Escala de construcció amb miralls\nLa pedagogia Waldorf , en els nostres inicis, la vam descobrir i incorporar ràpidament a la nostra mirada sobre el joc i la infància. Però la nostra arribada a ella no va ser una línia recta. En realitat, va ser a través d’una formació que...\nun objecte preciós per a complementar disfresses de fades, princeses i també per utilitzar com a diadema. És de seda ...\nJoguina de fusta de gran qualitat, de disseny i colors molt atractius. A més del joc d'encaixos per sí mateix, ofereix múltip...\nUna vareta màgica és un complement indispensable per al joc simbòlic, amb ella es poden convertir les verdures en espaguetis, ...\nCofre amb 144 Eco blocs\nInspirados en les joguines Waldorf, i un dels nostres productes més valorats entre les joguines de fusta. Els Eco Blocs són ...\nBase per jocs d'encaixar\nUn element de joc senzill i bàsic per acompanyar l'interès per encaixar. Té una base àmplia que li aporta molta estabilitat. ...\nPlats i gots de joguina solts\nEls plats i gots de fusta de joguina són un bàsic del joc simbòlic. Feia temps que buscàvem l'opció d'oferir-vos les peces...\nCoberts de fusta de joguina\nCoberts de fusta per acompanyar el joc simbòlic, són de formes senzilles i de molt bones dimensions. El conjunt inclo...\ntorn d'acer inoxidable per terrisseria\nTorn d'alfareria d'excel·lent qualitat. És de fundició inoxidable de gran pes i els coixinets del disc asseguren un rodament ...\nLes taules de multiplicar son una eina molt útil per fer càlculs ràpidament, formen part dels aprenentatges bàsics i és nece...\nAquests 24 contes meravellosos i les 10 delicioses receptes arriben des de les Associacions Nacionals Membres de AISWECE, l'Assoc...\nCrayon rocks 16 colors\nEls Crayon Rocs son 16 ceres de colors a base de cera de soja natural i tenyides amb pigments minerals naturals . Els colors son...\nTegu 14 peces\nMagnífic joc de construcció amb imants dins de cada peça de fusta . Les possibilitats de construcció són infinites, les pe...\nSenzill trapezi amb corda gruixuda de textura natural de gran qualitat, el llistó és de fusta de pi de 60 cm. de llarg per Ø...\nCuineta portàtil nature\nPreciosa cuineta de joguina de format compacte que permet portar-la a qualsevol lloc. La cuineta de fusta consta d'un calaix a...\nCarret de supermercat de joguina nature\nUn magnífic carret de Supermercat, ben dissenyat i pensat pels més petits, és robust i estable, fabricat íntegrament amb fust...\nSet de fixació per hamaques a arbres i pals\nSet de fixació per a la instal·lació entre arbres o pals per penjar i despenjar les hamaques fàcilment. ...\nEl nen ben equilibrat\nUn llibre que neix amb l'esperança de proporcionar un coneixement profund sobre processos físics de la primera infància i que ...\nCarrets arc iris per encaixar\nUn joc d'encaixar que és a més un recurs per a diferents etapes del joc infantil. Els rodets poden utilitzar-se quan són beb�...\nSempre és un bon moment per prendre un te amb aquest bonic joc de te de joguina fabricada amb fusta rewood elaborada a base de s...\nPlomall d'indi ajustable Ithua\nEl nostre plomall d'indi Ituha és l'opció més completa i bonica que trobareu com a complement de disfressa d'...\nCarro Vagó metàl·lic\nEls carros vagó de Radio Flyer porten fabricant-se més de 70 anys i s'han convertit en un clàssic de la iconografia americana....\n18 blocs cantonada de Grimm's\nEls blocs de cantonada de Grimm’s son 18 peces de fusta massissa tenyides amb tints vegetals que permeten aportar a les const...\nEls taulons per l’arc de Sant Martí de Grimm’s son un conjunt d’11 peces esglaonades de fusta massissa de vern i tenyides...\nEls taulons per l’arc de Sant Martí Waldorf de Grimm’s son un conjunt d’11 peces esglaonades de fusta massissa de vern...\n36 cubs arc de sant martí Grimm's\n36 cubs de fusta massissa tenyits amb els colors de l’arc de Sant Martí. Es tracta d’uns blocs bàsics pel joc amb construcc...\nLa pedagogia Waldorf , en els nostres inicis, la vam descobrir i incorporar ràpidament a la nostra mirada sobre el joc i la infància. Però la nostra arribada a ella no va ser una línia recta. En realitat, va ser a través d’una formació que vam fer sobre metodologia Pikler que ens fascina per la seva comprensió del lliure moviment, del respecte pels ritmes... Des del nostre punt de vista, la pedagogia Waldorf, segurament és qui dona una millor continuïtat al llegat de Pikler i, davant els nostres ulls, es mostra com una continuació natural al seu treball.\nL’ educació Waldorf prové de les ensenyances i la investigació de Rudolf Steiner i té com a eix vertebral tres aspectes fonamentals de l’ésser humà: el pensament, el sentiment i la voluntat. Tot aprenentatge està basat en aquests tres paràmetres que van canviant segons el desenvolupament evolutiu de les persones i, per això, la pedagogia Waldorf distingeix diferents moments anímics clars al llarg de la nostra vida en els que s’accentua el desenvolupament d’unes capacitats sobre les altres, en les que estem més propensos a relacionar-nos amb el món exterior d’una manera o una altra.\nSteiner, basant-se doncs en l'estudi de la biografia humana, determina que aquests canvis es realitzen bàsicament per septennis (períodes de 7 anys), al voltant dels quals s’organitza tota la seva metodologia, que s’adapta als ritmes maduratius dels nens i nenes i a les seves necessitats en cada moment. De fet, va ser un pioner en la seva època i va suposar una gran aportació educativa que encara avui persisteix.\nSeria tot un repte condensar tota la pedagogia Waldorf aquí, perquè és massa àmplia i meravellosa com per a tancar-la un poques paraules. Però sí que volem destacar un aspecte ben important per a nosaltres. El fet de que, per aquesta metodologia, l’objectiu no és buscar un espai per encaixar el joc dins un sistema educatiu tradicional, si no que dona una volta totalment de mirada i prova de buscar com l’educació pot encaixar dins d’una activitat natural de l’ésser humà: el propi joc. Això ens sembla meravellós.\nD’una manera molt resumida, podríem dir que existeixen unes característiques pròpies del joc des del punt de vista de la pedagogia Waldorf que hem volgut detacar aquí, perquè son les que ens han guiat a l’hora de seleccionar tots els materials i jocs que hi ha en aquesta secció. Aquestes característiques son:\nDeixen el temps i l’espai adequat per la consecució de diferents fites evolutives.\nAtenen a la necessitat imitativa de la mainada i que és tant necessària per a col·locar-se en el món i entendre’l.\nSon objectes fets amb materials naturals, que creen riquesa sensorial especial en el nen o la nena.\nSon poc definits, deixant espai suficient per la imaginació. Sense dirigir el joc, si no acompanyant-lo.\nEstan molt vinculats al desenvolupament de l’espiritualitat, tant important en la pedagogia Waldorf.\nD’acord amb aquest plantejament de la pedagogia Waldorf, els nens i nenes han de disposar d’objectes poc definits pel seu joc, amb l’objectiu d’estimular la seva imaginació. Així, els seus materials de joc estan elaborats de la manera més artesanal possible i a partir de matèries primes naturals com la fusta, la llana, el cotó, el lli o la seda. També destaquen pels seus dissenys senzills, que apel·len a la natura i a les qualitats essencials de l’ésser humà.\nHi ha diferents joguines Waldorf imprescindibles que acompanyen durant tota la infància. Teles i cintes, materials naturals (petits troncs, pedres, cargols, etc), puzles i blocs de construcció, cases de nines, nines de tela, material artístic de qualitat... es van introduint d’acord als interessos de les nenes i els nens. Tots son materials que permeten que l’activitat emergeixi de l’interior dels nens i nenes, desplegant així tot el seu potencial creatiu, i no que els rebin de manera passiva. Son ells i elles els que donen significat als objectes i aquesta capacitat de representació serà la base pel futur aprenentatge escolar.\nUna de les coses que més ens agrada de la pedagogia Waldorf és que l’activitat artística té un pes fonamental en el desenvolupament de la mainada. No entesa com una assignatura específica, si no com a part integrada en totes les matèries que es treballen, impregnant-ho tot d’una manera lògica. Els materials utilitzats en les activitats artístiques, ja siguin instruments de música, ceres, aquarel·les o llanes i objectes pels treballs manuals, son per això de gran qualitat. Mostrant així un ferm respecte cap a la seva importància. A Jugar i Jugar compartim aquesta visió i, per aquesta raó, molts dels nostres productes estan seleccionats amb aquests mateixos criteris.\nEl nostre desig seria que a totes les escoles l’art tingués el mateix pes que en les escoles Waldorf, perquè l’art alimenta l’ànima i això és per a nosaltres moltíssim més important que alimentar l’intel·lecte. O, com a mínim, igual d’important.\nEsperem que aquesta secció de materials Waldorf us sigui d’interès i hi trobeu materials que acompanyin el joc de les vostres filles i fills d’una manera respectuosa i totalment aliniades a aquesta pedagogia, si és el que esteu buscant.


La Guerra Freda by Carles Olmedo Quirós 42658 views\nFranz Marc by Ariane Deume 40639 views\nEl Franquisme (1939 - 1975) by Carles Olmedo Quirós 27350 views\nLA VIDA A L'EDAT MITJANA by Escola Santa Anna 32308 views\nEls apunts per repassar\n1. ART1.- Mobiliar o transportable:VENUS /BASTONS D’AUTORITAT2.- Inmobiliar o no transportable:PINTURES RUPESTRES(zona franco-cantàbrica)Paleos (vella) Litos (pedra)\n2. LES PINTURES RUPESTRESLes primerespintures apareixenen coves de tot elmón.Pintaven escenes decaça, i els animalsque caçaven ipescaven.Gràcies a aquestespintures coneixemanimals que ja s’hanestingit, com per ex. elmamutART INMOBILIAR O NO TRANSPORTABLE\n3. COM PINTAVEN??Primer feien un gravat a la roca, que després s’omplia de pintura.Les pintures es feien desubstàncies naturals, com araterra, plantes, de troncscremats… tot això es feia pols ies guardava en un os buit,tapat.Per fer la pintura afegien aaquesta pols de color sangd’animal o greix.Pintaven amb una brotxa defulles i branques, un coixí depell i molsa i/o amb els dits\n4. Aquestes pintures les trobem a moltescoves però podem fixar-nos en:ALTAMIRA (Cantàbria) EspanyaLAS CAUS (Dordonya), FrançaEL CASTILLO (Cantàbria)Espanya\n5. Què és una Venus?Cal tenir en compte l’època.És un ideal de bellesa femenina.ART MOBILIAR O TRANSPORTABLE\n6. Venus de LausselVenus de Lespugue Venus de WillendorfEn la prehistòria, les venus tenen la vulva(per el tema del sexe) els pits (alletar) i el ventre (perdesenvolupar la vida) molt pronunciats, ja que sónun símbol de la fertilitat.\n7. Neo (nova) Litos (pedra)Pedra nova, pedra talladaGrans pedresMenhirDolmenCromlech\n8. Pedra allargada clavada a terrade forma perpendicular.Simbolitza l’enterramentd’una persona.90º\n9. DolmenDues o més pedresperpendiculars iuna horitzontal.Simbolitza unatomba familiar.\n10. CromlechÉs l’únic que no té sentit funerari, té sentit de culte al sol (DIVINITATS).Menhirs ajuntats per dalt amb pedres rectangulars.\n11. CULTURA BALEAR O TALAIOTICATAULA NAVETA TALAIOTPedra perpendiculara terra amb unahoritzontal a sobre.Columna central d’unasala hipòstila.Construcció funerària. Téforma de casc de vaixellinvertit.La seva funció és de caràcterritual i/o funerari.És una torre devigilància odefensaIlles de Menorca i Mallorca\n12. S’anomena així perquè en aquesta època es fan armes amb ferro.DESTRALS, PUNTES DE FLETXA, LLANCES I ESPASES.\n13. Eren la població autòctonade la Península Ibèrica.Van tenir contacte ambaltres cultures a través delmediterrani.L’art és molt méselaborat, treballat, perles influències rebudesd’aquestes altrescultures.\n14. CIUTATSEstaven emmurallades. Cases ambplanta rectangular, perquè els carrers escreuaven perpendicularment.\n15. ESCULTURA Molt perfeccionadaDAMA DE ELCHERepresenta unadona de mitjanaedat, d’una altaposició social queper motius religiososo socials va serrepresentada enforma d’escultura.\n16. És una escultura i a la vegada una urnafuneraria.Totes les figures escultòriques en formade damas portaven vestits i joies moltluxoses, i totes tenen una cavitat aldarrere per poder guardar les cendres deldifunt.DAMA DE BAZA\n17. CERÀMICAAndalusa: Decorada amb cercles i línies.Del sud –est: (València) Decorada amb figures d’àligues, cavalls, cabres.De l’Ebre :Decorada amb animals i ocells molt geomètrics.\n18. Van venir del nord d’europa.Arriben a Espanya al 753 a.C.Ocupen la meseta, Portugal i Galícia\n19. CIUTATSESCULTURAPUNYALS, ESPASESORFEBRERIAEstaven sobre turonsi emmurallades“Toros de Guisando”Espasa anomenadafalcata“Berracos”Molt primitiva, animals en forma de toro, de porc…Eren divinitats protectores del ramat.


Mots perduts: marrota | card.cat\nMots perduts: marrota\nPublicat el 25 de novembre de 2019 per Guillem Pont\nA vegades els mots perduts que s’agafen al vol en una conversa determinada, porten a corriols imprevistos i desconeguts. Tal és el cas.\nVaig sentir el mot, el vaig anotar -es conegut que si no s’escriu de seguida el mot es fon en la memòria i desapareix-; davant el dubte vaig posar dues possibles variants ortogràfiques, marrota i barrota.\n|| 1. Cabdell gros de fil (Eiv.); cast. ovillón.\n|| 2.Aplec important de diners (Mall., Men.); cast. gato. Si li aumentan sa marrota | sos enginyosos abusos, Aguiló Poes. 155. Estojava bona marrota i costoses joies, Rosselló Valldem. 50.\nFon.: mərɔ̞́tə (bal.).\nDe rebot i cercant l’altra accepció vaig trobar una variant llorencina:\n|| 1. Barra grossa (Pont de S., Pobla de S., Tortosa, Mall., Men.); cast. barrón. Especialment: a) Barra que té forats dins els quals van encaixats els extrems dels barrerons de la barana del carro (Consell).—b) Barra que passa per dins les anelles d’una cortina i serveix per sostenir aquesta (Palma).—c)Fusell de carro fet d’una sola peça (St. Llorenç des C.).—d) Barra de ferro que sosté el pinyó de la premsa de fer fideus (Manacor). També es diu candela.\n|| 2. Barra relativament curta (Empordà, Barc.); cast. barrote. Especialment: a) Cada un dels ferros verticals d’una reixa (Barc.).—b) Cada un dels trossos de ferro que formen l’engraellat de l’escopeta on es col·loca el foc per escalfar el forn (Cat., ofici de flequer).—c) Pa de forma llarguera caragolada o amb grenyes que faciliten el trencar-lo (Valls, Tarr., Falset).—d) Coc de pasta d’ensaïmada, de forma llarguera (Artà).—e) Barrot de quarter: cada una de les barres o travessers de fusta on estan clavades les taules que formen el quarter d’una barca (Palma).\n|| 3. Tros de fusta llarguer que els sabaters empren per tupar la sisa, el viu, el doblegat de l’empena cosida, etc. (Inca).\n1.FUSELL(i dial. fuell) m.\n|| 1. Eix. barra que uneix i al voltant de la qual roden les rodes d’un carruatge;


El Barça resisteix i evita que el Madrid ja sigui campió - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Barça resisteix i evita que el Madrid ja sigui campió\nCampazzo i Thompkins van errar l'últim atac en un final de partit agònic\nagències 19.06.2019 | 23:34\nEl cop de dits final de Trey Thompkins no va entrar de miracle d. grau/acb photo\nEl cop de dits final de Trey Thompkins no va entrar de miracle\nEl Barça Lassa es va mantenir amb vida en les finals de l'ACB. Ahir va sortir cara i els blaugrana van guanyar un partit en què es van canviar els papers de dilluns i el Madrid va dur gairebé sempre la iniciativa. Si llavors va ser l'equip de Pesic el que va deixar escapar la victòria, lligada per un triple de Carroll, ahir va ser el Madrid el que va perdre una diferència de sis punts a favor (71-77), tot i que encara quedaven més de dos minuts per al final.\nEl Barça va remuntar i es va posar al davant a 29 segons amb un bàsquet que va vorejar la falta d'atac de Singleton. Llull va buscar una penetració, però no va estar encertat i, quan semblava que Hanga capturaria el rebot, se li va escapar la pilota. Amb du segons per jugar, el Madrid va buscar un Campazzo tan encertat ahir com erràtic en aquest tipus de situació límit. L'argentí va ensopegar, però va deixar anar la pilota amunt. Thompkins va fer un cop de dits dins de temps, però la pilota, miraculosament, no va entrar. Hauria estat la lliga per al Madrid.\nAbans, en un ambient sufocant, el partit va anar de ratxes. Després d'un primer quart igualat, un gran segon quart de Campazzo i Thompkins van donar fins a vuit punts al Madrid (32-40) que es van ampliar fins als onze (38-49), ja al tercer quart, amb un triple de Randolph.\nEl Barça es va tornar a basar en un gran Heurtel, que va comandar la remuntada per aconseguir que el seu equip arribés al final amb opcions. Campazzo va situar el 71-77, però Kuric va donar aire al seu equip amb un triple, refrendat per un nou bàsquet d'Heurtel i la penetració de Singleton. Amb tot el Palau fent força, el Madrid va errar els dos darrers atacs i caldrà un quart partit, demà.


Curs Eines Google - Casal de Joves de l'Aldea\ndimecres, de juliol 29, 2020\nHome formació Curs Eines Google\nCurs Eines Google\nCasal Joves dimecres, de juliol 29, 2020 ,formació\nEINES GOOGLE. Descobreix tot el que Google et pot aportar! |treballadors| autònoms |desocupats|\nMillora la teva productivitat amb Google!\nAmb aquest nou curs aprendràs a treure-li el màxim profit a les ferramentes productives que el gegant corporatiu brinda als seus usuaris, tot a cost zero: recerca avançada, correu electrònic amb Gmail, gestió de calendaris compartits, emmagatzemament al núvol amb Drive, creació de documents i fulls de càlcul amb Docs, etc…\nPublicado por Casal Joves en dimecres, de juliol 29, 2020


Història de Vilamajor: 2019\nAnàlisi de les obertures de la Torre Roja\nLa funció de les finestres era doble:\n- deixar passar la llum per donar claror a l’interior i la vegada permetre l’entrada de calor del Sol\n- deixar passar l’aire que permet la ventilació de l’interior i així evitar les humitats\nA la Torre Roja podem diferenciar tres tipus de finestres:\n• a la part inferior trobem un tipus de finestra d’una sola esqueixada fetes amb els muntants de carreus regulars i un dintell monolític de tal manera que la ranura es va eixamplant cap a l’interior, el que dóna com a resultat un pas d’obertura de llum molt estreta. Hom sol conèixer aquest tipus de finestra com a sageteres. En aquest cas, aquesta estructura es deu a la necessitat de estalviar mur i fer les menys obertures possibles en la part baixa del campanar per donar més paper sustentant al mur. A mida que l’alçada s’incrementa, augmenta la grandària de les finestres, ja que el mur en els pisos superiors ha de sostenir menys pes. No crec que la funció inicial de les obertures sigui la de defensar-se en cas d’un atac sinó que més aviat és causada pel desconeixement que tenien els mestres d’obres per fer obertures més grans. L’argumentació es basa en què, normalment, les sageteres es solien disposar en les torres de defensa d’un castell cobrint els angles morts, però en el nostre cas, les sageteres estan disposades seguint el recorregut de l’escala interior, no trobant-se en cap altre lloc. Si realment tinguessin una funció defensiva, el mestre d’obres no hagués dissenyat una al mur nord on es troba la porta d’entrada, possiblement la part més feble de la Torre?. El mestre d’obres va dissenyar les sagetes no amb caràcter defensiu sinó per donar una mica de claror a les escales interiors en tot el seu recorregut. Aquest mena de finestres solen considerar-se pre-romàniques (segle IX-X).\n• Al segon pis trobem quatre obertures, una per cada punt cardinal. Són finestres d’arc de mig punt amb dovelles i montants de carreus escairats separades per una doble columna geminada. A l’estar a la part alta de l’edificació ha de suportar menor pes el que va permetre al mestre d’obres dissenyar una major obertura. Cal afegir que aquesta mena de finestres són típiques del segon romànic (segles XI-XII) les quals varen ser fetes gràcies als progressos arquitectònics.\nLes columnes són un cas a part. Els elements que composen una columna són:\n• La base: senzilla, cilíndrica, sense cap element ornamental.\n• La canya: cilíndriques i sense elaborar.\n• Capitell trapezoïdal o d’imposta o mensuliformes . És una forma exigida per la mesura dels murs. La seva austeritat ens demostra la seva antigor, tanta que no correspon amb la resta de l’edifici el que fa pensar que prové d’una altre edificació. Té com a úniques ornamentacions unes formes geomètriques a la cara externa no havent-hi cap a l’interior. La sobrietat pot respondre a dues raons: la seva antigor o la manca de diners per contractar un mestre picapedrer capaç de fer uns capitells molt més elaborats.\nEn el darrer pis tenim dues tipologies d’obertures:\n1.- dues obertures molt grans situades a les cares sud i nord i que foren obertes per encabir les campanes durant el segle XVIII. Estan fetes amb una arc de mig punt sense valor arquitectònic.\n2.- dues finestres d’arc de mig punt amb columnes geminades situades a l’est i oest. En aquest cas el capitells tenen forma cònica retallada en els escaires, més elaborats i treballats el que demostren que foren construïts en una època més tardana, possiblement al segle XIII\nA l’interior es poden observar dues finestres:\n• una tapiada situada en el primer pis , la funció de la qual desconec.\n• una situada entre la planta i baixa i primera planta.\nLa funció de les portes és barrar l’accés de persones de l’exterior cap a l’interior.\nLa porta de la Torre Roja es troba inserida dins d’una obertura formada per un arc de mig punt format per carreus i dovelles de gres perfectament escairats i de notables dimensions. Per la part interne trobem un dintell que es recolza sobre dues mensules perdent l’arc de mig punt.\nLa porta no es troba arran de terra sinó que cal pujar un graó.\nLes seves dimensions només permeten el pas de persones i no d’animals.\nLa porta es troba reforçada per una estructura metàl·lica de la qual desconec la seva procedència. La seva funció seria la d’evitar que els enemics cremessin la portar. Si aquesta teoria és certa tindríem un element més indiciari que en els seus orígens es tractava d’una estructura militar.\nA l’interior trobem dues portes més:\n- la que dóna accés a l’escala que ens porta al segon pis. Es tracta d’una porta d’arc de mig punt format per grans dovelles de pedra sorrenca\n- la que dóna accés de l’escala al segon pis.\nMissioners vilamajorins a Austràlia\nJoan Rech, un jove 21 anys inquiet pastor, llaurador i forner de Vilamajor, possiblement cansat de viure i treballar en un poble sense oportunitats de progrés i mogut per una profunda religiositat, va decidir embarcar-se en l’aventura de la seva vida: fer de missioner en les inhòspites terres de Nova Holanda, actualment Austràlia.\nEl 29 d’agost de 1849 es presentà a l’església de Santa Maria del Mar, plena de gom a gom, per rebre l’hàbit de missioner per tot seguit anar en un vaixell, juntament amb 27 missioners més, cap a Cadis, on havia d’embarcar-se en la corbeta de guerra La Ferrolana.\nEl 6 d’octubre de 1849 el vaixell La Ferrolana va salpar per realitzar un viatge de circumnavegació a la Terra passant pel cap de Bona Esperança, Manila, Macao, Hong Kong, Singapur, Sidney, Guayaquil, Valparaiso, Montevideo i finalment Cadis.\nA partir d’aquest moment perdem el rastre del nostre heroi però suposadament va desembarcar a Nova Holanda (Austràlia).\nRevista catolica 10/1849 nº 88 pag 809\nVilamajor, parada i fonda cap a Sant Jaume de Galícia al segle XIII\nAl voltant de l’any mil moltes coses van canviar. Possiblement la més espectacular de totes fou l’obertura de la societat europea guiada per l’esperit religiós. L’afany de salvació i el desig de conèixer món va provocar que el pelegrinatge arribés al seu màxim esplendor.\nHi havia pelegrinatges curts a santuaris propers al lloc de residència realitzats per persones sense capacitat econòmica suficient per emprendre un llarg viatge als grans centres de pelegrinatge com Roma, Jerusalem o Sant Jaume de Galícia. Aquest estaven reservats a l’estament nobiliari, eclesiàstic o grans fortunes.\nEl pelegrinatge a una terra tant llunyana comportava travessar regions de senyories diferents, habitades a vegades per poblacions hostils. Per garantir la seguretat dels pelegrins importants, almenys mentre viatgessin per terres del comte de Barcelona, hi havia el segle XIII un sistema de guies dependents directament de l’autoritat. Ho sabem per un document ben curiós, l’inventari de despeses del batlle de Vilamajor dels anys 1156-1157. En ell consta que el juny del 1157 un grups de cavallers del Rosselló que tornaven de Compostel·la van sojornar a Vilamajor. Els guiava Joan de Loara, que feia aquesta funció per manament de la reina Peronella. Poc després, el mes de setembre, va passar per Catalunya l’arquebisbe de Santiago. Venia de Roma i retornava a la seva seu. També ell va sojornar a Vilamajor, i va disposar com a guies de Pere de Regadell i Berenguer de Ricla, que, per ordre de Ramon Berenguer IV, semblen haver garantit la seguretat de l’arquebisbe durant el seu viatge per terres catalanoaragoneses.\nSALRACH, Josep Maria. DE L’ESPERIT A LA MATÈRIA: CATALANS EN TERRA CASTELLANA A L’ALTA EDAT MITJANA.\nLa Plaça Catalunya de Sant Antoni de Vilamajor\nSant Antoni de Vilamajor no va restar al marge i imbuït pel moviment va decidir, en el mes de setembre de 1899, esborrar el ridículs noms castellans dels carrers rebatejant-los amb personatges, persones o objectes en català, donant a més a una plaça el nom de Plaça Catalunya , la qual, actualment, desconeixem quina és.\nBATLLE, Joan. Calendari català per l’any 1899. L’Arxiu. Barcelona\nBartomeu Molins; un vilamajorenc a les galeres reials\nEl divendres 15 de febrer de 1602, mossèn Francesc Montalt, síndic del General, per ordre del consistori de Barcelona, ha anat tres vegades a casa del lloctinent general, el Duc de Feria, per suplicar-li que treiés de la galera de don Carlos Doria, que es present al port de la ciutat, a Bartomeu Molins, àlies Poca-Roba, de Vilamajor, el qual havia acabat la pena per la qual havia estat condemnat.\nEl lloctinent respon que el pres havia robat diners del Rei i que no se li podia deixar en llibertat fins que retornés els diners trets. El síndic li replicà que Bartomeu no havia tret diners i explica que estant a la galera un moro, que havia de ser traslladat fins una altre galera, va dir-li al capità que el Molist li devia 7 o 8 ducats. El capità li va deixar els diners i Molist li va prometre que li pagaria un cop arribessin a Barcelona amb l’ interès corresponent. Al·lega que els diners són del capità encara que ell digui que són del Rei. El lloctinent diu que escoltarà les parts i decidirà.\ndimarts, de maig 07, 2019\nFesta Major de Sant Antoni de Vilamajor l'any 1983: els canvis en la xarxa comercial\nLa importància del document no és pas el contingut de la festa major sinó els establiments que van col·laborar. Fixeu-vos-hi com en 35 anys ha canviat la xarxa comercial del poble: encara hi ha establiments que avui en dia encara existeixen, i com n'hi ha d'altres desapareguts. Doneu-li un cop d'ull i rememoreu tempos antics.\ndissabte, d’abril 06, 2019\nDades de població de Sant Pere de Vilamajor (1900-2018)\n2018 2.168 2.203 4.371\n2017 2.150 2.163 4.313\n2016 2.133 2.124 4.257\n2015 2.134 2.147 4.281\n2014 2.120 2.128 4.248\n2013 2.157 2.136 4.293\n2012 2.156 2.120 4.276\n2011 2.142 2.114 4.256\n2010 2.078 2.069 4.147\n2009 2.013 2.008 4.021\n2008 1.952 1.939 3.891\n2007 1.870 1.858 3.728\n2006 1.809 1.769 3.578\n2005 1.760 1.684 3.444\n2004 1.687 1.583 3.270\n2003 1.582 1.457 3.039\n2002 1.537 1.397 2.934\n2001 1.426 1.294 2.720\n2000 1.329 1.218 2.547\n1999 1.200 1.126 2.326\n1998 1.129 1.049 2.178\n1996 963 918 1.881\n1995 840 817 1.657\n1994 760 744 1.504\n1993 676 663 1.339\n1992 606 590 1.196\n1991 582 559 1.141\n1990 548 508 1.056\n1989 509 460 969\n1988 493 443 936\n1987 464 413 877\n1986 452 397 849\n1970 0 0 574\n1960 0 0 580\n1950 0 0 699\n1940 0 0 807\n1920 0 0 712\n1910 0 0 777\nDades de població de Sant Antoni de Vilamajor (1900-2018)\nUs faig a les vostres mans tota una sèrie de dades demogràfiques actualitzades sobre la població de Sant Antoni de Vilamajor.\nNo faig cap anàlisi d'elles deixant al lector que extregui les seves pròpies conclusions.\nEvolució de la població des de 1900 fins 2018\nPoblación de Sant Antoni de Vilamajor por sexo y edad 2018 (grupos quinquenales)\n147 156 303\n188 165 353\n202 178 380\n151 167 318\n147 159 306\n167 144 311\n188 200 388\n244 233 477\n263 248 511\n242 258 500\n224 246 470\n245 228 473\n198 172 370\n139 133 272\n103 105 208\n67 79 146\n61 104 165\n3.032 3.063 6.095\nVilamajor, parada i fonda cap a Sant Jaume de Galí...\nFesta Major de Sant Antoni de Vilamajor l'any 1983...\nDades de població de Sant Pere de Vilamajor (1900...\nDades de població de Sant Antoni de Vilamajor (190...


Marina Hoermanseder és a CATRICE. - PERSICA\nNem tilos a piros! (Nem csak) Valentin-napi...


Jornades Europees del Patrimoni 2018. Visita conjunta al Museu Tèxtil i mNACTEC: “Art i maquinària tèxtil” – CDMT\nHome/Adults/Jornades Europees del Patrimoni 2018. Visita conjunta al Museu Tèxtil i mNACTEC: “Art i maquinària tèxtil”\n14 octubre 2018 / 11:00 - 13:00\nEl Museu Tèxtil i el mNACTEC ens hem posat d’acord per acompanyar-vos en una visita als dos centres patrimonials. El recorregut comença al Museu Tèxtil on presentarem teixits artístics i l’obra de Francesca Piñol exposada a l’Espai Zero. Després, el grup es traslladarà a les sales del mNACTEC, on descobrirem les màquines del procés industrial tèxtil: les cardes, el gil, la pentinadora, la contínua de filar, l’ordidor, el teler de garrot i la peça estel·lar, el teler Jacquard. Algunes d’aquestes màquines es podran veure en funcionament.\nCDMT / mNACTEC


AL FOSTER QUARTET (setembre 1999) - Jazz Obert\nJohn Nugent (saxo)\nEd Howard (contabaix)\nAl Foster ha estat i continua essent un dels músics més innovadors en el món del Jazz, d’ençà dècades. Membre de la banda de Miles Davis durant 13 anys, la contribució d’Al Foster a la música de Miles és destacada pel mateix Davis a la seva autobiografia Mites, publicada a11989, on Davis descriu la primera vegada que va escoltar Al Foster tocant en directe el 1972 en el Cellar Club de Manhattan.\nAmb el pas dels anys, Foster ha realitzat gires amb Herbie Hancock, Sonny Rollins i Lou Henderson, esdevenint un element important d’aquestes tres bandes. Respectat i admirat per la seva enorme sensibilitat, Al Foster és conegut per una habilitat única per escoltar i comunicar-se amb els altres membres de la banda, quasi de forma telepàtica, responent amb un estil que és alhora carismàtic i modest.\nÉs un bateria tot-terreny, reconegut en diferents estils musicals, des del bebop al free jazz, incloent el jazz rock. Ha tocat i gravat amb artistes com Freddie Hubbard, McCoy Tyner, Wayne Shorter, Bobby Hutcherson, John Scofield, Pat Metheny, Charlie Haden, Kenny Drew, Carmen McRae, Stan Getz, Toots Thielemans, Dexter Gordon i Chick Corea.\nTags: Al Foster, Ed Howard, John Nugent, Kevin Hays\nPosted Under: 1r Menorca Jazz Festival 1999, Concert, destacat, Teatre des Born


El Bournemouth, primera prova de nivell per al Girona d'Unzué - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nEls gironins s'enfronten amb el Bournemouth, catorzè classificat de la Premier League la temporada anterior, en el primer partit amistós d'aquest curs\n20/07/2019 - 09.46 Actualitzat 20/07/2019 - 10.36\nEl Girona d'Unzué s'enfronta amb el Bournemouth en la primera prova de nivell (@GironaFC)\nPrimera prova de nivell per al Girona de Juan Carlos Unzué. Els gironins s'enfronten amb el Bournemouth, equip de la Premier League anglesa, aquest dissabte, a les 20.00, en un duel que es disputarà a l'Estadi Olímpic Lluís Companys de Barcelona i que es podrà seguir en directe per Esport3.\nEls catalans van disputar aquesta mateixa setmana, a Riudarenes, un partit d'entrenament contra l'Al-Arabi, en què es van imposar al club de Qatar per 2-1. Borja García i Marc Gual, un dels fitxatges d'aquest curs, van ser els autors dels gols gironins.\nEl Girona va fer oficial aquest dijous el fitxatge de Samu Saiz. El migcampista madrileny, que arriba procedent del Leeds United de la segona divisió anglesa, va jugar 12 partits la temporada passada amb el Getafe, on va arribar cedit en el mercat d'hivern.\nSaiz s'ha convertit en el sisè fitxatge, després de les incorporacions de Maffeo, Marc Gual, Juan Carlos, Diamanka i Jairo, en un Girona que té l'objectiu de fer un projecte ambiciós per mirar de tornar a Primera Divisió com més aviat millor.


Una seixantena d’entitats catalanes tindran presència internacional gràcies als ajuts Diplocat. Cooperació catalana\nUna seixantena d’entitats ...\nEn aquest quart any de la convocatòria, l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament (ACCD) col·labora per primer cop amb el finançament dels ajuts i la valoració dels projectes, la qual cosa ha permès incloure-hi organitzacions de l’àmbit de la cooperació que desitgin assistir a reunions de les seves matrius internacionals.\nLa convocatòria permetrà a organitzacions com el Centre Internacional Escarré per a les Minories Ètniques i Nacionals (CIEMEN) participar a la Xarxa Mundial pels Drets Col·lectius dels Pobles; una oportunitat per traspassar fronteres que també aprofitaran, entre moltes altres, entitats com l’Associació Catalana per a la Defensa dels Drets Humans, el Servei Civil Internacional de Catalunya o l'Associació catalana per la Pau, entre d'altres.\nEls Ajuts els convoca el Patronat Catalunya Món - Consell de Diplomàcia Pública de Catalunya (PCM-DIPLOCAT), la Federació d’Organitzacions Catalanes Internacionalment Reconegudes (FOCIR) s'encarrega de la gestió, i enguany també han comptat amb el suport de l'ACCD i la Secretaria General de l’Esport (SGE).\nFOCIR: Resolució definitiva Ajuts Diplocat 2017\nResolució de 30 de juny de 2017 del procediment de concessió o denegació dels ajuts de la 4a convocatòria dels ajuts per a la projecció internacional de les organitzacions civils catalanes


Wikiloc | Pic de Llena - Pleta Pelada - Tuc del Muntanyó (des de Boí Taüll) Trail\nBackcountry Skiing (The best Backcountry Skiing trails in Spain → Catalonia → Mesull )\nPic de Llena - Pleta Pelada - Tuc del Muntanyó (des de Boí Taüll)\n1,162 62 168\ndanidomingovitx All rights reserved\nnear Mesull, Catalunya (España)\nBonica volta enllaçant l'estació de Boí-Taüll amb les valls de Manyanet i Filià.\n- La ruta comença prop del pas de Llevata. Nosaltres vam poder pujar-hi amb el remuntador de l'estació. Si no, cal afegir a la ruta uns 450 m més de desnivell positiu.\n- Baixem al fons de la vall de Manyanet i remuntem la suau pujada fins a port de filià on hi ha el cap del remuntador de l'estació de ski abandonada de Vall Fosca.\n- Seguim l'aresta que surt a mà dreta i ens du cap al pic de Llena (2685 m). És prou ampla per fer amb esquís, tot i que té bastant ambient. La rampa final es fa més dreta però ja és per la pala oest. Nosaltres ens la vam trobar força dura i la vam fer amb grampons.\n- Baixada per la canal E que surt directa des de sota el cim. L'entrada és una mica dreta.\n- Seguim baixant la vall fins que veiem que podem remuntar altre cop cap al port de Filià (seguint les pilones). La idea era anar cap a la Coma Palomera, però no hi havia prou neu)\n- De nou al port, treiem esquís i caminem la cresta fins dalt de la Pleta Pelada (2540 m) , on ja veiem sota nostra la pala NW. El cim de la cresta és rocós i no es pot esquiar, així que el deixem i busquem un lloc apte per calçar esquís. La sortida de la cresta és força dreta. Després, baixada suau i divertida fins al fons de vall de Manyanet\n- Remuntem de nou. L'opció ràpida és anar directe al Coll de Roies, però ens animem i pujem fins dalt del Tuc del Muntanyó (2611 m).\n- Baixada cap a l'estació anant a buscar una de les canals de Llevata fins a empalmar amb pistes, i d'aquí al parking.


El procés ha fracassat - Notícies Economia - Notícies Economia - e-notícies\nEconomia · 30 de Novembre de 2020. 17:12h.\nFerran Brunet, economista: "La decadència econòmica de Catalunya no té res a veure amb Madrid"\nL'economista Ferran Brunet ha assegurat al programa La Alternativa de teve.cat que "el procés ha fracassat" i ha advertit que "la decadència econòmica, política i social de Catalunya no té res a veure amb Madrid. Té a veure amb el fet que a Catalunya no les estem fent bé".\n<iframe width="560" height="315" src="https://www.youtube.com/embed/kM2qA1r0dZk" frameborder="0" allow="accelerometer; autoplay; clipboard-write; encrypted-media; gyroscope; picture-in-picture" allowfullscreen></iframe>\nBrunet ha explicat que a Catalunya "tenim quinze tributs propis" que permeten recaptar, segons ha explicat, "640 milions a l'any". "D'aquests 640 milions, 503 corresponen al cànon de l'aigual", ha especificat i ha criticat que dels catorze restant "costa més el seu management, que allò que rendeixen".\nTambé ha exposat que "a Madrid, enloc de tenir quinze tributs propis en tenen només cinc i els hi rendeixen 4,9 milions a l'any". "Són tributs que els han posat més aviat a efectes estadístics, que no de rendiment", ha remarcat.\n"L'altre aspecte de la fiscalitat autonòmica són els recàrrecs sobre els impostos estatals" i ha detallat que "Catalunya en recapta 23.000 milions i, en canvi, Madrid en recapta 22.000". Tanmateix, ha afegit que a Madrid Patrimoni és zero i els primers trams de Successions, també; i, en canvi, a Catalunya sempre anem a un tipus dels més elevats d'Espanya". En aquest sentit, ha detallat que "l'impost sobre la renda a Catalunya és del 48%".\nFinalment, Ferran Brunet ha dit que "per tenir un on sistema fiscal s'ha de tenir una bona base impositiva i que els tipus no siguin dissuasius de pagar l'impost perquè si no l'estímul dels agents és tan gran que el rendiment passa a ser negatiu".\nPremi per a Cecot\nMissatge a Pere Aragonès\n#9 bejota, bcn, 12/05/2021 - 17:47\n#7 La llei seca, Chez Titole, 01/12/2020 - 11:38\nEl procés ha estat com la llei seca als EEUU, mentre va durar es varen enriquir una colla de vivales.\n#6 Almax, Cat, 01/12/2020 - 09:50\nFerran Brunet va ser destituït de SSC per temes econòmics\n#5 recordad 6 y 7 septiembre, Barcelona is not Catalonia, 30/11/2020 - 20:26\nel proceso ha triunfado, de hecho ha sido un éxito total; sólo hay que ver cómo se han enriquecido muchos gracias al circo secesionista: Pujoles, Palau, Toni Soler, 3%, Innova,...\ny lo mejor está por llegar, décadas de saqueo sin fin gracias al balido de gozo que repica por toda Cataluña\n#4 Juan Ricart , Barcelona, 30/11/2020 - 19:47\n¡Tampoco seamos tiquismiquis! ¿Y la gente que vive del Pruces, los que trincan comisiones o el 3%, los de las embajadas y chiringuitos varios...? ¿Acaso no importa la felicidad de esos varios cientos de miles de buenos patriotas catalanes? ¡Es que, ya está bien con tanta queja!


CasaBiondani Lazise Lazise Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nCasaBiondani LaziseVia Gardesana 44, Lazise, Lazise, Itàlia, 37017 - Veure al mapaExcepcional9,4Basada en137comentarisCasaBiondani LaziseVeure més fotos"Superb b and b in a lovely location. Giovanni and Stefania m..."AlisonUnited KingdomVeure més fotosVeure totes les 29 fotosExcel·lent ubicació 9,6Veure al mapa9,6UbicacióParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsaire condicionatjardíascensoraparcament de cotxes\nComparar amb allotjaments semblantsSelecció actualCasaBiondani LaziseResidence Hotel Palazzo Della ScalaValoració dels clientsExcepcional 9,4 (137 comentaris)Excel·lent 8,5 (610 comentaris)BarriLaziseLaziseWi-Fi Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTADesdejuni Desdejuni inclòs Desdejuni inclòsSeleccionar datesVeure aquest allotjament\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Lazise, no busqui més enllà de CasaBiondani Lazise. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A CasaBiondani Lazise, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, ascensor. L'ambient de CasaBiondani Lazise es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, nevera, forn microones són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de jardí. CasaBiondani Lazise és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Lazise.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sejardí Serveis i comoditatszona de fumadors Accésascensors'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatempolles d'aigua de cortesiaplat de dutxaassecador de cabellforn microones calefacciónevera Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


▷ Plaça de Tetuan - MercatDeLaCultura.cat\nLa plaça de Tetuan és una plaça de Barcelona situada a la cruïlla de la Gran Via de les Corts Catalanes amb el passeig de Sant Joan, al nord-oest de l’Arc de Triomf. És una mena d’oasi de verdor enmig dels dos grans carrers esmentats, molt carregats de trànsit.\nCom a monuments més propers hi ha la plaça de toros Monumental i, una mica més enllà, el temple de la Sagrada Família. Fent un curt passeig cap al sud hi trobem l’Arc de Triomf i, un xic més avall, els museus i monuments que hi ha dins del recinte del Parc de la Ciutadella, entre els quals l’edifici del Parlament de Catalunya.\nJIA KOAH Tétouan (Tetuán) MoroccoCity of The...\nLarry Sageasd Tétouan (Tetuán) Marruecos, Ciudad...\nDades actualiçades el 2019-09-21 at 08:49


Libros de Columna Cat - Popular Libros S.l..\nEditorial : COLUMNA CAT\n232 resultados para Editorial : COLUMNA CAT\nTipos de artículos eBooks (232) Precios Menos de 5 euros (166) De 5 a 10 euros (64) De 10 a 15 euros (1) De 15 a 40 euros (1) Formatos EPUB (232)\nCOLUMNA CAT Eliminar filtro Quitar filtros\nBLUE JEANS / NÚRIA PARÉS SELLARÉS\nTan senzill com tuitejar t’estimo és la primera part d'una nova trilogia signada per Blue Jeans, l'autor de la sèrie més venuda de literatura juvenil romàntica. En la nova novel·la de Blue, coneixerem a un grup de nois i noies que afronten per primera vegada l'experiència de viure i estudiar lluny de la casa familiar, per la qual cosa Madrid es convertirà en la seva c\nJORDI LLOBREGAT / ALEXANDRE GOMBAU ARMAU\nBarcelona, maig del 1888. Al cap de pocs dies d'inaugurar-se la primera Exposició Universal del país, apareixen els cossos horriblement mutilats de diverses noies. Les seves ferides recorden una antiga maledicció de la ciutat oblidada durant molt de temps. En Daniel Amat, jove professor resident a Oxford, rep la notícia que el seu pare ha mort, fet que l'obliga a tornar a B\nDeu anys després del seu èxit Porta't bé, Maria Lluïsa Ferrerós es torna a dirigir als mateixos pares de llavors, ja que els seus fills han crescut i ara són a l'adolescència o a punt d'entrar-hi. Com s’ha d’encarar aquesta nova etapa i trobar les pautes adequades per aquest moment vital que suposa un enorme repte en l'aventura de la paternitat? En un període domina\nNÚRIA GAGO / NÚRIA PARÉS SELLARÉS\nPaula intenta fer-se càrrec de la seva vida, però això no és una tasca fàcil quan la por et té agafada la mà. Per sort sempre pot escoltar l'Oceanne i compta amb l'ajuda del Manu, que malgrat que viu enfadat amb el món, sempre té un buit en el seu llit per a ella, i també compta amb Sergi, encara que prou feina té el pobre decidint què cal fer amb la seva vida. La S\nANNA TODD / ESTHER ROIG GIMÉNEZ\nCoses que no podrem evitar és una novel·la que ens explica la història d’un adolescent de Barcelona que canvia la rutina quan el seu pare –figura intermitent en la seva vida– el convida a emprendre un viatge d’un any per Àsia. Empès per l’esperit aventurer de la pel·lícula Into the Wild, però també amb la sensació de descontrol vital típica de l’edat, el\nI arriba el temut moment en què arribes a la quarantena. I mires enrere i t’adones que has recorregut tant de camí com el que potser et queda per endavant. I t’agafa el pànic. I et compres una bicicleta de muntanya. I t’apuntes a fer una triatló. I si no tens parella tornes a sortir com quan tenies vint anys. I si tens parella (i fills!) intentes recuperar la libido p\nJEAN-PAUL DIDIERLAURENT / MERCÈ UBACH DORCA\nEn Guylain Vignolles no és atractiu ni lleig, ni gras ni prim. La seva feina consisteix a destruir allò que més estima: és l'encarregar de supervisar "la Cosa", l'abominable màquina que tritura els llibres que ja ningú vol llegir. Quan s'acaba la jornada laboral, en Guylain rescata de les entranyes del monstre les poques pàgines que han sobreviscut a la carnisseria. I ca\nEn una polsosa estació d'autobusos, a Ciutat de Mèxic, en Miquel espera l'arribada de la seva dona, Teresa, que no veu des de fa deu anys, i de la seva filla, que no coneix. Mentre les espera rememora amb amargor els esdeveniments que l'han portat fins a aquest lloc. Els seus records el porten al gener del 39, dies abans que l'exèrcit rebel entrés a Barcelona.La República\nUn any i mig a la vida d'una família contemporània, amb uns pares acabats de jubilar i quatre germans, tres dels quals, per motius diversos, han de marxar de casa a buscar-se la vida. El gran és arquitecte i viu al Canadà, la segona, cuinera, viu a París, la tercera, oceanògrafa, viu a Mallorca, i el més jove, surfer, és l'únic que viu amb els pares. Durant aquest laps\nNicolau Eimeric, Inquisidor General de la Corona d’Aragó, va ser un dels personatges més foscos de la història de Catalunya. Com un jove alegre pot arribar a convertir-se en una de les persones més cruels de la història? Després de la mort del seu amor de joventut, Sara, Nicolau inicia un ambiciós camí per acabar sent una de les figures més temudes, ocupant un dels c\nSer infermera era la seva vida, però un fet inesperat li va canviar el destí.Una gèlida matinada apareix una dona inconscient a la platja i la Cèlia, infermera a l'Hospital de Sant Pau a Barcelona, descobreix que la desconeguda és la Martina Constants, una amiga que va morir fa més de vint-i-cinc anys.La Cèlia, la Martina i la Nora eres inseparables durant l'adolescènci\nANDREU GONZÁLEZ CASTRO / RAMON GASCH POU\nCorona catalanoaragonesa, finals del segle XIII-inicis del XIV. Marc Amorós, jove de família almogàver, guerrer notable i apassionat per les lletres i la història, estableix relació amb Ramon Muntaner, almogàver, mestre racional de la Companyia Catalana i cronista, que l’acaba nomenant el seu ajudant personal. És història en primera persona, concretament l’episodi c\nUn fred matí de novembre, un cotxe s’encasta en un aparador i la conductora mor a l’acte. Un any més tard, la filla de la difunta, l’Emma, de 4 anys, encara manté la ficció que la seva mare és viva. El pare de l’Emma contracta els serveis d’una psicòloga, la Sara. La coneixença de l’Emma portarà la psicòloga a enfrontar-se al seu major repte: un passat ple\n«No tindria ni vint anys. Divuit o dinou, a més estirar. Negra, prima i amb els cabells espellissats i llargs fins a l’altura dels pits. Amb els ulls ametllats, els llavis molsuts, els pòmuls ben marcats i el nas recte i molt més fi que la majoria de les de la seva raça. Una preciositat... malgrat la ganyota de pànic que li crispava el rostre. La cara, de fet, era l’�\nVida extra uneix les experiències de la periodista Gina Tost i el dissenyador de videojocs Oriol Boira per explicar com els jocs i videojocs formen part de la cultura, relacions i, cada cop més, els hàbits socials. Aquest llibre pretén que cada persona o professió pugui –des del seu punt de vista– treure profit d’aquesta disciplina lúdica per seduir, motivar o reinv\nTinc un secret no és la 4a part de la trilogia d’El Club dels Incompresos, sinó un complement, textos del blog personal que escriu la Meri, una de les “incompreses”, el lloc on confessa les seves pors i inseguretats i que, a la pel·lícula que s’estrena per Nadal basada en la trilogia, tindrà un paper fonamental. En un to intimista i personal, la Meri expressarà el\nMenos de 5 euros (166)


Axel Cavaillon França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nAxel807 Avenue de Saint Baldou, Cavaillon, Cavaillon, França, 84300 - Veure al mapaExcepcional9,3Basada en16comentarisAxelVeure més fotos"Had our own space with gas BBQ- great!"AnonymousSwitzerlandPiscinaVeure més fotosVeure totes les 45 fotosMolt bona ubicació 8,6Veure al mapa8,6UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionatbalcó/terrassa\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Cavaillon, no busqui més enllà de Axel. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Axel també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Cavaillon. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa, àrea de fumadors. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, insonorització, llits extrallargs (> 2 metres) per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com piscina exterior, jardí. Axel és una elecció inteligents per a viatgers a Cavaillon, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatempolles d'aigua de cortesiarenta vaixellesarticles de tocadorestris de cuinareproductor de DVD/CDassecador de cabellforn microonessala d'estarbalcó/terrassainsonoritzacióservei de planxabarnussosllits extrallargs (> 2 metres)televisió de pantalla planacafetera/teteraneveraTV satèl•lit/cablecalefaccióplat de dutxa cuina americanarentadora Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? - Página 2\nPerquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques?\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Miér Feb 06, 2008 12:11 am\nEl tema de les imatges esta aqui respost.\nTinc la presentació feta en el forum de presentacions.\nEs que com tothom deia el mateix o semblant m'ha semblat que es necesitava un tema que dones mes diversitat d'opinions com el de la genetica i clonació.\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Miér Feb 06, 2008 12:13 am\nsi la persona que descobreixi l'antidot del sida fos una dona, m'alegraria moltisim.\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Miér Feb 06, 2008 12:14 am\nI si es una dona de color lesbiana millor. Visca la llibertat!\nTema: ~cRis~ Miér Feb 06, 2008 12:20 am\nFins ara més o menys estic d'acord amb el que s'ha dit.\nCom diem la majoria, abans hi havia molt masclisme i a les dones se les discriminava molt, ja que la majoria, per no dir totes s'havien de quedar a casa cuidant a les filles, netejant la casa, fent la compra i poca cosa més mentre que els homes podien anar a l'escola i tenir estudis. I per això crec que abans hi havia més homes científics que dones, ja que tenien més possibilitats.\nI amb el que ha dit el Roger per una part hi estic d'acord perquè hi ha èpoques les quals hi ha més cientifics/es, però amb el que no estic completament d'acord és en que sigui com una moda, com qui diu em compro això perquè tothom ho porta o ho té.\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Miér Feb 06, 2008 12:29 am\nfrykyman, jo hem referia que sento llunya que aquest problema pugui desapareixer..\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Miér Feb 06, 2008 12:33 am\nMersii per l'informació\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Miér Feb 06, 2008 1:41 am\nComençar a dir, que el tema, sempre des del meu punt de vista, es biologic y recolçanme em limito a la teoria de l'energia sobrant de Herbert Spencer (filosof angles).\n5 centims d'aquesta teoria ens diu que tot esser viu fem les coses per gastar la totalitat de la nostra energia. A mesura que l'esser huma anaba perfeccionant la tecnica, anaba requerint menys energia per subsistir, dons podia gastar-la en pensar.\nEn les cabernes els homes tenien mes energia sobrant, pq els hi tocaba anar a caçar i quant tornaven no feien ni brot, en canvi les dones, no els hi sobrava energia, pq els hi tocaba recolectar, cuidar de la canalla i quant tornaven els homes, desparasitar-los.\nAl llarg de l'historia el rol de la dona a estat sempre el mateix i no li sobrava energia per pensar (deixant de banda el masclisme). El home sempre ha ocupat el rol de dominant i de protectos, i en les epoques de pau, la energia sobrava, la de la dona no.\nAmb aquesta explicacio us exposo el pq, ara mateix, per sort, la cosa cambia, tenim la capacitat de raonar i compendre. I alguns (per mala sort), de mirar per els altres. Pq cambia? pq ara em evolucionat tant que tenim energia de sobra i la dona continua en aquest rol de "patidora amb les noves generacions" i encara li sobra energia per desenvoluparse com a pensadora (o cientifica, com anaba el tema).\nRenoi, si q m'he explaiat xD\nÚltima edición por el Miér Feb 06, 2008 1:48 am, editado 1 vez\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Miér Feb 06, 2008 1:45 am\nSembla interesant aquesta teoria i encaixa en el perque hi ha mes homes que dones en aquest món.\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Miér Feb 06, 2008 5:26 pm\njo crec k i an + homes cientifics xk avans les dones no els interesava akst tema.\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Miér Feb 06, 2008 5:34 pm\nNo, no, no. Alain, no és que a les dones no els hi interessés ser científiques o no, sinó que la societat formada per homes masclistes les feia pensar d'aquesta manera!\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Miér Feb 06, 2008 5:38 pm\nJo pensu com tots vosaltres, a l'antiguitat les dones es tenien que posar a netejar, y els homes a treballar.\nPero jo crec que hi han els mateixos cientefics que cientifiques, pero els homes s'han donat a veure y les dones no!\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Miér Feb 06, 2008 6:27 pm\nJo no crec pas que sigui així, Alain. Algunes dones hi estaven interessades, però els que pasava es que els homes no acceptaven les seves opinions i tampoc eren gaires les que es van atrevir a plantar-los cara. Crec que si no n'hi han gaires és degut al masclisme que hi va haver vers les dones, ja que segons la ideologia de la major part dels homes de la societat d'aquella època, les dones no tenien tantes oportunitats de dedicar-se al que volien realment. Al contrari que abans, ara tots podem decidir el que volem fer, estudiar i dedicar-nos en un futur, independentment del sexe.\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Miér Feb 06, 2008 8:11 pm\nAlain no pots dir això perqué tu no estaves en la ment de les dones i no sabies si els hi interesava o no.\nPenso que te que ser com tot, hi ha gent que li agrada i també hi ha gent que no.\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Miér Feb 06, 2008 8:34 pm\nalain no trobo bé el que has dit, pero bueno, per gustos els colors.\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Miér Feb 06, 2008 10:59 pm\njo crec k i a oficis k hi ha mes dones k homes i tambe al reves\ni a mes cuiners famosos k cuineres\naixo tambe pot pasar am els cientifics\nbueno aquesta es la meva opinio\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Miér Feb 06, 2008 11:00 pm\ntambé tens raó vilius.\nha d'estar tot una mica variat.\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Miér Feb 06, 2008 11:03 pm\nbnesss jo crec k i a oficis x tot\npk i a oficis com cuiner que n'hi ha mes homes k dones\npot ser k als cientifics pasi el mateix\nweno akesta es la meva opinio\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Miér Feb 06, 2008 11:35 pm\nTodos los comentarios sobre este tema son correctos..pero..mi opinion es esperar..esperar un tiempo y volver hacer esta misma pregunta..y creo que TODAS nuestras opiniones No seran las mismas.\nTema: guillem Jue Feb 07, 2008 11:58 am\njo crec que hi ha mes homes famosos perque abans les dones no tenien el mateix dret\nque els homes ... a les dones els i deien que elles tenien que treballar a casa am els fills i tota la historia.. i als homes tenian mes dret de paraula i els hi feien mes cas.\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Jue Feb 07, 2008 12:03 pm\nestem amb tuu guillee\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Jue Feb 07, 2008 4:52 pm\nhe pensat sobre aquest tema i tambe he arribat a la conclusio de que en la vida hi ha aficions que es domes i dones pero es veuen mes els homes que les dones! Lo mateix al reves, hi han aficions que son domes i dones i es veuen mes les dones que els homes.\nAixi que posare uns quants exemple: las models, es veuen mes dones pero tambe ni han de homes; Les ballarines, es veuen mes les ballarines que els ballarins....\nCom aquets molts altres!\nTema: siTTo Jue Feb 07, 2008 4:55 pm\nJo estic d'acord amb uns quants que antigament les dones estaven mes per la feina de casa i per els nens que no per estudiar i per aixo els homes habien d'estudiar i aportar els diners a casa i crec que es per aixo que hi habien mes homes abans!!\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Jue Feb 07, 2008 5:02 pm\nAbans la vida era molt diferent, tot i que encara hi ha molt masclisme abans encara n'hi havia més. Les dones erem com els draps brut, elles a natejar i cuidar fills, amb el plat a la taula quan els homes arribaven i els ells a estudiar per poder portar diners a casa. Tant sols les dones que neixien amb possibles podien arribar a tindre una bona carrera, i poques d'elles han arribat a ser famoses.\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Jue Feb 07, 2008 5:07 pm\nSobre l'antiguitat estic d'acord amb vosaltress!\nAbans i habia mol masclisme y la dona es tenia que quedar a casa com una esclava i l'home anar a treballar...\nAixi era abans el mon!\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques? Jue Feb 07, 2008 9:46 pm\nS'ha confirmat que amb aquest debat tots hi estem d'acord.\nI crec que és la única causa, perquè no crec que fos per l'interés. Sempre hi han hagut dones interessades per la ciència, però desgraciadament no han sigut reconegudes.\nTema: Re: Perquè hi ha mes homes famosos científics que dones famoses científiques?


Tarragona amb el poble sahrauí a través d’Una Finestra al món | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nTarragona amb el poble sahrauí a través d’Una Finestra al món\nUna vegada més, el projecte tarragoní d’intercanvi d’experiències educatives amb els campaments de refugiats sahrauís, Una Finestra al Món, es desplacen al terreny aquesta setmana santa. En aquesta ocasió és tractarà de dur a terme els tallers d’intercanvi amb les set escoles del campament de Smara (Tindouf, Argel) i, sobretot, fer la dotació de material de lectoescriptura i jocs didàctics i pedagògics, que ens han demanat a les escoles per cobrir la necessitat que hi ha a les biblioteques escolars.\nÉs per aquest motiu que hi ha engegada fins el dia 21 de març la campanya de recollida de material “Aprendre per alliberar” a diferents punts de la ciutat; a la Universitat Rovira i Virgili (Campus Catalunya), que ja fa anys dóna suport al projecte a través del Centre de Cooperació al Desenvolupament URV Solidària, al Col·legi Mare Nostrum, enguany implicada tota l’escola en l’intercanvi d’experiències educatives, al local de la Colla Castellers Xiquets de Tarragona, que torna a desplaçar-se un grup de castelleres que aproparan els castells i els seus valors i la canalla serà part de l’intercanvi, també es recull material a Un Món Rodó, a l’Escola Pau Delsclós i a l’Institut Tarragona, on hi ha pedagogues i mestres implicades en el projecte, i a la Cooperativa Abacus de la ciutat.\nA més, durant aquest dies de campanya de recollida i previs al desplaçament, es duran a terme xerrades per explicar el projecte i la causa del poble sahrauí, com la d’aquest divendres 9 de març a les 17.30h a la Cooperativa Abacus de Tarragona (Gasòmetre, 32), entre d’altres en diferents centres educatius, obertes al públic i a les que esteu convidats.\n05/04/2017 La URV, qualificada com la 76a millor universitat del món de menys de 50 anys\n07/04/2016 La URV és la 83a millor universitat del món de menys de 50 anys segons “Times Higher Education”


Les comunitats neolítiques de La Draga ja van utilitzar bolets com a esca per encendre foc fa 7.300 anys\nPublicado 25/4/2018 20:04:05CET\nUn equip de recerca de la UAB, el MAC i la IMF-CSIC ha documentat sis espècies de fongs al jaciment gironí i la troballa suposa un dels casos més antics sobre l'ús tecnològic d'aquests organismes documentats fins ara\nBanyoles.-Els habitants del poblat neolític de La Draga, situat a Banyoles, ja van utilitzar bolets com a esca per encendre o transportar foc fa 7.300 anys. Un equip de recerca de la Universitat Autònoma de Barcelona, el Museu d'Arqueologia de Catalunya i la Institució Milà i Fontanals - CSIC ha documentat sis espècies de fongs al jaciment gironí. Aquesta troballa suposa un dels casos més antics sobre l'ús tecnològic dels fongs documentats fins ara i és fruit de les diverses intervencions arqueològiques realitzades al jaciment, que han permès també posar al descobert una singular col·lecció d’aquests organismes, única a la prehistòria europea. L'estudi d'aquest atípic conjunt de restes s'ha publicat a la revista 'PLOS ONE'.\nRaquel Piqué, investigadora del Departament de Prehistòria de la UAB, ha explicat que tot i que l'ús del foc hi està ben documentat, a La Draga fins ara no havien trobat cap prova sobre els materials que usaven per encendre’l o transportar-lo. Les dades apunten que la majoria dels bolets recuperats a La Draga van ser seleccionats, traslladats dels boscos dels voltants del poblat, assecats i emmagatzemats, amb la intenció de ser utilitzats com a esca. Piqué ha indicat que dues de les peces que han analitzat presenten, a més, mostres evidents d’haver estat manipulades amb aquesta finalitat, cosa que avala la hipòtesi de la recerca, apunta la investigadora. Les condicions excepcionals del jaciment de La Draga per a la conservació de restes arqueològiques, que estan submergides al nivell freàtic, han permès als investigadors recuperar fins a 86 restes de fongs –algunes completes- i realitzar-ne l'estudi taxonòmic, identificant la presència de sis espècies: Skeletocutis nivea, Coriolopsis gallica, Daedalea quercina, Daldinia concentrica, Ganoderma adspersum i Lenzites warnieri. “És un fet excepcional que s’hagin pogut recuperar aquests bolets, atès que la seva conservació com a material arqueològic és molt difícil, en ser molt sensibles a la descomposició”, assenyala Antoni Palomo, investigador del MAC i de la UAB.La majoria dels exemplars recuperats a la Draga són polípors i poden créixer sobre els troncs d'arbres morts o parasitar arbres vius. Són espècies no comestibles, però que han estat utilitzades tradicionalment per encendre foc, de manera que es coneixen també com bolets d'esca. La seva estructura llenyosa els fa altament inflamables i per tant ideals per iniciar i transportar el foc. Entre les espècies utilitzades per a aquesta finalitat es troben Daedalea quercina, diverses espècies de Ganoderma, Coriolopsis gallica i Daldinia concentrica, totes elles documentades a La Draga. El bolet d'esca s'utilitzava per prendre les espurnes que es desprenien de colpejar una roca silícia contra un mineral ric en sulfur fèrric, com la pirita o la marcassita.Els investigadors asseguren que la troballa fa de La Draga un cas excepcional per a l'estudi de l'ús de fongs a la prehistòria. És un dels jaciments on major quantitat i diversitat de fongs s'han pogut recuperar fins ara. Fins al moment, les escasses troballes arqueològiques de bolets es restringien a jaciments del nord i centre d’Europa, tot i que només en comptades ocasions s’havia pogut demostrar el seu ús tecnològic. Destaquen les troballes del jaciment mesolític de Starr Carr (Anglaterra), també interpretades com a resultat del seu transport intencional per a ser emprades com a bolets d’esca. Un altre notable exemple, però de cronologia més recent que La Draga, són les restes que transportava Ötzi entre el seu equipament.La importància del jaciment neolític de La DragaLes restes estudiades ara formen part del conjunt de troballes recuperades en un poblat neolític, La Draga, que es troba situat a la riba oriental del llac de Banyoles. La importància d'aquest poblat prehistòric radica que va ser un dels primers llocs on les societats camperoles neolítiques es van establir al nord-est de la península Ibèrica, fa uns 7300 anys, transformant l'espai que els envoltava per desenvolupar les pràctiques agrícoles i ramaderes necessàries per seva subsistència. El tret més singular del jaciment és la conservació d'elements elaborats en fusta i altres matèries orgàniques, fet excepcional per a cronologies tan antigues, i que possibilita un acostament diferent i més complet a la comprensió de les primeres societats camperoles de la Mediterrània occidental.El descobriment del jaciment es va produir el 1990 i des d'aleshores s'han succeït les campanyes d'excavació sota la coordinació del Museu Arqueològic de Banyoles i la participació de la Universitat Autònoma de Barcelona, el Consell Superior d'Investigacions Científiques (IMF, Barcelona) i el Museu d'Arqueologia de Catalunya. Les excavacions de la Draga han estat finançades per un projecte del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, mentre que la investigació ha rebut suport del Ministeri d'Economia i Competitivitat mitjançant un projecte coordinat entre el CSIC i la UAB, així com de Recercaixa.\nACTUALIZACIÓ:Els conductors de VTC ocupen quatre carrils de la Diagonal entre Francesc Macià i Pius XII\nEl conseller Calvet es reuneix aquest dilluns amb agents socioeconòmics i del sector del transport\nEls conductors de VTC ocupen dos carrils de la Diagonal entre Francesc Macià i Pius XII\nAMPLIACIÓ:Calvet demana a taxis i VTC un diàleg "sense xantatges, ocupacions de la via pública i sense violència"\nFEPOL exigeix al govern de Santpedor que retiri "immediatament" la denúncia contra la meitat de la Policia Local\nAMPLIACIÓ:Jutgen un acusat que s'enfronta a 14 anys i mig de presó per abusar de la seva neboda menor d'edat a Salt


El gran batec de Berga - Pànxing\nLleida, Tarragona, Barcelona, Salt i Berga… Sí, Berga, la capital de comarca exercint com a un dels epicentres del batec multitudinari que manifestava, una vegada més, que els catalans segueixen ferms en la voluntat de construir un nou país.\nTot i el cansament, tot i la sensació que el procés ja dura un pèl massa i la incertesa de si els polítics estaran a l’alçada, van ser molts, moltíssims, els que van sortir al carrer. A Berga, el Passeig de la Pau exercia d’escenari per les prop de 60.000 persones que van sumar-se a la crida. I vam saber-ho fer.\nBerga va demostrar una vegada més estar a l’alçada quan el país li demana, en un any ple d’esdeveniments especials, aquest el que més, si tenim en compte la repercussió i el sentit de la concentració. I estem segurs que cadascun dels protagonistes del batec a Berga va tornar a casa amb la sensació, una vegada més, d’haver fet la feina. Però encara en queda… No defallim. Però també ens anotem amb bolígraf vermell les declaracions del dia després del president de la Generalitat “el juny o juliol del 2017 haurem culminat el procés”. Perquè la Diada de l’any que ve sigui ja una Diada de celebració, una Diada per dir ben alt que hem aconseguit la llibertat.


Els mossos investiguen la mort violenta d'un home de 80 anys a les Corts\nEls Mossos d'Esquadra han trobat mort un home en un pis al carrer Marquès de Sentmenat, al barri de les Corts a Barcelona. Els agents han rebut un avís d'un home dient que hi havia llum al pis, però ningú li contestava.\nEn arribar al lloc dels fets, els mossos han trobat el cos d'un home de 80 anys sense vida i amb signes clars de violència. A les 4 del matí han acabat de recollir totes les proves i han ordenat que s'aixequés el cos.\nEls mossos han obert una investigació per poder donar llum sobre els fets. És la segona mort violenta que es produeix a Barcelona les darreres setmanes, ja que el 29 d'octubre van trobar un home de 65 anys mort en un pis de l'Eixample.


Com guanyar subscriptors a l'estiul (o almenys no perdre'ls)\nComencem juliol i els missatges de "fora de l'oficina" no paren d'arribar com a resposta a les campanyes que enviem. Seguirà així durant les properes setmanes i gairebé tot l'estiu. Al setembre o octubre, donar-se de baixa de les newsletters que se'ns acumulen a la safata d'entrada és una forma de superar la tornada a l'escola. Però, encara que sembli el pitjor moment, pots guanyar subscriptors o almenys no perdre'ls si segueixes aquests consells.\nFes més campanyes de participació i menys de tipus informatiu. Quedar-se a l'oficina mentre altres estan de vacances pot ser una llauna. No avorreixis als teus subscriptors amb missatges corporatius quan ells descompten els dies que els queden per anar-se'n o ja estan amb la nostàlgia d'on van marxar. Planteja les campanyes amb qüestionaris o enquestes lleugeres i concursos que els facin passar una bona estona, millor així que amb notícies a les que no van posar molta atenció.\nCompartir els resultats o la seva participació t'ajudarà a augmentar la visibilitat de la teva marca entre els seus contactes de xarxes socials. Si, a més, els animeu a fer-ho amb algun sorteig, guanyaràs subscriptors interessats en el que ofereixes i no només disposats a guanyar el premi. Cal no descuidar el component social de les campanyes perquè les recomanacions funcionen gairebé millor que la publicitat per guanyar clients o subscriptors en aquest cas.\nFer que els seus missatges siguin menys corporatius també passa per ser creatiu i fer enviaments una mica diferents. Pots provar dissenys nous amb algun motiu estiuenc o arriscar-te amb enviaments que es surtin una mica dels temes que normalment tractes. Per exemple: una reflexió molt personal, una entrevista a algú rellevant del sector, un article de signatura convidada, un concurs a Instagram ...\nControla el nombre d'enviaments. Sempre ho diem però a l'estiu es fa encara més evident: no cal que enviïs tots els teus missatges a tota la llista, més encara sabent que molts d'ells no estan a l'oficina. Aprofita la segmentació! No pots controlar un a un qui són els que estan "fora de l'oficina" però sí valer-te de la informació estadística per no enviar més missatges dels que poden obrir.\nPer exemple: durant un parell de setmanes (l'equivalent a unes mitges vacances), envia campanyes només als que han obert el número anterior; redueix la freqüència a una tercera part o la meitat en aquells subscriptors que no hagin obert els últims dos enviaments; o premia amb algun descompte als que segueixen obrint totes les ofertes que els envies.\n¿Vacances sense mòbil? Tant de bo, però no sol ser així. La majoria ens portem el mòbil allà on estiguem i ho consultem igualment. No s'està pendent tota l'estona com mentre es treballa, però sí es dedica un mínim temps. Per això les campanyes s'han de veure perfectes al mòbil i ser una mica més lleugeres del que és habitual pel que fa a continguts i freqüència: amb poc temps, no se li dóna molta atenció a temes que no poden competir amb el paisatge o la família.\nL'estiu no és mala època per l'email màrqueting, només cal adaptar l'estratègia igual que per Nadal: no tot l'any es pot enviar el mateix, perquè els subscriptors tenen costums diferents i ells són al cap i a la fi qui volem impactar.


Ed (dyoneo) | LibraryThing en català\ndyoneo Perfil Llibres Gràfics i taules Ressenyes\nCerca en els llibres de dyoneo\nSelecció a l'atzar de la biblioteca de dyoneo\nLa Nouvelle Heloise, Extraits II de Jean-Jacques Rousseau\nThe Little Town Where Time Stood Still de Bohumil Hrabal\nGötz von Berlichingen mit der eisernen Hand de Johann Wolfgang von Goethe\nThe Review of Contemporary Fiction Younger Writers Issue (Summer 1993): William T. Vollmann / Susan Daitch / David Foster Wallace de John O'Brien ed.\nMembres amb els llibres de dyoneo\nAmics: 50Watts, BettcherForrest, CricketVanLent, nasreddin, roomraven, shigekuni\nBiblioteca interessant: absurdeist, aipotu, apash, Benthamite, BillsProtennoia, Brasidas, casuistry, charon79, civitas, ctorre, dbvisel, deebee1, efeltonf, hthr, iijjaallkkaa, JanWillemNoldus, lostcosmonaut, lriley, Maurice_Joost, Nicholae, papalaz, PhilOPosia, Quixada, returning, rolandperkins, thatguyzero, thomas_and_ed\nEtiquetesfiction (1,128), novel (983), American fiction (398), English fiction (260), 19th century (234), history (178), philosophy (161), French fiction (137), nocover (137), short fiction (134) — mostra totes les etiquetes\nSuportSense marcar (5), Llibre (2,067), Llibre en paper (1,941), Audiollibre (2)\nAutors preferitsHenry Adams, Theodor W. Adorno, Felipe Alfau, Nelson Algren, Martin Amis, Roland Barthes, Thomas Bernhard, Adolfo Bioy Casares, Giovanni Boccaccio, Roberto Bolaño, Jorge Luis Borges, Angela Carter, Blaise Cendrars, Geoffrey Chaucer, Joseph Conrad, Julio Cortázar, Hart Crane, E. E. Cummings, Charles Darwin, René Daumal, Charles Dickens, Lawrence Durrell, George Eliot, Steve Erickson, F. Scott Fitzgerald, Sigmund Freud, William Gaddis, André Gide, Nikolai Gogol, Witold Gombrowicz, Alasdair Gray, Jaroslav Hašek, David Hume, Henry James, Franz Kafka, Jack Kerouac, Søren Kierkegaard, Claude Lévi-Strauss, Malcolm Lowry, Harry Mathews, Herman Melville, David Mitchell, Nicholas Mosley, Haruki Murakami, Iris Murdoch, Robert Musil, Vladimir Nabokov, Friedrich Nietzsche, Flann O'Brien, John Dos Passos, Georges Perec, Marcel Proust, Thomas Pynchon, Raymond Queneau, Gregor von Rezzori, Dorothy M. Richardson, Rainer Maria Rilke, Jacques Roubaud, Miguel de Cervantes, Arthur Schopenhauer, William Shakespeare, Gertrude Stein, Stendhal, Wallace Stevens, Evelyn Waugh, Nathanael West, Walt Whitman (Preferits compartits)\nLlibreries preferidesAkateeminen kirjakauppa - Helsinki, Avenue Victor Hugo Books, Bookman's Alley, Bookman's Corner, Bound Together Anarchist Collective Bookstore, Green Apple Books, Green Mountain Books & Prints, Harvard Book Store, New England Mobile Book Fair, Powell's - Lakeview\nURL /profile/dyoneo (perfil)\ndyoneo ha valorat i afegit:\ndyoneo ha afegit:\nQuant a | Contacte | LibraryThing.com | Privadesa/Condicions | Ajuda/PMF | Blog | Botiga | APIs | TinyCat | Biblioteques llegades | Crítics Matiners | Coneixement comú | 166,246,480 llibres! | Barra superior: Sempre visible


Portada > L’espai dels traductors > Carme Manuel Cuenca\nCarme Manuel i Cuenca (València, 1960) és catedràtica de filologia anglesa, especialitat literatura nord-americana, a la Universitat de València, i directora de la col·lecció «Biblioteca Javier Coy d’Estudis Nord-americans».\nA més dels articles que ha publicat sobre metodologia de l’ensenyament de l’anglès i els estudis crítics sobre diversos escriptors nord-americans, és autora del volum La literatura de Estados Unidos desde sus orígenes hasta la Primera Guerra Mundial i, amb Josep-Vicent Garcia i Raffi, de la biografia Esyllt T. Lawrence, una gal·lesa entre dracs. També juntament amb Josep-Vicent Garcia i Raffi, ha traduït i ha tingut cura de l’antologia Poesia gal·lesa actual.\nHa traduït al català i l’espanyol autors com ara John Woolman, Edgar A. Poe, Emily Dickinson, Harriet A. Jacobs, Harriet E. Wilson, Elizabeth Keckley, Mary Chesnut, George W. Cable, Jack Vance, Herman Melville, Gerald Vizenor i Nephtalí de León, entre d’altres.\nCarme Manuel i Cuenca, 2012. Foto: Rafael Beltran\nFamily photograph - Gerald Vizenor\nShiloh. A Requiem (April, 1862) - Herman Melville\nEnllaços sobre Carme Manuel Cuenca


Selezione: Odden, Allan Risultato ricerca: 4\nBollé, Erwin [1877- ] . Zur Kenntniss des electrischen Leitvermögens von Glas und Bergkrystall : Inaugural-Dissertation zur Erlangung der Doctorwürde von der Philosophischen Facultät der Friedrich-Wilhelms-Universität zu Berlin genehmigt und nebst den beigefügten Thesen öffentlich zu verteidigen am 7. Juli 1900 / von Erwin Bollé ; Opponenten Albert Lessing, Walter Simons, Adolf Orgler. - Berlin : A. Lüdtke, [1900?]. - 38 p.,  c. di tav. : ill. ; 23 cm\nPavia. Universitaria: MISC. 8. - T. 1436 n. 16\nCady, Walter G. . Ueber die Energie der Kathodenstrahlen : Inaugural-Dissertation zur Erlangung der Doctorwürde von der Philosophischen Facultät der Friedrich-Wilhelms-Universität zu Berlin genehmigt und nebst den beigefügten Thesen öffentlich zu verteidigen am 13. März 1900 / von Walter Guyton Cady ; Opponenten John Miller, A. Orgler, Miller. - Berlin : E. Ebering, [1900?]. - 39 p. ; 22 cm\nPavia. Universitaria: MISC. 8. - T. 1436 n. 21\nOrgler, Adolf . Über die zur disruptiven Entladung in einigen Gasen bei verschiedenen Drucken notwendige Potentialsdifferenz : Inaugural-Dissertation zur Erlangung der Doctorwürde von der Philosophischen Facultät der Friedrich-Wilhelms-Universität zu Berlin genehmigt und nebst den beigefügten Thesen öffentlich zu verteidigen am 12. August 1899 / von Adolf Orgler ; Opponenten Arnold Orgler, Johannes Croner, Heinrich Lindenau. - Berlin : G. Schade O. Francke, [1899?]. - 40 p.,  p. di tav. ; 22 cm\nPavia. Universitaria: MISC. 8. - T. 1423 n. 28\nOrgler, Arnold . Zur Physiologie der Nebennieren : Inaugural-Dissertation, welche zur Erlangung der Doctorwürde in der Medicin und Chirurgie, mit Zustimmung der Medicinischen Facultät der Friedrich-Wilhelms-Universität zu Berlin, am 23. Dezember 1898 nebst den angefügten Thesen / öffentlich verteidigen wird der Verfasser Arnold Orgler ; Opponenten Berthold Hirschfeld, Theodor Sachs, Adolf Orgler. - Berlin : E. Ebering, [1898?]. - 37 p. ; 22 cm\nPavia. Universitaria: MISC. 8. - T. 1413 n. 24


Cap Vermell - El GOB demanam a la ciutadania que no accedeixi als illots\nEl GOB demanam a la ciutadania que no accedeixi als illots\nEscrit per: GOB Mallorca\nEl confinament ha fet encara més evident la importància biològica d'aquests santuaris naturals\nEls illots de les Balears tenen una importància biològica extraordinària. A molts d'ells s'hi han desenvolupat espècies endèmiques de fauna, que no es troben enlloc més del món.\nA més a més aquesta primavera, per mor del confinament, a alguns illots s'hi han instal·lat espècies d'aus amenaçades, com la gavina roja (Ichthyaetus audouinii) o el picaplatges camanegre (Charadrius alexandrinus) que en aquests moments s'hi estan reproduint. Els intents de cria que altres anys varen fracasar per mor de les molèsties enguany estan tenint èxit... fins ara. Amb la desescalada del confinament i el retorn de l'activitat nàutica i el bany, si s'accedeix als illots es pot causar el fracàs en la reproducció de moltes parelles d'aus, o l'abandonament complet de les colònies de cria.\nPer això des del GOB es fa una crida a la ciutadania, especialment als practicants d'esports nàutics (piragüisme, paddel-surf, etc) i pescadors per tal que no accedeixin als illots.\nJustament des del passat cap de setmana, voluntaris del GOB amb el suport de la Conselleria de Medi Ambient i del Parc Nacional de Cabrera participen en un dispositiu de vigilància i informació per evitar molèsties a una gran colònia de cria de gavina roja que s'ha instal·lat a un illot molt proper a una zona urbana. Però no tenim capacitat per estendre el dispositiu a altres illots que també s'han colonitzat, pel que apel·lam a la responsabilitat dels ciutadans.\nMés enllà d'aquesta petició urgent per evitar el fracàs de la reproducció de les aus aquesta primavera, des del GOB reclamam a la Conselleria de Medi Ambient la protecció legal de tots els illots de les Balears per tal de garantir les mesures adequades per a la conservació dels seus valors naturals extraordinaris.


Vi Horse Heaven Hills a Uvinum. T'encantarà comprar vi\nVi Horse Heaven Hills\nVeure tots els productes a Vi Horse Heaven Hills »\nHorse Heaven Hills (AVA) és una zona vitivinícola d'Amèrica a Washington. Les més de 570,000 hectàrees destinades al cultiu de raïm es veuen afectades pels forts vents que arriben des de l'oest.\nAquesta zona és reconeguda per ser una de les més grans de Washington que estan destinades al vitivinícola. Alguns dels vins més importants de Horse Heaven Hills es produeixen utilitzant raïms Cabernet Sauvignon, la mateixa que va ser reconeguda amb 100 punts de qualificació pel Robert Parker 's The Wine Advocate, qualificació només obtinguda per 15 vins més dels Estats Units.\nEntre les raïms produïts en aquest AVA trobem la Barbera, Cabernet Franc, Cabernet Sauvignon, Chenin Blanc, Garnatxa, Malbec, Merlot, Mourvedre, Petit Verdot, i Riesling. Gran percentatge dels seus vins es caracteritzen per ser escumosos i dolços.\nComprar Vins de Horse Heaven Hills online.\n<img src="https://media-verticommnetwork1.netdna-ssl.com/wines/columbia-crest-h3-horse-heaven-hills-merlot-1457783-s453_d.jpg" alt="Columbia Crest H3 Horse Heaven Hills Merlot 2016" width="130" height="130">\n(Horse Heaven Hills, Washington, Negre, Columbia Crest)\nVi Horse Heaven Hills: Top Vendes\nHorse Heaven Hills, Washington, Negre, Columbia Crest\t(Merlot)\nVi Horse Heaven Hills: negre\nVi Horse Heaven Hills: blanc\nCerques relacionades sobre Vi Horse Heaven Hills


Conte a mida com a regal per a una mestra – Contes personalitzats\nEtiquetat conte a mida, conte per a un mestre, conte per a un professor, conte per a una mestra, conte per a una professora, conte personalitzat, conte personalitzat en català, conte personalitzat per a un mestre, conte personalitzat per a una mestra, contes a mida, contes personalitzats, contes personalitzats en català, estudi il·lustració, Estudi Xevidom, Montse Batalla, que regalar a un mestre, que regalar a un professor, que regalar a una mestra, que regalar a una professora, regal final de curs, regal mestra, regal mestre, regal original final de curs, regal original mestra, regal original mestre, regal original professor, regal original professora, regal personalitzat, regal professor, regal professora, regals personalitzats, Xevi Domínguez, Xevidom\nPrevious postContes personalitzats clàssics com a regal per a mestres\nUn pensament sobre “Conte a mida com a regal per a una mestra”\n21 Juny, 2014 a les 13:40\nUn conte genial que ha encantat a la mestra i a tots els nens que en formen part. Gran record per sempre més!\nGràcies Montse i Xevi per fer-nos aquest grandíssim conte de petits infants i gran mestra!


Tot a punt per la Pota Roja! - Championchip\nPublished by championchip on 21/10/2019\nDiumenge 10 de novembre tindrà lloc la quarta edició de la Pota Roja, l’esdeveniment més complet que ha triomfat a cada edició per les seves dues vessants: la carrera i la bici a la muntanya.\nSe celebrarà a Cervelló, un lloc idoni perquè el Trail i la BTT convisquin en un cap de setmana de màxima afluència a la població, oferint fins a 5 modalitats en un mateix matí:\nTRAIL: 8K (amb opció de caminada), 14K (puntua a la Lliga Championchip + Lliga Trail) i 24K\nBTT: 20K i 35K\nINCLÒS AMB LA INSCRIPCIÓ:\nBossa del corredor amb productes dels col·laboradors\nServei de dutxes i vestuaris en el mateix pavelló\nAvituallaments complets durant el recorregut\nAvituallament final complet amb butifarrada\nZona d’aparcament gratuïta a 200m de la sortida\nServei mèdic durant el recorregut i a l’arribada\nServei COMPEX a l’arribada\nMEDALLA FINISHER PER A TOTS!!!\nDescarrega’t la guia del participant fent clic aquí


A Peu de carrer, fotodietari : de juliol 2017\nPublicat per Marcel Albet Guinart a 7:54 Cap comentari:\nParc d'atraccions de Platja d'Aro\nEtiquetes de comentaris: parc d'atraccions, Platja d'Aro\nPublicat per Marcel Albet Guinart a 7:42 Cap comentari:\nSoca de plàtan del carrer València (Barcelona) parint\nEtiquetes de comentaris: arbre, natura a ciutat, plàtan\nUn any més Sant Cugat ha participat a Liceu a la fresca, una feliç iniciativa que posa a l'abast de tothom produccions operístiques de gran qualitat, com així ha estat. Un magnífic Trovatore, que malgrat el seu argument incompressible i delirant, la qualitat de la seva música i del cant fa que en podem prescindir.\n21 de juliol de 2017 a les 22 hores, la plaça Victoria de los Angeles de Sant Cugat plena de gom a gom\nPublicat per Marcel Albet Guinart a 22:44 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: música, opera, Sant Cugat del Vallès\nSant Cugat recorda Rudolf Häsler a la sala capitular del monestir\nSant Cugat, 27 de juliol de 2017 - Com homenatge del 90è aniversari del naixement de Rudolf Häsler (Interlaken, Suïssa 1927- Sant Cugat, 1999) l'Ajuntament de Sant Cugat presenta una selecció del seu treball com pintor. L'exposició es pot visitar fins l'onze de setembre a la sala capitular del monestir. Ha estat comissariada per Biel Moreras i Solanes\nA continuació el text de l'alcaldessa Mercè Conesa i Pagès publicat al catàleg de la mostra:\n"Aquest juliol de 2017 l'artista Rudof Häsler hauria fet 90 anys. I, tot i que ens va deixar en fa 18, el seu llegat cada dia pren més força. Just aquest any la galeria internacional Bromer Kunst de Roggwil (Suïssa) li ha dedicat una gran exposició i ha adquirit una bona col·lecció de la seva obra, que a partir d'ara es podrà visitar a la seva ciutat i al seu país de naixement. Mentre, a Sant Cugat, la seva ciutat d'acollida, els seus fills Alejandro, Ana, Juan Carlos i Rodolfo, tots vinculats a les arts i a la cultura, estant duent a terme una gran tasca de conservació de la seva obra i preservant la seva memòria.\nEn el 90è aniversari del seu naixement, l'Ajuntament de Sant Cugat vol retre homenatge a la figura de Häsler com pintor, humanista, una de les figures clau per entendre el realisme pictòric a Catalunya i Europa a finals del s. XX, i com santcugatenc il·lustre, reconegut i estimat per la ciutat.\nRudolf Häsler va ser un viatger curiós, copsava allò que més li cridava l'atenció del que l'envoltava i ho descrivia minuciosament en les seves obres, una mostra de respecte a la tradició pictòrica, i alhora una visió contemporània de la realitat. Les seves obres són l'empremta física de la seva actitud vital i artística, el viatge com una manera de viure i de conèixer la societat que l'envoltava i que ell s'estimava profundament"\nBar Catalunya, Sant Cugat - 1988, acrílic sobre fusta\nForn de pa - 1975, oli sobre tela\nChinese insurance, San Francisco - 1990, acrílic sobre fusta\nBar de nit, 43st, New York - 1992, acrílic sobre fusta\nApocalipsis de la Esperanza y la Misericordia\nEl passat dissabte 22 de juliol, a l'entorn de l'exposició, al claustre és presenta Apocalipsis de la Esperanza y la Misericordia. Un espectacle on text, veu i piano es fonen de la mà de tres dels fills de Rudolf; Alejandro Häsler amb seva obra pictòrica; la veu de mezzo-soprano d'Ana Häsler i els poemes de Rodolfo Häsler. Ana Häsler acompanyada pel pianista David Casanova López canta una selecció de lieds d'Olivier Messiaen i J.J. Falcón Sanabria, aquests amb texts de Rodolfo Häsler\nPublicat per Marcel Albet Guinart a 19:05 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: música, Rudolf Häsler, Sant Cugat del Vallès\nFaçana principal i entrada de l'ara ja antiga Escola Massana. Podeu veure la nova clicant aquí\nVestíbul d'entrada. Un parell d'estàtues donaven la benvinguda\nUna és el bust d'Agustí Massana, fundador de l'Escola. És obra de l'escultor Enric Clarasó\nL'altra és aquest magnífic bronze, Serena, obra de l'escultora Pilar Francesch i Ventalló, que va ser alumna de l'Escola Massana\nPublicat per Marcel Albet Guinart a 21:57 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: art, Barcelona arquitectura, Escola Massana\nA la bonica vila osonenca de Centelles hi ha aquest avís dirigit al gossos. Espero i desitjo que el nivell de comprensió lectora dels cans centellencs sigui prou bo i així evitar que tot Centelles esdevingui un pixacans\nA Sant Cugat també en tenim de cans pixaners, aquesta nota ho demostra. El nivell literari però és francament inferior al de Centelles\nTambé a Sant Cugat. Ben dit ¡¡¡\nA Sant Cugat s'organitzen\nBarcelona sempre un pas endavant. Al Raval foto-denuncia\nPublicat per Marcel Albet Guinart a 10:08 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: cans, Centelles, gossos, Sant Cugat del Vallès\nSant Cugat - Quatre Cantons\nPublicat per Marcel Albet Guinart a 14:28 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: art al carrer, art urbà\nLa nova Escola Massana a punt de ser inaugurada\nLa pastisseria del Sr. Massana\nA prop de l'Escola Massana, al carrer Ferran 14, per sort encara es conserven els rètols de la que va ser la famosa pastisseria Massana. Un dels seus pastissers, el Sr. Agustí Massana i Pujol, fou el mecenes que va fundar l'Escola\nEtiquetes de comentaris: Barcelona arquitectura, Escola Massana\nEtiquetes de comentaris: gent, turisme


UMH - PUBLICITAT AUDIOVISUAL\nNosaltres: PUBLICITAT AUDIOVISUAL\nMatèria: PUBLICITAT AUDIOVISUAL\nL'assignatura se centra en l'estudi dels conceptes de Publicitat i, en concret, en la Publicitat Audiovisual, tant en els seus formats convencionals (espot, publireportatge) com en les noves formes publicitàries audiovisuals.\nLa publicitat, a més d'informació i comunicació, representa un fenomen de transformació en el canvi d'hàbits a través de la persuasió, tant més quan es tracta d'audiovisual, que contribueix al desenvolupament econòmic de la societat.\nAquesta assignatura té per objecte iniciar i aprofundir en l'estructura publicitària i les diferents formes de persuasió que es desenvolupen enfront del consumidor. A més, forma a l'estudiant en coneixements sobre l'ús de l'audiovisual que planteja aquesta disciplina, tant en els formats convencionals com en les noves formes de comunicació transmedia.\n01Conèixer i comprendre els elements constitutius de la publicitat i enparticular a l'àmbit audiovisual com a procès de comunicació.\n03Conéixer i desenrotllar la planificació estratègica per al disseny de l'estratègia publicitària i l'elaboració d'un missatge creatiu eficaç d'acord al públic objectiu.\n03Conèixer les tècniques, eines necessàries i les narratives pròpies per a elaborar productes publicitaris audiovisuals per a diversos formats.\n04Conèixer i practicar els rols necessaris en la creació i elaboració d'una campanya publicitària audiovisual.\n04Analitzar, valorar i elaborar continguts publicitaris audiovisuals atenent a les demandes del mercat econòmic-social.\n07Motivar la capacitat creativa i innovadora abans els formats audiovisuals emergents.\n08Conèixer i investigar les estratègies i els processos de disseny, producció i difusió de continguts publicitaris audiovisuals.\n09Dissenyar productes publicitaris audiovisuals potenciant les característiques inherents de cada mitjà.\nU1La publicitat com a procés de comunicació\nU2El procés de creació publicitària\nU3Llenguatge publicitari en els mitjans audiovisuals\nU4Els suports i els formats publicitaris audiovisuals\nMODALITAT A - AVALUACiÓ PRESENCIAL CONTÍNUA: El/la estudiant ha de realitzar al llarg del quadrimestre tasques pràctiques (50% de la nota final) i un examen teòric final (50% de la nota final) . Ambdós notes se sumen quan siguen iguals o superiors a 4 punts sobre 10.\nLa pràctica (50% de la nota final) es compon de dos exercicis pràctics:\nPràctica 1 - Campanya de publicitat transmitja (40% de la nota final)\nPràctica 2 - Produir el tràiler d'un producte audiovisual (10% de la nota final)\nLes bases, normes i informació de cada treball pràctic s'anunciaran amb suficient antelació.\nL'avaluació presencial exigix l'assistència al 80% de les classes (no s'accepten faltes justificades) i la presentació en forma i data de cada un dels treballs.\nMODALITAT B - AVALUACIÓ EN CONVOCATÒRIA D'EXAMEN: El/la estudiant haurà de realitzar una examen teòric final que inclou una prova pràctica escrita basant-se en el contingut de l'assignatura i el material proporcionat. Tot el material de l'assignatura està penjat i explicat en la Carpeta Materials. Les diapositives són una guia a omplir amb la bibliografia obligatòria i els articles penjats en la carpeta materials. A més, de la bibliografia obligatòria indicada en la web és recomanable llegir els anuncis de l'assignatura.\nAVALUACIÓ PRESENCIAL CONTÍNUA:\nEl/la estudiant ha de realitzar al llarg del quadrimestre les tasques pràctiques obligatòries (50% de la nota final) i un examen teòric final (50% de la nota final). Ambdós notes se sumen quan siguen iguals o superiors a 4 punts sobre 10.\n50% de la nota final - La part pràctica es compon de dos exercicis pràctics:\nPràctica 1 - Campanya de publicitat transmitja (40% de la nota final). Esta pràctica es realitzarà en grup i s'articularà cronològicament en quatre fases (10% de la nota final /fase):\nFase I. La identitat corporativa i la imatge de marca: redacció de la carta d'identitat i anàlisi i revisió de la identitat visual corporativa d'una organització\nFase II. Definició de l'estratègia i elaboració del briefing\nFase III. Elaboració del missatge publicitari\nFase IV. Establiment de l'estratègia de mitjans i creació de peces publicitàries\nPràctica 2 - Produir el tràiler d'un producte audiovisual (10% de la nota final) . Les bases, normes i informació de cada treball pràctic s'anunciarà amb suficient antelació i estarà disponible en la carpeta materials.\n50% de la nota final: L'examen teòric que es realitzarà en convocatòria d'examen.\nL'examen serà de preguntes de tipus test i versarà sobre els continguts impartits en l'assignatura. En l'examen teòric tipus test les respostes incorrectes no descompten nota.\nAVALUACIÓ EN CONVOCATÒRIA D'EXAMEN:\nEl/la estudiant haurà de realitzar una examen teòric final tipus test (50% de la nota final) i inclou una prova pràctica escrita (50% de la nota final) basant-se en les unitats docents previstes en la guia i els exercicis pràctics realitzades durant el curs.\nEn l'examen teòric tipus test les respostes incorrectes no descompten nota.\nAdequada presentació dels treballs en forma i plazo.\nA fi de poder fer un seguiment de l'assignatura ordenat, es recomana a l'alumnat que desitge acollir-se a la modalitat d'avaluació en convocatòria d'examn que ho comunique per mitjà d'email a la professora responsable de l'assignatura.


Desenvolupament i Comercialització de Projectes de Cinema Fantàstic i Ficció Contemporània - UOC\nDiploma de Postgrau de Desenvolupament i Comercialització de Projectes de Cinema Fantàstic i Ficció Contemporània (UOC, Sitges Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya)\nAssistim al Big Bang del gènere fantàstic en totes les seves expressions. Des de la literatura fins als videojocs, passant per les sèries de televisió i el cinema, les històries sobre altres mons i realitats més enllà de la nostra, l'evocació de misteris naturals o artificials o els relats plens de personatges foscos són omnipresents. La capacitat per a l'evasió i la reflexió del fantàstic, la seva creativitat intrínseca i el seu innegable atractiu per a una audiència universal, fan del gènere un valor segur dins de les indústries culturals. El fantàstic és una de les expressions més consolidades del passat, present i futur del cinema i altres continguts audiovisuals, tant en termes creatius com industrials. El fantàstic és cultura, creativitat i indústria.\nTítol: Desenvolupament i Comercialització de Projectes de Cinema Fantàstic i Ficció Contemporània (UOC, Sitges Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya)\nEl programa de postgrau neix de la col·laboració de la UOC i el Sitges Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya, un dels esdeveniments cinematogràfics més importants d'Europa. El prestigi com a festival competitiu especialitzat ha estat certificat internacionalment per la FIAPF (Federació Internacional d'Associacions de Productors Cinematogràfics) i per l'Acadèmia de les Ciències i Arts cinematogràfiques de Hollywood, que l'ha designat festival qualificat per als premis Oscar®.\nEls estudiants del programa de postgrau en Desenvolupament i comercialització de projectes de cinema fantàstic i ficció contemporània (30 ECTS) desenvoluparan la capacitat de crear i valorar el potencial de noves idees i projectes per a cinema i altres mitjans audiovisuals, i seran capaços de plantejar les formes més adients de comercialització i promoció de productes audiovisuals tenint en compte les particularitats expressives, creatives i industrials del gènere.