaris.\nAlimentación, género y publicidad. De cómo nos hacen creer que queremos lo que no necesitamos l'enllaç s'obre en una finestra nova\nArticle que tracta la manera com la publicitat d'aliments dirigida a les dones està basada en la bellesa i la salut, mentre que la que es dirigeix als homes se centra en la diversió i la comoditat.\nVídeo amb diferents anuncis publicitaris de menjar que mostren com s'adjudica un gènere als diferents tipus d'aliments.\nFood is Love: Food Advertising and Gender Roles in 20th-Century America l'enllaç s'obre en una finestra nova\nEstudi que analitza la publicitat relacionada amb el menjar durant el segle XX a Amèrica i com s'intentava convèncer les dones de planificar, comprar i preparar els àpats familiars.


Almirall | Sobre Almirall | Almirall a tot el món - almirall.cat\nAlmirall al món.\nEls productes d'Almirall estan disponibles en més de 70 països en cinc continents, a través de les nostres 13 filials, amb capacitat de venda en 21 països i una xarxa d'aliances estratègiques.\nLa internacionalització és un dels pilars estratègics d'Almirall. Com a resultat de les activitats empresarials en creixement, Almirall ha consolidat la presència dels seus productes a escala global a través de les seves filials i acords de venda amb altres empreses prestigioses en zones clau, com ara els Estats Units, el Japó i la Xina.


Nova novel·la de Víctor Amela i novel·la que va obtenir el Premi Ramon Llull de narrativa de l’any 2016\nFrederic Llopart 11-05-2017 18:13 Lectures 280\nCoberta de 'La filla del Capità Groc'. Eix\nNovel·la de barreja, de fets històrics, de llegendes, d’aventures, de molta ficció sobre la base d’un fets que han passat de boca en boca a la zona del Maestrat. El capità Groc és un personatge mític del carlisme i de les dures, sagnants i ferotges batalles amb els cristians.\nDe la barreja en surt un narració molt complerta que, no només recull la història del Tomas Penarrocha, el Groc líder carlí durant uns quants anys del manteniment de la guerra contra el liberals, sinó que també l’emmarca en l’àmbit històric. El Groc és un personatge real del poble del Forcall i que al llarg de tres anys va protagonitzar, malgrat les amnisties i declaracions de pau, enfrontaments cruents amb els liberals i sobretot però contra les injustícies que alguns dels representants de la reina van infligir en el territori.\nVíctor Amela és nascut a Barcelona i autor de les novel·les “Amor contra Roma” o “El càtar imperfecte”. Periodista i escriptor català present en diversos mitjans de comunicació. Es va llicenciar en periodisme el 1984 i va entrar com a becari al diari La Vanguardia amb 23 anys, ara destaca per la seva secció amb altres periodistes, Imma Sanchis i Lluis Amiguet de La contra del diari La Vanguardia, on ha publicat més de 1.800 entrevistes en 15 anys. Va començar cobrint la secció d'espectacles per dedicar-se després a la secció de Televisió. Paral·lelament, escriu entrevistes a per a la revista Teleprograma\nAl 1989 va ser nomenat cap de la secció de comunicació de La Vanguardia, des d'on va continuar fent entrevistes i crítiques de televisió. Destaquen les seves sèries d'entrevistes en profunditat Líders d'audiència (1990-1991) i Espanya encantada (1994).\nEn l'actualitat col·labora al programa Aruscitys de 8Tv i en les emissores del grup Godó. També és conferenciant i moderador de debats en diverses institucions sobre assumptes relatius a la comunicació a Espanya. Ha estat professor en diverses universitats en temes relacionats amb els mitjans audiovisuals.\nEl llibre ens narra els aixecaments carlins a la zona del Maestrat, sobretot a la zona del Forcall, capitanejats per Tomas Penarrocha, que havia combatut al costat de Ramon Cabrera i el va acompanyar fins a la ratlla fronterera quan aquest va marxar a l’exili. Allà Penarrocha veu com amics seus es suïciden abans de tornar a Espanya derrotats i vençuts. Compleixen el lema de morir o vèncer, lema que alguns van portar fins les últimes conseqüències.\nPenarrocha torna al Forcall acollint-se a les falses promeses del Isabelins de respectar vides i hisendes. Torna per viure amb la seva família i en pau i dedicant-se a les feines del camp i a fer sogues, feina que li és mot valorada. Tomas Penarrocha a qui tothom el coneix així pel seu manyoc de cabells i llargs bigotis del color de panotxa. La vida del Groc és un no parar, al llarg del temps, d’amagar-se i defensar-se, la seva vida s’ha convertit en un viure a salt de mata ja que ha esdevingut una fugida permanent que fa que la seva família visqui sempre amb l’ai al cor, temorosa de la repressió dels liberals que més d’una vegada els han caigut al damunt. El Groc té la predilecció per la seva filla Manuela, aquesta predilecció també és corresposta per la nena que sempre l’ha defensat i al llarg de la seva vida el defensarà i combatrà els que el volen empresonar.\nJust arribar al Forcall es reconegut per Pep lo Bitxo un nen que al mateix Groc batejarà com a Pep lo Bo, ja que l’ajudarà en més d’una vegada a fugir i també serà el contrapunt del Groc, essent-li fidel sempre, li criticarà algunes de les seves accions, esdevé com una mena de consciència de l’insurgent.\nEn Pep està enamorat des de petit de la Manuela però unirà els seus dies amb un altra dona que també té una relació molt especial amb el Groc.\nLa novel·la es un continu de batalles que va lliurant el Groc, que tot i que no és precisament un personatge dòcil ni massa donat a fer les paus té el lideratge i la simpatia de bona part dels Carlins que es veuen ofegat pel Isabelins o liberals que combatem per imposar un nou progrés que no agrada als Carlins aferrats a la tradició. El Groc té una punta d’honradesa i d’orgull i honor que genera empatia entre els seus con vilatans. El Groc defensa la seva causa amb tanta passió, amb tanta determinació i convenciment que fa que al principi guanya adeptes mica en mica, al final però aconsegueix reunir un bon exercit que rep el vist-i-plau de Ramon Cabrera tot i que amb tebiesa. Aconsegueix el suport dels masovers i de les masies que són imprescindibles per poder viure emboscats i mantenir la guerrilla contra els liberals.\nNo obstant també caurà fruit de la avarícia i traïció d’algun dels seus millors aliats que no poden evadir-se de la pressió dels liberals ni tampoc de les prebendes que els prometen i entreguen al Groc.\nEl Groc acabarà amb èpica el seu combat i llegarà però la llegenda que fins avui l’han convertit amb un heroi popular. La novel·la barreja ingredients històrics i romàntics.\nLa novel·la té també elements realistes sobretot en la descripció de les malifetes que fan en un bàndol com a l’altre ja que es cometen barbaritats i salvatjades de tota mena. Així son les guerres: no n’hi cap ni una de sola que entengui de contenció o moderació o de sentiments. Les guerres i també les carlinades acostumen a eliminar els vestigis d’humanitat que tenen els homes.\nL’autor descriu meravellosament la comarca del Maestrat, usant la terminologia pròpia del llocs. Ens descriu gràficament els Ports de Beseit, coneixem a través de belles descripcions la transparència de l’aigua dels rius, els ramats, les masies, l’actitud del masovers. Viatjant amb les escaramusses del Groc coneixem el país i els seus habitants, amb les virtuts i les misèries del moment, d’uns i altres. No es jutja, es descriu i amb això la novel·la guanya molt tot i que el Groc surt realment humanitzat i enaltit, d’aquí que s’hagi convertit en llegendari.\nNovel·la molt interessant, l’autor coneix bé el territori i no deixa de ser un petit homenatge als seus ancestres.


La defensa decideix (27-21) | Diari de Sant Adrià\nLa defensa decideix (27-21)\nSetena victòria del curs I Foto: SMAdrianenc.\nEl Sant Martí Adrianenc supera l’Handbol Sant Joan Despí per mantenir-se enganxat a les posicions de fases d’ascens.\n13/11/2016 – El Sant Martí Adrianenc supera l’Handbol Sant Joan Despí per mantenir-se enganxat a les posicions de fases d’ascens.\nLa sisena victòria consecutiva ha arribat a la Verneda. El Sant Martí Adrianenc superaria un partit més travat de l’esperat contra un Sant Joan Despí que no donaria el seu braç a tòrcer fàcilment.\nEls de Pedro Pérez arribarien a tenir un avantatge sòlid durant el primer temps (11-6), però després de passar pels vestidors (11-7) el xoc es tornaria a igualar (11-9).\nAquest guió es mantindria estable fins al tram final de l’encontre (19-17), moment on el Sant Martí aconseguiria marxar definitivament. Un cop recuperada la igualtat numèrica, després de l’exclusió de Miquel Torres, els liles completarien el parcial definitiu.\nAmb un 3 a 0 trencador, el bloc local deixaria sense opcions de resistència al Sant Joan Despí (27-20), guanyant d’aquesta manera per setena vegada en nou jornades (27-21). Antonio López, amb 9 dianes, seria l’home referència en atac a les files adrianenques.\nGràcies a aquest resultat, els deixebles de Pedro Pérez es mantenen dins del grup capdavanter de la Primera Estatal. Els liles són tercers 814), empatats amb el segon i el quart: el Sant Quirze i el filial del Granollers. El Joventut Mataró, pròxim repte a superar.


L'Informe RiusCat 2018 revela que la qualitat dels hàbitats fluvials ha empijorat respecte 2017 | Sostenible\nL'Informe RiusCat 2018 revela que la qualitat dels hàbitats fluvials ha empijorat respecte 2017\nFont: Associació Hàbitats\nEl 74% dels hàbitats analitzats eren poc heterogenis o empobrits, segons les dades aportades pels voluntaris del Projecte Rius, liderat per l'Associació Hàbitats.\nUn any més l'Associació Hàbitats ha presentat l’Informe RiusCat en el que es recullen i s’analitzen els resultats de les inspeccions de rius i rieres realitzades pels voluntaris del Projecte Rius. Així doncs, gràcies a la tasca de milers de participants podem conèixer l’estat i l’evolució dels ecosistemes fluvials catalans.\nL’Informe RiusCat 2018 ha estat elaborat a partir de les dades de 4.459 persones voluntàries que van fer 257 inspeccions a 168 trams de rius – aproximadament 83.5 km d’espais fluvials analitzats. Segons aquestes dades Projecte Rius torna a ser la iniciativa de voluntariat líder a Catalunya. Un altre fet detectat interessant és que el 72% dels grups participants pertanyien a la comunitat educativa.\nLes conclusions hidromolfològiques revelen que la qualitat dels hàbitats fluvials han empitjorat respecte a 2017, ja que el 74% d’aquests eren hàbitats poc heterogenis o empobrits.\nD’altra banda els boscos de ribera presenten condicions similars.\nLa majoria dels boscos analitzats tenen una qualitat mediocre. També cal dir que molts dels trams analitzats es troben en trams urbans i això té com a conseqüència que la connectivitat amb els sistemes adjacents no sigui optima.\nL’any 2018 va ser plujós, pel qual molts voluntaris han detectat cabals més elevats del que és habitual per l’època de l’any en què feien la inspecció. També ha suposat que alguns grups de participants hagin suspès la inspecció perquè no podien accedir al riu per l’elevat cabal o per rics d’avingudes.\nLa qualitat fisicoquímica dels trams analitzats és bona en quant al pH i al percentatge de nitrats detectats als rius (un 95% es troba dins dels paràmetres admesos).\nNo obstant això, les dades sobre la saturació d’oxigen mostren que el 36% dels trams de rius presenta resultats més baixos de lo recomanat i a la tardor aquesta dada puja fins al 63%.\nL’índex de macroinvertebrats s’utilitza per mesurar la qualitat biològica. Segons els resultats presentats pels voluntaris el 46% dels trams analitzats durant la primavera són bons o molt bons, mentre que a la tardor baixa fins al 30%. Aquestes dades revelen que la qualitat biològica dels ecosistemes fluvials catalans ha baixat respecte a 2017.\nEl Consorci Besòs-Tordera genera amb fonts renovables el 20% de l’energia que necessiten les seves instal·lacions\nEDAR Sant Llorenç Savall\nAquestes fonts, principalment biogàs, eviten cada any l’emissió a l’atmosfera de més de 900 tones de CO2. Darrerament, les EDAR Sant Quirze Safaja i Sant Llorenç Savall disposen de noves plantes d’energia solar fotovoltaica.\nExposició: "La vida de l’aigua" a Tordera\n27/05/2021 - 00:00\nBiblioteca de Tordera. Carrer Joan Maragall 6\nExposició: "La vida de l’aigua" a Parets del Vallès\n26/04/2021 - 00:00\nSala d’exposicions de Can Rajoler. Travessera, 1. Parets del Vallès


Des de dimarts passat -el nou Big Bang de la política catalana, sense cap mena de dubte-, hi ha entre les formacions nítidament independentistes un cert malestar respecte al fet que el president Mas no usi la paraula “independència” en els seus discursos i es limiti a parlar d’”estat propi”. Se l’acusa d’ambigüitat, de no parlar clar, de no dir les coses pel seu nom. Com si usant segons quines paraules estigués rebaixant la petició que li haurien fet els milers de catalans que es van manifestar a la capital catalana coincidint amb la nostra Diada Nacional.\nAquests dies, que són dies sobresaltats, sorprenents, nous, especulatius, començo a pensar que una de les gràcies del procés on ens acabem d’endinsar és que aquests suposats eufemismes del president Mas no són tals. I que quan Artur Mas fa servir una paraula i no una altra no és per por d’usar segons quin concepte, sinó que el president de la Generalitat usa conceptes diferents dels habituals en els processos d’independència perquè en el seu cap té esbossada una solució pròpia a la problemàtica catalana, diferent a la independència clàssica. Una solució que evidentment no serà mantenir-se dins Espanya com una comunitat autònoma amb més competències i millor finançament però que tampoc serà, i això em sembla fonamental i molt interessant des d’un punt de vista purament polític, un estat europeu clàssic. A banda, no cal que ser una analista de primera per adonar-se'n que l'ambigüitat segueix sent actiu electoral important, tot i que a mesura que es concretin els passos, l'ambigüitat haurà d'anar desapareixent.\nEl president Mas, intueixo, pensa en una “independència a la carta”. Un nou estat europeu que comptarà amb alguns atributs propis dels estats però no pas tots. Aquesta setmana hem tingut la primera confirmació d’això quan ha assegurat que a la Catalunya “emancipada” no li caldria exèrcit. A mi em sembla una bona notícia, no per cap pulsió purament antibèl·lica sinó perquè tenint en compte que el més probable és que en 10 o 15 anys tinguem un exèrcit europeu operatiu –que no exclou que es mantinguin els exèrcits nacionals- sembla una mica absurd reproduir una estructura d’estat tendent a desaparèixer. Ara, això és obvi que des d’un punt de vista independentista clàssic resulta incoherent, perquè un estat propi ha de tenir una força que el defensi. Ho deia abans: una solució especial a una situació especial. (En la mateixa entrevista a ABC Punto Radio, Mas admetia que els països són cada cop menys independents i que per això prefereix parlar d'interdependència que no pas d'independència)\nArtur Mas es va referir a Madrid a la necessitat de tenir “estructures d’estat”. Aquest és el concepte clau del seu procés de “Transició Nacional”, una altra expressió referencial en el seu imaginari. Va parlar de tenir-ne més, d’estructures d’estat, perquè per exemple un atribut clàssic d’una independència del segle XX era tenir un potent aparell mediàtic propi i a Catalunya ja tenim una televisió que fa aquesta funció de televisió d’estat propi –desacomplexada nacionalment, en diuen alguns-. També tenim una xarxa de delegacions a l’estranger que fàcilment podem transmutar en ambaixades, per citar un parell d’exemples.\nQuines són, doncs, les estructures d’estat que no tenim i que el govern de la Generalitat pretén generar? En primer lloc i molt principalment l’Agència Tributària pròpia, ja prevista en l’acord de l’Estatut –consorciada amb l’espanyola- però mai posada en marxa. Veurem com va la reunió de dijous entre Rajoy i Mas, però més enllà d’això i amb ressonàncies de la Mancomunitat de Prat de la Riba, Mas ha de reunir aquesta setmana els quatre presidents de les Diputacions que, des de la perspectiva del govern de la Generalitat, podrien ser l’embrió d’aquesta Agència Tributària Catalana. La idea, pel que recordo haver-li sentit al propi president de la Diputació de Barcelona, Salvador Esteve, és buidar de poder les diputacions i constituir amb la Generalitat un ens pel qual les diputacions dotin de recursos a l’administració catalana. Al contrari del model basc, vaja. De manera que aquells diners que ara les Diputacions gasten de forma separada s’usessin de forma conjunta, amb les economies d’escala que això garanteix. I amb això ja guanyaríem una mica, de forma immediata, en la gestió de recursos. A més a més, ens permetria tenir un dibuix clar de com funcionaria el nou sistema fiscal català.\nI així, de mica en mica. Perquè aquest procés –recordin, “Transició nacional”, una formulació amb tota la intenció del món- podria dilatar-se anys i panys. Potser, com teoritza Joan Majó, no caldrà ni demanar cadira a la ONU perquè tota la Unió Europea hi acudirà amb un sol representant conjunt. Una altra estructura d’estat que potser ens estalviaríem –ja no dic les clàssiques de la moneda, perquè és obvi que l’euro ha de ser la nostra moneda-. O una de molt simbòlica i prosaica: tenir una lliga de futbol pròpia. Qui vol estalviar-se els Barça-Madrid? En aquest sentit també s’ha pronunciat el president del Barça Sandro Rossell.\nJo diria que la cosa va per aquí: allò que ens ofega d’Espanya, buscar com treure’ns-ho de sobre; allò en què puguem seguir col·laborant amb Espanya, endavant; allò que creiem que és anacrònic amb els temps que vivim malgrat fos un atribut clàssic de les independències, no cal. Una solució específica per una problemàtica singular. I un ús intel·ligent de noves formulacions territorials proposades per Europa com les euroregions: l’Euroregió Pirineus Mediterrània –nascuda el 2004 i capitanejada per Catalunya- pot ser una manera d’anar una mica més enllà del que ens podríem imaginar ara mateix en aquesta Catalunya amb “estat propi” i amb Barcelona com a capital i ciutat de renom internacional.\nTot això, suposant que Mas pugui tirar endavant el dibuix, l’esbòs, que pugui tenir previst al seu cap. En política –i en qualsevol cosa-, l’objectiu final rarament s’aconsegueix, més si hi ha d’haver pacte amb una altra força que estira en sentit contrari –per repactar dins Espanya però també per secessionar-se, caldrà parlar i pactar-. En aquest cas, també podria ser que Mas busqués com a objectiu de mínims que Catalunya esdevingués un Estat Lliure associat al Regne d’Espanya, en la línia del que perseguia el Pla Ibarretxe el 2005. Un “Estat Lliure” com és Baviera respecte Alemanya, tot i que en aquest cas no té dret a secessió però si un estatus especial en el sí del país germànic i, sobretot, un topall a la solidaritat interna. I a partir d’aquí... ves a saber, amb el temps.\nAcabo. Si Artur Mas diu “estat propi” en comptes “d’estat independent” és per alguna cosa. Si diu que intentarà construir “estructures d’estat” en comptes de proclamar la independència és per alguna cosa. Si diu que ens hem d’emancipar d’Espanya, més que separar-nos-en, també per alguna cosa serà. Alerta, doncs, que les paraules tenen la seva importància. En aquest cas, el nom fa la cosa. La independència de Catalunya serà d’un nou tipus o no serà.\nEl teu anàlisi enllaça amb el del senyor Ball també a blogger.\nEsta molt clar que al PP tots aquets plantejaments polítics els sobrepassen.