DECÀLEG PER A LA COL·LABORACIÓ PÚBLIC-PRIVADA EN MATÈRIA D’OCUPACIÓ – Ingeus\nDECÀLEG PER A LA COL·LABORACIÓ PÚBLIC-PRIVADA EN MATÈRIA D’OCUPACIÓ\nDes de l’experiència d’Ingeus de gairebé 30 anys de treball en més de 150 llocs a tot el món, recolzant als governs a augmentar les taxes d’ocupació i combatre l’exclusió social, apuntem a continuació algunes reflexions i idees que poden ser tingudes en compte a Espanya, a l’hora d’impulsar la col·laboració públic-privada en la inserció laboral.\n1º El marc de referència:\nEls informes i recomanacions derivats de l’avaluació de l’acompliment dels Serveis Públics d’Ocupació Espanyols (SPEs) en el marc del programa EVADEIXES i de la Xarxa Europea PES-Network, segueixen insistint en la necessitat de la cooperació públic-privada en matèria d’ocupació a Espanya.\nCooperació pública i privada. Dan Finn, Professor Emèrit d’Inclusió Social de la Universitat de Portsmouth i un dels majors experts a nivell internacional en l’àmbit de la Col·laboració Públic-Privada en l’àmbit de l’Ocupació, ens comenta que és quan l’ocupació comença a recuperar-se, el moment en el qual els Serveis Públics d’Ocupació deuen iniciar la col·laboració amb entitats privades, perquè els aturats més allunyats del mercat de treball es beneficiïn de la recuperació d’ocupació.\nL’Estratègia Espanyola d’Activació per a l’Ocupació 2017-2020 (EEA) representa una nova oportunitat per impulsar la cooperació entre els Serveis Públics d’Ocupació (SPE) i els proveïdors privats de serveis per a l’ocupació, en establir la col·laboració amb altres agents, tant públics com a privats entre uns altres, com un dels seus principis d’actuació.\nL’experiència de l’Acord marc per a la contractació dels Serveis Públics d’Ocupació de l’Estat i de les CCAA (d’ara endavant, SPE) amb les agències de col·locació, de recent expiració, permet extreure un conjunt de conclusions a tenir en compte per al futur marc de Col·laboració Públic-Privada (CPP) en l’àmbit de la inserció laboral: terminis, col·lectius destinataris, tarifes i la seva estructura, entitats col·laboradores…\n2º L’experiència internacional ens demostra que cada vegada més, els serveis d’ocupació necessiten personalitzar els seus models de serveis per afrontar el doble repte que suposa reduir la desocupació i oferir suport als aturats més allunyats del mercat de treball: aturats de llarga durada, Joves sense qualificació, treballadors d’edat avançada i persones amb problemes de salut i discapacitats.\nAprendre de l’experiència internacional. Dan Finn ens explica que ara que l’ocupació comença a recuperar-se, és moment de parar-se a reflexionar què podem aprendre d’experiències passades, que no van funcionar i d’altres països del nostre entorn. L’exemple d’Irlanda és extrapolable al nostre país, la qual cosa va fer el govern irlandès per abordar el repte de reduir la desocupació dels aturats de llarga durada, va ser aprendre de l’experiència internacional i tenir un diàleg amb operadors amb experiència internacional, per engegar un model de col·laboració Públic-Privada al mercat d’ocupació.\n3º La desigualtat en la recuperació de l’ocupació\nLa recuperació econòmica està suposant una clara recuperació de l’ocupació i unes millors expectatives sobre el mercat de treball. És indubtable que la taxa de desocupació a Espanya s’ha reduït notablement (el 30%) des del segon trimestre de 2015 al segon trimestre de 2018 (segons dades EPA), passant dels gairebé 5,5 milions d’aturats a 3,8 milions, però la millora de l’ocupació no ha arribat de forma homogènia a tots els col·lectius, especialment als majors de 45 anys; col·lectiu que representa el 38% dels aturats a Espanya i en el qual la taxa de desocupació únicament s’ha reduït el 21%.\nEls aturats de menys qualificació són més de dos milions de persones i representen el major percentatge dels aturats, el 54%.\nQuan l’ocupació comença a millorar. Dan Finn destaca que ara, quan la recuperació econòmica està afavorint la creació d’ocupació, és el moment de llançar iniciatives de Col·laboració Públic-Privades dirigides als col·lectius més allunyats del mercat de treball; col·lectius que sense actuacions específiques dissenyades ad hoc, quedaran al marge d’aquesta recuperació.\n4º El perfilat dels demandants d’ocupació.\nL’inici per part del Servei Públic d’Ocupació Estatal (Sepe) dels treballs necessaris per adoptar un model de “perfilat” dels usuaris que permetrà l’adopció de mesures d’activació en funció de la menor o major distància a l’ocupació per part dels aturats.\n5º El promoure la innovació de les entitats col·laboradores.\nL’experiència internacional de més de tres dècades de Col·laboració Públic-Privada a reduir les taxes de desocupació i combatre l’exclusió social en diferents països del món, demostra que la Col·laboració Públic-Privada no és una simple externalización de serveis condicionada a l’aplicació de les mateixes metodologies existents. Si el que es pretén és una mera cessió de mitjans privats a menor cost per pal·liar les manques de mitjans públics, el model estaria condemnat al fracàs.\nÉs imprescindible que els SPE promoguin la capacitat dels proveïdors privats per a la innovació, la millora i integració dels processos d’activació i la proximitat als propis usuaris i als ocupadors; de la mateixa manera que el sector privat ha de respectar les prioritats estratègiques públiques i els seus requeriments operatius, especialment la trazabilidad i l’acreditació de les accions i dels seus resultats.\nCentrats en el propòsit del servei. Dan Finn destaca que el millor enfocament és compaginar els estàndards mínims del servei, amb la flexibilitat i llibertat de les entitats col·laboradores per adaptar les seves metodologies a les necessitats de cada persona.\n6º L’enfortir els Serveis d’Ocupació.\nEls processos de Cooperació Públic-Privada en matèria d’Ocupació no han de suposar en cap cas, un debilitament dels Serveis Públics d’Ocupació, al contrari; només amb uns Serveis d’Ocupació ben dimensionaments, amb els recursos tant humans com a materials suficients, aquesta cooperació serà eficient.\nQuè passa amb els nostres Serveis Públics d’Ocupació?. Antón Costas i Valeriano Gómez comenten que a l’actual moment de recuperació de l’ocupació a Espanya, és quan més s’ha d’invertir a potenciar i modernitzar els Serveis Públics d’Ocupació, serveis dotats econòmicament molt per sota de la mitjana dels països del nostre entorn.\nEn aquest context, i amb idea d’iniciar a Espanya el desenvolupament d’iniciatives i projectes de col·laboració entre els SPEs i els proveïdors privats de Serveis d’Ocupació, apuntem una sèrie de criteris a tenir en compte per a l’èxit d’aquesta col·laboració.\nUn dels aspectes fonamentals per aconseguir un alt nivell de resultats en l’àmbit de la Cooperació Públic-Privada en matèria d’Ocupació, resideix a encertar amb els mecanismes legals i en la correcta elecció dels sistemes de selecció de les entitats amb les quals col·laborar.\nEl fonamental de les licitacions. Dan Finn comenta que és clau tenir una fase prèvia a les licitacions en la qual dialogar amb els proveïdors, conèixer la seva experiència i opinió; per posteriorment en la licitació, establir un sistema de valoració de les ofertes dels diferents proveïdors, que prevalgui la seva qualitat i no el preu més baix.\nAnalitzem a continuació, alguns dels aspectes a tenir en compte en les licitacions d’ocupació:\n1º Marco jurídic de referència.\nL’experiència internacional ens demostra que les licitacions en règim de concurrència competitiva, acostumen a presentar en general, millors resultats que els sistemes basats en subvencions.\n2º Perfil dels usuaris-demandants d’ocupació.\nDes del nostre punt de vista, la Cooperació Públic-Privada en matèria d’Ocupació hauria de centrar-se en els col·lectius més allunyats del mercat de treball, aquells que necessiten d’un suport professional, intensiu i flexible, sense el qual no seran capaços per si mateixos de poder accedir a una ocupació digna; més que en aquells col·lectius capaços per si mateixos d’accedir al mercat de treball.\n3º Criteris d’adjudicació.\nJa que els serveis de cerca d’ocupació es classifiquen com a serveis socials i promouen l’ocupació de persones amb dificultats d’inserció al mercat laboral, la llei estableix que el preu no pot ser l’únic factor determinant per procedir a l’adjudicació.\nEn aquest sentit, la nova Llei de Contractes del Sector Públic imposa la utilització d’una pluralitat de criteris d’adjudicació sobre la base de la millor relació qualitat-preu, que s’avaluaran conforme a criteris econòmics i qualitatius. Entre els criteris qualitatius, caldria incloure les característiques del servei tals com a metodologies, processos, eines, materials i ràtios d’inserció en el col·lectiu destinatari, i les millores. La implantació al territori o el nombre d’oficines no poden ser tinguts en compte excepte justificació en l’expedient.\nL’objectiu d’inserció laboral hauria de ser un element rellevant, encara que adaptat a les característiques de cada col·lectiu.\nAdjudicació de contractes. Dan Finn comenta que un dels majors riscos en l’adjudicació de contractes de serveis d’ocupació, i on molts fallen, és posar l’èmfasi en el preu, la qual cosa es tradueix en baixa qualitat, queixes i abandó per part dels usuaris. La combinació entre qualitat i oferta econòmica ha de ser la clau en els criteris d’adjudicació.\n4º Tipologia d’entitats col·laboradores.\nAmb l’objectiu d’aconseguir resultats reeixits amb els projectes dirigits als col·lectius més allunyats del mercat de treball, en requerir aquests de processos d’acompanyament llargs i un enfocament multidisciplinari integral que abordi també problemes pre-laborals dels destinataris, fins i tot en l’entorn familiar, és aconsellable iniciar la col·laboració públic-privada amb entitats col·laboradores solvents, que:\nestiguin especialitzades en el desenvolupament de projectes d’ocupació a gran escala amb aquests col·lectius;\npuguin acreditar experiència suficient;\ntinguin resultats contrastables en aquest camp;\ndisposin de solvència suficient;\ncomptin amb metodologies pròpies innovadores contrastades;\ntinguin capacitat logística i de gestió;\ndisposin de processos i sistemes d’informació robusts.\nA aquests efectes, en els plecs haurien de preveure’s criteris de selecció i adjudicació que responguin als anteriors paràmetres.\nAvantatges que aporta el sector privat. Dan Finn destaca que el potencial dels seus equips i la seva experiència nacional i internacional en col·lectius concrets són algunes dels avantatges que ofereixen els operadors privats de serveis d’ocupació.\n5º Àmbit d’actuació.\nConsiderem que en les primeres fases de la Cooperació Públic-Privada en matèria d’ocupació, amb idea de poder obtenir resultats reeixits, avaluables i extrapolables a altres àmbits, els primers projectes haurien de desenvolupar-se en àrees urbanes, especialment en ciutats o àrees urbanes de més de 50.000 habitants.\n6º Dimensió dels projectes.\nA fi de poder engegar els equips multidisciplinaris necessaris, i comptar amb els sistemes d’informació i gestió robusts i solvents que garanteixin l’èxit dels projectes, aquests haurien de conformar-se en lots d’una dimensió mínima per lot entorn de les 300 persones.\n7.- Termini d’execució.\nEn tractar-se de projectes dirigits a col·lectius allunyats del mercat de treball, en els quals els primers resultats es produiran transcorreguts uns 18 mesos des del seu inici, l’ideal és que el termini d’execució dels projectes sigui de dos anys.\nQuant temps hauria de durar un contracte?. Dan Finn comenta que els contractes deurien durar com a mínim dos o tres anys per començar a tenir l’eficiència en la corba d’implementació. Està demostrat que com més gran és la durada dels contractes, major és un eficàcia i eficiència.\n8º Nivell de servei.\nEls projectes haurien d’establir uns estàndards de qualitat homogenis per a totes les entitats col·laboradores, així com uns serveis mínims a prestar a tots els usuaris. No obstant això, l’experiència demostra que és imprescindible permetre en la fase d’execució del contracte un alt nivell de flexibilitat, sempre que es respecti el principi d’acompanyament individualitzat, personalitzat i holístic que estableix la EEA.\nEstàndards homogenis i flexibilitat que serviran per poder mesurar la qualitat i eficàcia de les diferents entitats i poder extreure conclusions de cara a futures licitacions.\nQualitat del servei. Dan Finn destaca que la clau és com mesurar la qualitat del servei i la seva efectivitat: el disseny i engegada del pla d’acció, la freqüència dels contactes amb els usuaris i les incorporacions al mercat de treball, són les principals fites a valorar.\n9º Objectius d’inserció.\nEn funció de les característiques del col·lectiu d’usuaris de cada projecte, es deurien establir objectius d’inserció tant en relació a primeres insercions, com a altres períodes de contractació.\nL’experiència internacional demostra que un bon model d’honoraris, deu distribuir aquests en un percentatge de remuneració fixa per atenció als usuaris i un percentatge variable en funció de resultats per inserció laboral.\nInserció laboral que en el cas de col·lectius molt allunyats del mercat de treball hauria de ser remunerada en les primeres contractacions (tant a jornada contínua, com a temps parcial), amb l’objectiu de prevaler la incorporació o reincorporacions laborals, i incentivada en funció de les durades dels contractes.\nÉs desitjable que en les fases inicials de la Cooperació Púbic-Privada en matèria d’Ocupació, el percentatge de pagaments inicials per atenció sigui major, i que disminueixin a mesura que el mercat maduri i s’aprofundeixi en el coneixement del mateix. Amb això es tractaria d’evitar riscos com el de l’anomenat “descremi” o no atenció als usuaris menys empleables, de manera que les entitats col·laboradores se centrin únicament en els usuaris més “fàcils”.


Lucky man (2016 – … )\nPublicat el 2 abril, 2016 per Jep Soler a Intros bastardes |\nMúsica: Lucky man theme – Corinne Bailey Rae\nStan Lee ha passat dels noranta anys i sembla un vailet quan s’il·lusiona amb projectes nous. El seu últim treball és Lucky man, una sèrie de televisió que és capaç de compartir dos elements essencials per fer un bon producte: el segell britànic de prestigi i l’acció dels superherois creats per Stan Lee (com és habitual apareix al primer capítol, fugaçment i, aquesta vegada, s’interpreta a ell mateix). El protagonista és el detectiu Harry Clayton, un pobre home que està a punt de perdre tot el que li importa a la vida: la família i la feina. Sense entendre per què la sort li somriu, es desperta amb un braçalet posat que té un gran poder i, com bé sabeu, un gran poder implica una gran responsabilitat. La sort necessita alimentar-se de desgràcia, com ja creia el protagonista d’Unbreakable, de M. Night Shyamalan, i tot per mantenir l’equilibri de l’univers. Per tant, ser en Lucky man no ha d’anar lligat necessàriament a ser feliç.\nLa intro de la sèrie és espectacular, començant per la cançó de Corinne Bailey Rae, passant pel disseny com si es tractés de les vinyetes d’un còmic i per les imatges explicatives de l’acció, sobretot fent èmfasi a la ciutat de Londres i a les ètnies que la conformen, des d’irlandesos fins a xinesos.\nVoldria aprofitar l’avinentesa per aturar-me uns moments a repassar els actors i actrius de Lucky man, només perquè veieu com han aprofitat les grans estrelles de la televisió britànica actual. Segur que algunes de les sèries que us anomenaré les coneixeu, i si no és així ja sabeu què heu de fer: James Nesbitt (The missing, Jekyll), Steven Mackintosh (Inside men, From there to here, Luther, What remains), Eve Best (The honourable woman, The shadow line), Sienna Guillory (Luther, Fortitude), Stephen Hagan (The cut, Injustice), Darren Boyd (Case sensitive, The guilty, Fortitude).


Convocat�ria del Programa ICREA Acad�mia 2011 : Programa ICREA Acad�mia 2011\nConvocat�ria del Programa ICREA Acad�mia 2011 : Programa ICREA Acad�mia 2011Entitat convocant\nPrograma ICREA ACADEMIA 2011\nPersonal docent i investigador contractat o funcionari de les universitats p�bliques de Catalunya, que a 31 de gener de 2012, reuneixi els seg�ents requisits: a) Estar en possessi� del t�tol de doctor/a\nb) Tenir una vinculaci� permanent a una universitat p�blica de Catalunya\nc) Tenir un r�gim de dedicaci� a temps complet. d) Trobar-se en situaci� de servei actiu a una universitat p�blica de Catalunya i estar-hi impartint doc�ncia\ne) Desenvolupar la recerca a la universitat o desenvolupar-la a un centre amb personalitat jur�dica pr�pia, si s�n professors/es amb vinculaci� permanent, a temps complet i que imparteixen doc�ncia a una universitat p�blica de Catalunya.\nA la sol�licitud, que ha de complimentar-se en angl�s, s'hi ha d'incloure informaci� de la recerca efectuada en els darrers cinc anys: -Selecci� de les 5 publicacions m�s rellevants des de 2007 -Projectes de recerca des de 2007 -Premis i honors des de 2007\n-Altres m�rits de recerca des de 2007 -Plans de recerca per als propers 5 anys\nA m�s s'ha d'adjuntar el curr�culum complet en angl�s i en format pdf (m�xim 2 Mb) Data de publicaci�


El priorat | Uvinum\n1 a 20 de 475 productes (Cercant El priorat)\nNOTA DE TAST: Vista: Vermell robí intens. De capa alta i llàgrima fina, és net i brillant. Nas: Notes torrades al costat de tocs fumats i aromes afruitats,...\nNOTA DE TAST: Vista: vermell cirera. Nas: aroma a fruita vermella madura amb notes de cuir i subtils tons de fusta i minerals que són propers al priorat....\n...mitja, rivet blau, net i brillant. Nas: aromes primàries de fruita vermella i subtils tocs de caramel, notes de mineralitat, records a vainilla. Final...\n...Nas: Net i intens. Amb molta càrrega de fruita que recorda a fruits vermells madurs. Boca: Entrada potent i llaminer. Bona acidesa amb final llarg amb...\nNOTA DE TAST: Vista: vermell cirera amb vora violeta. Net i brillant. Nas: fruita madura, fruita d'estiu i fruita tropical, roses, clavells, Boca: vellut,...\n...Nas: fruita negra, notes florals, notes balsàmiques, tinta xinesa i canyella. Boca: madur, gras, elegant, equilibrat, de tanins polits. DENOMINACIÓ D'ORIGEN:...\n...Nas: Aroma intens a fruites, on denoten la fruita negra i la fruita vermella, acompanyats de notes de sotabosc, herbes mediterrànies i regalèssia. Boca:...\n...però net. Nas: Bona intensitat de les aromes, amb matisos a fruits vermells madurs i algunes espècies dolces. El fons de vainilla es distingeix després...\nCerques relacionades sobre El priorat


Campàs, Mònica (1)Diogène, Jorge (1)Elliott, Christopher T. (1)Fernández-Tejedor, Margarita (1)Ferreres, Laura (1)Leonardo, Sandra (1)\nPazos, Yolanda (1)... Show moreSubject63 - Agricultura. Silvicultura. Zootècnia. Caça. Pesca (1)... Show moreAreaProducció Animal (1)Program


Política de privacitat Xarxes Socials – CB Grup\nEn compliment de la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal (LOPD) i la Llei 34/2002, de 11 de juny, de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic (LSSI-CE), GRUP dE DISTRIBUCIÓ COSTA BRAVA SA informa als usuaris, que ha procedit a crear una pàgina a les Xarxes Socials Twitter i Facebook amb la finalitat principal de publicitar els seus productes i serveis. Dades de GRUP DE DISTRIBUCIÓ COSTA BRAVA SA;\n17410-SILS – GIRONA\nL’usuari disposa d’un perfil a la mateixa Xarxa Social i ha decidit unir-se a la pàgina creada per GRUP DE DISTRIBUCIÓ COSTA BRAVA SA mostrant així interès en la informació que es publiciti a la xarxa. En unir-se a la nostra pàgina, ens facilita el seu consentiment per al tractament de les dades personals publicades en el seu perfil. L’usuari pot accedir en tot moment a les polítiques de privacitat en la pròpia Xarxa Social, així com configurar el seu perfil per garantir la seva privacitat. GRUP DE DISTRIBUCIÓ COSTA BRAVA SA té accés i tracta la informació pública de l’usuari, especialment, el seu nom de contacte. Aquestes dades, només són utilitzats dins de la pròpia Xarxa Social. No són incorporades a cap fitxer. En relació als drets d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició, dels que vostè disposa i poden ser exercits davant GRUP DE DISTRIBUCIÓ COSTA BRAVA SA d’acord amb la LOPD, ha de tenir en compte els següents matisos;\nRectificació: només podrà satisfer en relació a la informació que es trobi sota el control de GRUP DE DISTRIBUCIÓ COSTA BRAVA SA, per exemple eliminar comentaris publicats a la pròpia pàgina. Normalment, aquest dret s’ha de exercir-lo davant la Xarxa Social.\nCancel·lació i / o oposició: com en el cas anterior, només podrà satisfer en relació a la informació que es trobi sota el control de GRUP DE DISTRIBUCIÓ COSTA BRAVA SA, per exemple, deixar d’estar unit al perfil.\nGRUP DE DISTRIBUCIÓ COSTA BRAVA SA realitzarà les següents actuacions;\nPublicació en el perfil de l’usuari de tota aquella informació a publicitada a la pàgina de GRUP DE DISTRIBUCIÓ COSTA BRAVA SA.\nL’usuari sempre pot controlar les seves connexions, eliminar els continguts que es deixin d’interessar i restringir amb qui comparteix les seves connexions, per a això haurà d’accedir a la seva configuració privada.\nL’usuari, un cop unit a la pàgina de GRUP DE DISTRIBUCIÓ COSTA BRAVA SA, podrà publicar en aquesta última comentaris, enllaços, imatges o fotografies o qualsevol altre tipus de contingut multimèdia suportat per la Xarxa Social. L’usuari, en tots els casos, ha de ser el titular dels mateixos, gaudir dels drets d’autor i de propietat intel·lectual o comptar amb el consentiment dels tercers afectats. Es prohibeix expressament qualsevol publicació en la pàgina, ja siguin textos, gràfics, fotografies, vídeos, etc. Que atemptin o siguin susceptibles a d’atemptar contra la moral, l’ètica, el bon gust o el decòrum, ni que infringeixin, violin o conculquin els drets de propietat intel·lectual o industrial, el dret a la imatge oa la Llei. En aquests casos, GRUP DE DISTRIBUCIÓ COSTA BRAVA SA es reserva el dret a retirar immediatament el contingut, podent sol·licitar el bloqueig permanent de l’usuari. GRUP DE DISTRIBUCIÓ COSTA BRAVA SA no es farà responsable dels continguts que lliurement ha publicat un usuari. L’usuari ha de tenir present que les seves publicacions seran conegudes pels altres usuaris, de manera que ell mateix és el principal responsable de la seva privacitat. Les imatges que puguin publicar a la pàgina no seran emmagatzemades a cap fitxer per part de GRUP DE DISTRIBUCIÓ COSTA BRAVA SA però sí que es quedaran a la Xarxa Social.\nGRUP DE DISTRIBUCIÓ COSTA BRAVA SA es reserva el dret a realitzar concursos i promocions, en els quals podrà participar l’usuari unit a la seva pàgina. Les bases de cada un d’ells, quan s’utilitzi per a això la plataforma de la Xarxa Social., Seran publicades en la mateixa. Complint sempre amb la LSSI-CE i amb qualsevol altra norma que li sigui d’aplicació. La Xarxa Social no patrocina, avala ni administra, de cap manera, cap de les nostres promocions, ni està associada a cap d’elles.\nGRUP DE DISTRIBUCIÓ COSTA BRAVA SA utilitza la Xarxa Social per publicitar els seus productes i serveis, en tot cas, si decideix tractar les seves dades de contacte per a realitzar accions directes de prospecció comercial, serà sempre, complint amb les exigències legals de la LOPD i de la LSSI-CE. No es considerarà publicitat el fet de recomanar a altres usuaris la pàgina de GRUP DE DISTRIBUCIÓ COSTA BRAVA SA perquè també ells puguin gaudir de les promocions o estar informats de la seva activitat. A continuació detallem l’enllaç a la política de privacitat de les Xarxes Socials:


Bloc d'Antoni Espanya: Lo Safareig\nLo Safareig (http://www.losafareig.org) és un espai de participació ciutadana a la xarxa. Es planteja com un lloc web on tots els usuaris poden aportar propostes i votar les de la resta d'usuaris. La portada del web mostra aquelles propostes que més vots han tingut -a partir de 5-, són les propostes publicades. Les propostes que no tenen encara suficients vots estan a la cua de propostes no publicades. A més de votar les propostes s'hi poden inserir comentaris, els quals també poden rebre valoració dels usuaris.\nÉs potser la segona experiència d'aquest tipus que es posa en marxa en l'àmbit polític, la primera a Catalunya. Recentment Juan Alberto Belloch (http://juanalbertobelloch.es/ ) publicava a Saragossa un espai equivalent perquè la ciutadania valorés les propostes dels socialistes en aquella ciutat. Però, no és la primera experiència de participació d'aquest tipus a la xarxa. Els agregadors socials -nom amb què es coneixen aquests llocs web-, van nèixer amb el web Digg ( http://digg.com), en castellà ja hi ha llocs equivalents com Menéame (http://www.meneame.net) i Fresqui (http://ww.fresqui.com ), i en català La Tafanera (http://www.latafanera.net) és el primer agregador social conegut. L'empresa Dell ha utilitzat també un entorn com aquest per recollir les propostes i opinions dels seus clients, de cara a tenir-los més en compte en els productes que ofereix.\nVal a dir que aquest lloc web es possible gràcies al programari lliure. El programari emprat per crear el lloc web es diu Pligg (http://www.pligg.com), sorgit a partir del programari Menéame, fet pel mallorquí Ricardo Galli. A més de posar en marxa el web, hem contribuït a la traducció al català de Pligg, la qual posarem properament a disposició dels internautes perquè puguin utilitzar-la.\nAh ! I tot això gràcies a la iniciativa de Manel Zaera.\nEscrit per Toni Espanya en data dijous, d’abril 19, 2007\nEtiquetes: Amposta, eleccions, Lo Safareig, participació ciutadana, PSC


TAC12 TV - Notícies 12. Edició migdia. 16/01/2020\nNotícies 12. Edició migdia. 16/01/2020\nDilluns, 20 Gener 2020 19:06\nIQOXE, l'empresa que va patir l'explosió al polígon químic sud de Tarragona, havia rebut fins a 4 sancions per motius laborals i també de seguretat. La Generalitat ja ha obert una investigació a fons per aclarir exactament les causes d'aquest accident que, recordem, va provocar 3 víctimes mortals i 7 ferits. 5 han estat donats d'alta. Els altres dos són atesos a l'hospital de referència per cremats, a la Vall d'Hebrón de Barcelona.\nL'ajuntament de Tarragona reclamarà millors horaris de tren i que les mercaderies circulin per l'interior. Tots els grups polítics amb representació al consistori han decidit anar units per aconseguir aquestes millores després que hagi entrat en funcionament la variant de Vandellòs i l'estació de la ciutat s'hagi quedat, per exemple, sense servei de trens Eruomed.\nParlarem dels 475 anys de la Congregació de la Puríssima Sang de Tarragona, que organitza la Processó del Sant Enterrament, una processó que modificarà enguany en petita mesura el seu recorregut però no es retira el tram de la Rambla Nova com volien la resta d'agrupacions.\nEl Nàstic segueix en places de descens a la Tercera Divisió després d'encadenar a Llagostera la cinquena jornada consecutiva sense guanyar. El 0 a 0 no serveix per redreçar la greu situació d'un equip que no va mostrar mala imatge però que segueix enfonsat a la taula.\nMés en aquesta secció: « Notícies 12. Edició vespre. 15/01/2020 Notícies 12. Edició vespre. 16/01/2020 »


NORMATIVA SOBRE CONTRACTES D'INTEGRACIÓ RAMADERA. Libro en papel. 9788439372554 Llibreria de la Diputació\nNORMATIVA SOBRE CONTRACTES D'INTEGRACIÓ RAMADERA\nQuaderns de legislació, 63\nDesprés de 20 anys d'aplicació de la Llei 24/1984 de contractes d'integració, es va aprovar la Llei 2/2005, de 4 d'abril, que representa una nova regulació d'aquest tipus de contracte amb les adaptacions necessàries per aconseguir unes garanties d'igualtat entre les parts i un major rigor en el compliment dels requeriments legals en l'àmbit zoosanitari i ambiental, a fil d'aconseguir explotacions ramaderes respetuoses amb les directrius sanitàries i de protecció de l'entorn i del medi ambient. També s'hi recull el Decret que regula la Junta Arbitral de Contractes d'Integració, una novetat de la Llei, amb la finalitat de resoldre totes les qüestions litigioses relacionades amb l'aplicació de la Llei, per una via extrajudicial. Per últim, s'inclou la Resolució per la qual s'aprova el model homologat de contracte d'integració. La Llei va establir que el contrcte d'integració s'ha de formalitzar per escrit segons el model homologat per Resolució del conseller del Departament competent en matèria de ramaderia.\nVas a comprar el ebook "NORMATIVA SOBRE CONTRACTES D'INTEGRACIÓ RAMADERA" deseas revisar tus datos de facturación


El curtmetratge "Los desheredados", dirigit per la pratenca Laura Ferrés, preseleccionat per als premis Goya |\nEl curtmetratge “Los desheredados”, dirigit per la pratenca Laura Ferrés, preseleccionat per als premis Goya\nadmin 3 novembre 2017 El curtmetratge “Los desheredados”, dirigit per la pratenca Laura Ferrés, preseleccionat per als premis Goya2017-11-03T18:09:11+00:00 FORMACIÓ No Comment\nEn el llindar del documental i la ficció, “Los desheredados” retrata el propi pare de la directora enfrontant-se a la fi del negoci familiar, a causa dels efectes de la crisi econòmica. L’Acadèmia dels Goya l’ha preseleccionat en la categoria de curtmetratge documental.\nEl curt es va rodar al Prat el gener de 2016 gairebé en la seva totalitat i la gestió de les localitzacions i els permisos va anar a càrrec del programa municipal “El Prat Film Office”.\nEl curtmetratge “Los desheredados”, dirigit per la pratenca Laura Ferrés, ha estat preseleccionat per a la 32ena edició dels Premis Goya, que se celebraran el 3 de febrer de 2018. En el llindar del documental i la ficció, “Los desheredados” retrata el propi pare de la directora enfrontant-se a la fi del negoci familiar, a causa dels efectes de la crisi econòmica.\nL’Acadèmia dels Goya ha anunciat a finals d’aquest mes d’octubre els 35 curtmetratges preleseccionats per a la propera edició, que es divideixen en tres categories: animació (10 preseleccionats), documental (10) i ficció (15). Los “desheredados” correspon a la categoria de documental.\nDurant les properes setmanes, tots els curtmetratges preseleccionats podran ser votats pels membres de l’Acadèmia, que decidiran els que, finalment, optaran als Premis Goya 2018.\nLos desheredados, una crida a la dignitat dels afectats per la crisi\nEl mateix pare de la protagonista, Pere Ferrés, és el protagonista d’aquest curtmetratge de 18 minuts de durada, que descriu com s’enfronta a la fi del negoci familiar. Amb 53 anys, el protagonista està a càrrec d’una empresa d’autocars, amb problemes econòmics a causa de la crisi. Això el porta a organitzar comiats de solter per aconseguir ingressos extra, però, malauradament, molts dels clients d’aquestes festes solen destrossar-li el vehicle. Tot i això, ell lluita per mantenir la seva dignitat. La família, doncs, es troba en l’epicentre d’aquesta història, on també apareix l’àvia de la directora.\nSota la producció executiva de Valérie Delpierre, “Los desheredados” ha estat guardonat enguany amb el premi “Leica Cine Discovery”, com a millor curtmetratge de la Setmana de la Crítica del Festival de Canes, i reconegut com a millor curt europeu al festival de cinema portuguès Curtas Vila do Conde International. També ha estat nominat als Premis de Cinema Europeu que se celebren el proper 9 de desembre a Berlín, a més de participar en d’altres festivals de cinema d’arreu del món.\nEl curtmetratge es va rodar al Prat el gener de 2016 gairebé en la seva totalitat i la gestió de les localitzacions i els permisos va anar a càrrec del programa municipal “El Prat Film Office”. En el curt, es poden veure indrets de la ciutat com el carrer d’Empordà, el pàrquing de l’estació de Renfe o les cotxeres de Fersprat.\nCal recordar que el Prat de Llobregat és la tercera ciutat de Catalunya en produccions audiovisuals. Durant el 2016, va acollir un total de 143 produccions audiovisuals, amb més de 180 dies de rodatge.\nSegon treball de la directora pratenca Laura Ferrés\nLaura Ferrés (El Prat de Llobregat, 1989) és llicenciada en direcció cinematogràfica a l’ESCAC. “Los desheredados” és el seu segon treball, després de “Perro Flaco”, el seu projecte final de carrera, un curtmetratge de ficció que també va ser seleccionat per 60 certàmens de cinema d’arreu del món. Entre ells, cal destacar la Setmana Internacional de Cine de Valladolid de 2014 i el Montreal World Film Festival 2015 (Canadà).\n« Visions documentals de novembre: El documental a l’Escola\n62 SEMANA INTERNACIONAL DE CINE DE VALLADOLID »


ADEIT, seu de la XVII Conferència Espanyola i VII Trobada Iberoamericana de Biometria | ADEIT\nLa V Conferència Espanyola de Bioestadística va tindre la seua seu a València en 1995. Hui, vint-i-quatre anys després, la capital del Túria serà de nou el punt de trobada per a investigadors de l’àrea de Biometria en el marc de la XVI Conferència Espanyola i la VII Trobada Iberoamericà de Biometria, que es celebrá del 19 al 21 de juny. En aquesta ocasió, a més, la trobada està organitzada per primera vegada pel Departament d’Estadística i Investigació Operativa de la Universitat de València: «Tenim un total de 115 ponències d’alt nivell científic on es presenten tot tipus d’aplicacions de l’estadística a les ciències de la vida», apunta Anabel Forte, professora del Departament d’Estadística i Investigació Operativa de la Universitat de València i directora de la Trobada.\nLa Unitat de Igualtat de la Universitat de València finança un dels premis a la millor comunicació amb perspectiva de gènere.\nEntre les novetats respecte a anteriors edicions, la Unitat de Igualtat de la Universitat de València finança un dels premis, el Florence Ninghtingale, que en la seua segona edició premia la millor comunicació amb perspectiva de gènere davant la necessitat d’incorporar i visibilitzar aquest enfocament en aquesta àrea de coneixement. A més d’aquest reconeixement també s’entregaran el premi Susie Bayarri a la millor comunicació que utilitza la metodologia Bayesiana; el premi al millor pòster presentat a la investigació realitzada per una persona jove, per a fomentar la investigació entre els menys experimentats; i el premi Young Statistician Showcase, que pretén premiar la qualitat científica i la capacitat per a divulgar el treball.\nBioestadística aplicada a la medicina, a l’agricultura, al medi ambient, a la pesca o a la psicologia en una edició on destaca la paritat quant al gènere de les ponències així com en relació a la gran participació de joves investigadors.\nMés informació: XVII Conferència Espanyola i VII Trobada Iberoamericana de Biometria\nNotícia publicada: 10/06/2019


Details for Dades Balears "on-line" ›\nAny inf.: 2005 Ed. 2005 versió prov. Fira del Llibre 2005


Ca L'Ignasi - les bambalines....: Podem fer-ho !!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!\nDesprés de molts dies de fer intents per escriure alguna coseta al blog, avui m'he decidit. Us vull fer reflexionar una miqueta, per això també ha d'estar el blog, no? Per fer pensar i remoure coses, que així és com som nosaltres, ments inquietes que no poden estar quietes, i a vegades enfoquem aquesta energia cap a la cuina i la sala, i a vegades l'enfoquem cap al nostre dia a dia. Per primera vegada en aquest blog, parlaré de la tant "temuda" crisi en la que estem inmersos. Quan la gent ve al restaurant i ens parla de crisi i de la devallada de la feina, amb l'Ignasi ja fa molts dies que optem per la postura de "l'ampolla mig plena"; si ho neguem és que vivim en "los mundos de Yupi" i no seria real; però tampoc ens podem quedar en la pura exclamació i lamentació. Per què, ¿quina reacció tindrieu vosaltres si un cop heu vingut fins a casa nostra i entreu al restaurant, us omplim el cap amb queixes i lamentacions? Segur que fugirieu per potes, no? Com tots.....Per això, a nosaltres ens agrada més parlar de canvi de costums i tendències, al qual ens hem d'adaptar el més aviat possible. Les coses no les podem canviar, passen i les hem d'entomar tal i com se'ns presenten, però si que podem mirar d'agafar-nos-ho pel costat menys negatiu que poguem i elaborar noves estratègies per adaptar-nos a aquest nou estat. Aquesta és la gran sort que tenim tots plegats, la capacitat de reflexionar en positiu, la capacitat de pensar en el nostre estat i la gran capacitat d'adaptació al canvi.\nCANVI: la principal característica d'aquesta paraula és que ens obliga a pensar i reelaborar el nostre espai de "confort" que ja tenim creat; però contràriament al que tenim après, si ens mirem aquesta paraula i situació com a possibilitat de millora, ja no ens faran por els canvis. Hauriem de començar a canviar les paraules, i enlloc de "problema", "conflicte" o "crisi", utilitzar la paraula canvi i dotar-la de positivitat, de força per tirar endavant i d'energia per evolucionar endavant.\nNosaltres aquí a casa és el que intentem; no volem negar la situació, però tampoc ningú ha dit que lluitar pel que vols i aconseguir-ho amb esforç sigui negatiu, ni fàcil. Hauriem de recuperar la cultura de l'esforç, aquella cultura que ens ensenya a valorar les coses, a aprendre que aconseguir fites (personals o professionals) requereix d'un esforç. Si ho podem tenir tot al nostre abast sense donar res a canvi, quin valor té?\nÉs aquí on vull anar jo avui, a reconèixer que aquest canvi l'hem de saber aprofitar, jo crec que és una oportunitat per millorar, per no quedar-nos adormits i evolucionar endavant i en positiu. Segur que si entomem les coses sota aquest prisma, un cop passat, podrem mirar enrera i dir: Gràcies a aquesta oportunitat que vaig tenir i vaig saber aprofitar, ara he aconseguit tot el que tinc.\nAixí que siguem pro-actius i positius !!!!!!!\nSegur que les converses que podrem tenir quan vingueu seran més animades i amenes.\nPublicat per Ignasi Camps a 13:38\nFerran Puig Estartús 4 de març de 2011 a les 12:16\nGenials reflexions, Laia! Actitud positiva, malgrat tot. Perquè aquest tot es composa de petites parts i, en la mesura que cadascuna d'aquestes petites parts siguin en positiu, el tot també canviarà a positiu\nPrenent el títol d'aquest bloggie, estic convençut que no és que "Podem fer-ho!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!", sinó que "ho aconseguirem!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!". Ànim, valents emprenedors!


Raymond Tomlinson - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(en) Raymond Samuel Tomlinson\nAmsterdam (Nova York)\n5 març 2016 (74 anys)\nCauses de la Primera Guerra Mundial (Infart de miocardi )\nInstitut de Tecnologia de Massachusetts - electrotècnia (–1965)\ninventor del correu electrònic\nPremi Príncep d'Astúries d'Investigació Científica i Tècnica (2009)\nRaymond Samuel Tomlinson, sovint anomenat Ray Tomlinson (Amsterdam, Estats Units, 2 d'octubre de 1941 - 5 de març de 2016) fou un enginyer electrònic, considerat un dels pares del correu electrònic.\nVa néixer el 1941 a la ciutat d'Amsterdam, població situada a l'estat nord-americà de Nova York. Va estudiar enginyeria elèctrica a l'Institut Politècnic Rensselaer, on col·laborà en un programa realitzat per l'empresa IBM, i es llicencià el 1963.\nPosteriorment entrà a treballar a l'Institut Tecnològic de Massachusetts (MIT), on continuà els seus treballs sobre enginyeria elèctrica. El 1967 entrà a treballar a la companyia Bolt Beranek and Newman (BBN), on amb el seu equip col·laborador desenvoluparen el sistema operatiu TENEX, que incloïa la xarxa informàtica ARPANET i el protocol TELNET. Així mateix, també va desenvolupar un programa anomenat SNDMSG per enviar missatges entre les diferents terminals d'un mateix ordinador.\nEl setembre de 1971, quan la BBN ja estava connectada a la xarxa ARPANET, Tomlinson va adaptar el programa SNDMSG per tal d'enviar missatges entre diferents usuaris connectats a una xarxa més àmplia, però sense que fossin coneguts (el que avui en dia es coneix com a correu electrònic o e-mail). Fou en aquell moment quan se li va ocórrer utilitzar el símbol arrova (@), un mètode que permetia separar el nom de l'usuari i del servidor.\nDurant tota la seva carrera a BBN va realitzar també altres desenvolupaments importants amb el disseny d'ordinadors, arquitectura de xarxes, protocols en la xarxa i síntesi digital.\nEl juny de 2009 fou guardonat amb el Premi Príncep d'Astúries d'Investigació Científica i Tècnica, juntament amb Martin Cooper.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Raymond Tomlinson\n↑ (anglès) The First Network Email Arxivat 2006-05-06 a Wayback Machine.\n↑ (castellà) Fundació Príncep d'Astúries, Premi d'Investigació Científica i Tècnica 2009 Arxivat 2010-05-04 a Wayback Machine.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Raymond_Tomlinson&oldid=29665591»\nEnginyers de l'estat de Nova York\nAlumnes del Rensselaer Polytechnic Institute\nCientífics de l'estat de Nova York\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 13 març 2022 a les 00:27.


Banc Espanya »\nTag Archive: Banc Espanya\n2017, mon2, Setembre\nL’Audiència Nacional ha decidit que Miguel Ángel Fernández Ordoñez i la resta de la cúpula del Banc d’Espanya que van arribar a estar imputats en el cas Bankia no hagin de respondre en el banc dels acusats. La Sala Penal ha ratificat aquest divendres la decisió del jutge instructor, Fernando Andreu, i ha rebutjat el …\nTags: Banc Espanya, Bankia, corrupció\nLes dades del Banc d’Espanya confirmen que l’estat porta Catalunya a la bancarrota\nCatalunya ha de marxar de pressa d’un estat que, inclús amb l’espoli català, va camí d’una nova fallida econòmica. Les dades publicades avui pel Banc d’Espanya confirmen el creixement descontrolat del deute públic espanyol, que amenaça amb ser un llast per a les futures generacions. Mentre l’estat espanyol s’emporta un mínim de 15.000 milions d’euros …\nTags: Banc Espanya, bancarrota, Sobirania fiscal


part prematur: maneres pràctiques de preparar-se\nQuan saps que estàs tenint un part prematur\nPot ser que abans sabreu que el vostre bebè haurà de néixer abans d'hora, o és probable que neixi d'hora.\nPot ser que estigueu a l’hospital o al llit per complicacions de l’embaràs que facin probable un part prematur. O potser tingueu bessons o múltiples múltiples.\nCoses pràctiques a fer abans del part prematur\nEstareu ocupats amb el vostre nadó després del naixement. I si el vostre nadó es troba a la unitat de cures intensives neonatals (UICU) on es cuiden molts nadons prematurs, voldreu estar-hi el màxim possible.\nPot ser difícil enquadrar-se en tasques quotidianes com comprar i cuinar, de manera que planificar-se endavant i obtenir ajuda pot ajudar-vos.\nComproveu amb antelació el congelador i els armaris bàsics. És una bona idea els menjars congelats casolans.\nA més, si feu dinars escolars per als altres fills, podeu fer entrepans abans del temps i congelar-los. Els nens més grans poden tenir entrepans congelats alguns dies, i altres frescos altres dies.\nNo obstant això, deixeu espai al congelador. Probablement el necessitareu per obtenir llet matern expressat.\nOrganitzar la cura d’altres nens\nEls amics o familiars que poden tenir cura dels altres fills de vegades, o bé recollir-los després de la cura del nen o a l'escola, poden ser de gran ajuda.\nPer exemple, pot haver-hi moments en què desitgeu quedar-vos a l’hospital visitant el vostre nadó durant més temps del que teníeu previst, o bé podríeu visitar la vostra parella junts.\nTambé voldreu presentar als vostres fills al seu nou germà o germana, però els nens poden estar tranquils i tranquils a la UCIN. Algunes UCIN no deixen la visita dels germans pel risc de propagar tos i refredats. Podríeu organitzar-vos perquè els avis o els amics visiten al mateix temps, de manera que hi ha altres adults per tenir cura dels vostres fills quan visiten la UCIN.\nTingueu en compte que els visitants solen limitar-se a dos a la vegada al costat d'un bressol prematur.\nOrganitza ajuda a casa\nSi teniu una cesària, no us recomanem conduir unes sis setmanes fins que la ferida es cura. Els amics i la família poden estar encantats d’ajudar-vos portant-vos a l’hospital.\nSi podeu aconseguir que algú us ajudi amb la neteja, rentat, planxa, botigues de queviures i així successivament, feu-ho!\nEt sentiràs més controlat i menys estressat i cansat si les coses funcionen amb la major normalitat possible. El fet de mantenir-se en les rutines normals ajudarà els vostres fills a afrontar el que passa.\nTenir persones de contacte\nMantenir al dia tothom actualitzat al vostre nadó pot ser esgotador. Així doncs, pot ajudar a tenir una o dues persones que siguin contactes per a tots els altres.\nPodeu fer saber a aquestes persones el que passa i ho poden transmetre. Per exemple, un avi pot enviar actualitzacions del grup cada dos dies i també seria el contacte telefònic per a altres membres de la família.\nInformeu-vos que els consellers saben que les persones de contacte us passaran el seu nom, de manera que sabeu que la gent us pensa.\nQuan el nadó vingui i hagi anat a l’hospital, podeu demanar-li a les persones de contacte que ho comuniquin. Fins i tot, fins i tot podreu tenir una llista de persones per contactar-hi.\nEls amics i la família sovint volen ajudar-los, però de vegades no ho saben. No tingueu por de dir a la gent quina ajuda necessiteu, a moltes persones els agrada saber què cal fer.\nPrepara’t per a l’hospital\nPenseu en qui us portarà a l’hospital, romandrà amb vosaltres i us donarà suport.\nTambé hauràs d’aconseguir la teva bossa hospitalària llest Fins i tot si no l’heu envasat, és una bona idea tenir una llista de què voleu entrar-hi. Si no teniu temps per empaquetar la bossa, deixeu la llista perquè la vostra parella o un amic us porti el que necessiteu més endavant.\nAgafeu una càmera. Potser penseu que no oblidareu mai aquesta vegada a la vostra vida, però els detalls poden desaparèixer. També us agradaria guardar un diari per registrar el progrés del vostre bebè, els canvis i les preguntes diàries dels metges i infermeres. Si voleu utilitzar el telèfon per fer fotos, potser és possible si està configurat en el mode avió.\nSi el vostre nadó s’allotja a un hospital privat, probablement haureu de portar el vostre compte roba prematura per a nadons.\njo i el bé de bé\nSi el vostre nadó s’allotja a un hospital públic, probablement no en necessiteu roba prematura per a nadons - l’hospital tindrà el que el teu bebè necessita. Però, un cop el vostre nadó sigui mèdicament estable i pugui gestionar la seva vestimenta, us agradaria fer servir la roba pròpia del vostre nadó.\nTrieu roba per a nadons dissenyada per a prematures. Són fàcils de posar i enlairar i estan fetes amb teixits molt suaus.\nAlguns preparats pràctics abans del part prematur poden exercir la pressió sobre vostè i la seva família. També és bo prendre temps per preparar-se emocionalment abans del part prematur.


El cinturó de seguretat. Mossos d'Esquadra\nEl seu ús disminueix el risc de mortalitat en un 75%\nEmbarassades: com posar-vos el cinturó\nConsells i informació d'interés\nCordeu-vos abans d’iniciar la marxa.\nComproveu periòdicament, i sobretot abans de marxar de viatge, si s’obren i tanquen sense problemes.\nAls seients de darrera també és obligatori i bàsic per evitar seqüeles en cas d’accident.\nNo utilitzar-lo pot causar lesions internes de caràcter greu o mortal, sobretot al cap i al tòrax.\nRedueix el risc de mortalitat en cas d’accident en un 75%.\nJunt amb el coixí de seguretat representa una disminució de la mortalitat del 80%.\nCom utilitzar-lo correctament\nCal que us cordeu abans d’iniciar la marxa.\nCol·locació correcta de la corretja:\nCenyir-lo al cos\nSituar-lo entre els pectorals\nQue rodegi el baix ventre per la pelvis.\nÚs del cinturó per a dones embarassades\nCol·locació adequada de la corretja\nLa part superior ha d’anar entre els pits;\nla part inferior sota l’abdomen;\nno pot estrènyer però tampoc ha de quedar folgat.\nEntre la panxa i el volant hi ha d’haver un espai de 25 cm aproximadament\nEl respatller del seient ha d’anar recte i el reposacaps ben posat.\nEn viatges llargs cal descansar sovint, beure aigua i caminar.\nEl 1er i 3er trimestre són els que tenen més risc en cas d’accident.\nNO posar la part inferior del cinturó a sobre de l’abdomen\nNO posar-se només una de les bandes\nNO posar la banda diagonal sota el braç o bloquejada amb una pinça\nNO posar-la enganxada al coll ni sobre els pits\nInfografia embaràs i conducció\nÚs del cinturó en el transport escolar\nEls passatgers de més de tres anys d'edat que no arribin als 135 centímetres hauran d'utilitzar els cinturons de seguretat o altres sistemes de retenció homologats instal·lats en els vehicles de més de nou places, inclòs el conductor, sempre que siguin adequats a la seva talla i pes” (El Reial decret 1428/2003, de 21 novembre, pel qual s'aprova el Reglament General de Circulació en l’ article 117.3 Cinturons de seguretat o altres sistemes de retenció homologats).\nLa no utilització per part dels usuaris menors d’edat dels cinturons de seguretat, quan el conductor és un professional que presta un servei públic a tercers, en aquest cas, la comissió de la infracció no recaurà en aquest, sinó en el tutor, pare , acollidor o guardador legal.\nEls seients enfrontats a passadissos:\nQuan els utilitzin menors de 16 anys: hauran de disposar de cinturons de seguretat, que han de tenir tres ancoratges.\nQuan els utilitzin menors d’entre 5 i 11 anys, han de disposar de cinturons de seguretat i de coixins elevadors.


Viatge al món dels titelles\nJoan Marí | 11 desembre 1998\nAquest és un article dedicat als protagonistes del món escolar (al·lots/es, professors/es i pares) i, per extensió, als amants de la cultura en general i dels titelles en particular. Des d'ahir i fins al proper diumenge, té lloc a la ciutat d'Albaida i a la resta dels set municipis que configuren la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida la XIV Mostra Internacional de Titelles. Es tracta d'un dels esdeveniments culturals més interessants dels Països Catalans que després de catorze anys celebra també enguany el primer aniversari del Museu Internacional de Titelles d'Albaida (MITA). Aquest espai, únic al nostre país i que per mèrits propis s'ha fet un lloc en el circuit internacional, està ubicat en l'edifici històric més emblemàtic de la ciutat: el palau dels marquesos d'Albaida. Des d'ahir, nombroses companyies valencianes i del panorama internacional ompliran un programa que inclou actuacions en els viuit pobles de la Mancomunitat. Quant al MITA, cal parar-hi atenció perquè és tot un paradigma de projecte museístic. La seva gestació va començar l'any 1985, quan s'inicia la Mostra, i va directament lligada a l'Ajuntament de la ciutat i a la companyia local Bambalina Titelles. Amb només un any de funcionament, el MITA ofereix al públic i durant tot l'any: a) planta baixa: centre de documentació amb biblioteca, videoteca i arxiu; b) planta primera: titelles del món procedents de Birmània, Cuba, Eslovàquia, EUA, Gran Bretanya, Índia, Indonèsia, Itàlia, Japó, Mali, Nigèria, Pakistan, Romania, Togo, Turquia i Xina, i c) planta segona: titelles valencianes i de l'Estat espanyol. Cal dir que a la planta primera hi ha també una sala didàctica amb teatre de butxaca i vídeo, pensada especialment per als escolars i visitants més joves i que intenta aproximar el món dels titelles als al·lots d'una manera lúdica i participativa. En aquesta espai didàctic, es presenten enguany dues propostes de dramatització de textos, amb titelles i escenografies disponibles per tal que els grups escolars puguin fer representacions al mateix museu. La integració del MITA en l'espai internacional l'ha portat a formar part d'una xarxa de contactes amb diversos centres que estudien a hores d'ara una programació d'intercanvis i entre els que cal esmentar l'International Institute of Marionette Art (República Txeca), el Royal Tropic Institute (Holanda), l'Isola Borromeo (Itàlia) o el Teatre Central de Moscou (Rússia). Una de les novetats d'enguany és la col·lecció reunida durant tot el 98, formada principalment per un grup de titelles africans de les cultures Youruba (Nigèria), de finals del segle XIX, i Bambara (Mali), de començament del segle XX. Tot plegat, una excel·lent excusa per organitzar una sortida cap a terres valencianes. Per a més informació, teniu el telèfon del MITA: 962 39.01.86.


Google i la Televisió – Novetats de la biblioteca\nEl passat 17 de març, el New York Times va publicar una notícia amb el següent titular: Google and Partners Seek TV Foothold, on s’explicava que el cercador més conegut d’Internet es troba en un període de desenvolupament de la seva plataforma Google TV, projecte dut a terme conjuntament amb les multinacionals de Sony i Intel.\nL’avançament tecnològic dels televisors és un dels punts clau d’aquest programa, necessari per aconseguir l’assentament definitiu d’Internet i de tota la seva oferta digital “fora” de l’ordinador.\nDes de l’any 2007, Google treballa en aquesta idea de transportar Internet a la televisió. En un primer moment es va denominar Google TV Ads, però geogràficament només cobria els EUA a través de la televisió per cable, i el seu impacte no va ser prou significatiu en un primer moment.\nPer a més informació, podeu consultar els següents links:\nAnterior Entrada anterior: Recursos en prova EBSCOHost\nSegüent Entrada següent: …Arranca el BookCrossing a la UIB


Societat | musicARTS | Page 7\nEl soroll mediambiental*\n2007/11/15 18:58 ⋅ Marta Orts i Alís\nAvui hem tingut reunió de la comissió mediambiental del nostre centre i ens han vingut a informat sobre quatre dels vectors ambientals (aigua, energia, mobilitat i residus) per tal de plantejar-nos una ecoauditoria mediambiental en el nostre centre i avançar una mica més en el projecte d’Escola Verda.\nEl treball d’anàlisi es planteja de manera transversal i interdisciplinària i particularment ens resulta del tot engrescador, però… lamentem el fet que -de moment- en aquest auditoria no es contempli la problemàtica i els efectes dels nivells de soroll, és a dir, la contaminació acústica a què estem sotmesos, precisament quan del 10 al 13 de novembre es va celebrar a Madrid el 58è Congrés Nacional de la Societat Espanyola d’Otorinolaringologia i Patologia Cèrvico Facial i quan avui dijous 15 de novembre, al suplement de Salut del Diari de Girona, hem llegit el següent comunicat de l’agència EFE.\nCreiem que val la pena reflexionar-hi per tal de prendre les mesures necessàries per no agreujar el problema de l’excés de soroll de la nostra societat, i més encara en els nostres àmbits més propers, com l’institut, les nostres llars o la comunitat de veïns de cadascú.\nPosted in: Acústica, Notícia, Projecte educatiu, Salut/Teràpia, Societat\nAvui al matí TV2 ha emès el Concert solidari 2007 de l’Orquesta Músicos para la Paz dirigida per Enrique García Asensio que es va realitzar el 10 de juny d’aquest any a l’Auditorio Nacional de Música de Madrid. Més de 200 músics al servei d’una causa humanitària comuna: recaptar fons per a dur a terme el Programa d’Atenció Integral de Salut a la província d’Huaytará (Perú), conjuntament amb la ONG Ayuda en Acción, per tal de cobrir les necessitats bàsiques en qüestions de salud a més de 3.600 persones que viuen en pobles aïllats de les muntanyes andines del Perú. Continue Reading →\nLa música com a art\n2007/10/26 5:05 ⋅ Marta Orts i Alís\nArticle publicat a <http://blocs.xtec.cat/musicarts/>\nPosted in: Arts plàstiques, Ciències, Dansa/Ballet, Història, Literatura, Llatí, Música, Societat\nEls segadors i l’himne nacional de Catalunya\n2007/09/11 23:38 ⋅ Marta Orts i Alís\nArticle de Marta Orts publicat a <http://jvv-musica.bloc.cat> el 11/09/2007. Revisat i ampliat el 04/07/2008.\nQuadre d’Antoni Estruch: Corpus de sang (oli, 1907)\nDes d’aquí, avui 11 de setembre, Diada Nacional de Catalunya, volem retre un petit homenatge al mestre Josep Viader i Moliner que el passat 1 de setembre va celebrar els seus 90 anys.\nEl motiu pel qual el volem homenatjar viader precisament en aquest 11 de setembre és perquè és l’autor d’una de les versions corals de la cançó “Els segadors”, l’himne nacional de Catalunya i que, sens dubte, ha esdevingut la versió més popular i la més es cantada arreu del nostre país.\nPosted in: Audicions-Versions, Auditori/Sala de concerts/Teatre, Compositors, Efemèrides, Folklore/Tradicions, Història, Societat\nLa música del Egipto faraónico\n2003/07/03 18:30 ⋅ Marta Orts i Alís\nPALACIO, Javier. “La música del Egipto faraónico”. Culturas. La Vanguardia, núm. 49. 28/06/2003, p. 9\nPor desgracia, las excavaciones arqueológicas sólo pueden sacar a la luz objetos materiales de las antiguas civilizaciones, pero no sus músicas. De este modo, ¡cuántas composiciones maravillosas, melodías, ritmos y cantos, de Mesopotamia, Grecia o Roma, yacerán sepultadas bajo un silencio y un olvido milenario! Sorprendentemente, el tiempo ha respetado los ecos musicales de una cultura, por lo demás, nunca dejó de apuntar en todas sus realizaciones artísticas hacia la eternidad, el Egipto faraónico. Esos ecos resuenan en este trabajo de investigación, hasta ahora el más ambicioso y completo, llevado a cabo por el musicólogo y egiptólogo madrileño Rafael Pérez Arroyo.\n[Referència bibliogràfica: PÉREZ ARROYO, Rafael. Egipto. La música en la era de las pirámides. Pozuelo de Alarcón (Madrid): Centro de estudios egipcios, 2001]\nPosted in: Història de la música, Organologia, Societat\n1998/03/27 17:31 ⋅ Marta Orts i Alís\nFONT: RIERA, Santi. “Algunes reflexions entorn de l’educació musical en les etapes d’ensenyament obligatori”. Escola catalana. Any XXXIII, febrer 1998, núm. 345. Òmnium Cultural [Monogràfic: ensenyament de la múSIca]. pp. 9-10\nPermeteu-me que, en iniciar aquestes reflexions, em refereixi a la concepció de l’educació que considero més ajustada i respectuosa, especialment si ens referim a les etapes de la infantesa i l’adolescència: “L’educació ha de ser un estímul al desenvolupament de la personalitat de l’infant i l’adolescent, en l’espai i en el temps, i que li faci descobrir les pròpies facultats i possibilitats perquè pugui decidir lliurement el paper que vol tenir en el món.”\nDins d’aquest concepte d’educació, la formació artística, i concretament la música, hi té un paper molt important, ja que, com diu M. Martenot, poleix la sensibilitat i fa descobrir que hi ha coses que, més que entendre-les, cal sentir-les; aporta també la dimensió de la creativitat impulsada per un mòbil estètic. A més, la disciplina que exigeix la música crea uns estat de consciència que no tenen cap equivalent en les altres matèries. I és important, també, perquè la música és una de les manifestacions més altes de la cultura i de la capacitat creadora de la humanitat.\nL’educació estètica i emotiva compromet no solament la sensibilitat sinó també la intel·ligència i la voluntat, i repercuteix en el capteniment de la persona, àdhuc corporalment, i la fa equilibrada i lliure.\n(…) El parany més habitual, però, sol ser el de buscar la rendibilitat econòmica i immediata. Això comporta el desenvolupament d’unes facultats en detriment d’unes altres, cosa que, per mica que badem, comportarà una mutilació de la persona, una manca de llibertat i la inevitable insatisfacció. La professionalització prematura es converteix en objecte de l’educació quan hauria de ser-ne la persona. No és útil només el que és rendible sinó també, i més profundament, el que col·labora a la realització total de la persona.\nno hi ha dubte que la societat catalana, especialment en els darrers vint anys, ha fet uns progressos molt notables en el terreny de l’educació musical. (…). La prova més palpable d’aquest progrés és l’enorme interès que suscita l’estudi especialitzat de la música que ha fet proliferar les Escoles de Música arreu del país i que desborda no solament els antics esquemes dels conservatoris, sinó també la nova estructuració proposada per la LOGSE. (…)\nSempre he cregut que l’eclosió d’aquest bon moment d’inquietud musical és degut a la labor tenaç de persones -com l’Oriol Martorell i tants d’altres- i d’institucions -com l’Institut Joan Llongueres, els cursos de l’Orfeó Lleidatà, l’Escola de Pedagogia Musical, els cursos per a mestres de l’ICE de la Politècnica…- que no es van rendir mai, fins i tot en els anys més difícils. Sempre he cregut que un dels principals factors de desvetllament ha estat el Moviment de Corals Infantils de Catalunya: aquesta labor lúdica, aparentment intrascendent i inofensiva, ha estat un ferment i un revulsiu social d’una gran efectivitat. El poble es va autodotar d’un factor educatiu que oficialmente se li negava.\nTot i això, la música no acaba de trobar el seu lloc dins l’ensenyament obligatori. D’entrada sembla que la presència de la música en un lapse de temps prou extens -de la llar d’infants a la secundària- hauria de permetre una planificació i un desenvolupament curriculars que conduïssin a uns resultats tangibles. La minsa dedicació i la indefinició dels continguts en volatilitzen sovint el producte final.\nSeria indispensable que en tota l’etapa d’educació primària hi hagués un mínim de dues hores setmanals perquè la música pogués exercir la seva funció educativa i no fos merament una activitat lúdica i de revestiment, o encara pitjor, una matèria que s’ha de fer. És incomprensible que s’estableixi una matèria, se’n fixin la funció i uns continguts, i després se li negui pràcticament l’existència adjudicant-li una dedicació purament testimonial que no permet l’adquisició d’uns hàbits i unes destreses que, tot i ser elementals, demanen assiduïtat i continuïtat de dedicació.\nCal que l’educació musical no es limiti a la sensibilització vivencial que, tot i ser al meu entendre l’aspecte més important, fàcilment es dilueix i esdevé llenguatge; és creació, expressió i comunicació; afecta tota la persona perquè te components emocionals, intel·lectuals i tècnics. No ens podem limitar a “submergir-nos-hi” i deixar-nos portar, cal arribar també a “entendre” quins són els elements d’aquest llenguatge, com s’ordenen, es relacionen i es desenvolupen. L’art no és un efluvi irracional i no podem establir dicotomies entre sentir, fer i comprendre. Això és vàlid a tots els nivells de formació musical, tant dels professionals de la música com de qualsevol ciutadà. L’únic que varia és el grau d’aprofundiment.\nAquest coneixement no només és desitjable sinó també és possible: és perfectament assequible per tothom. L’únic que cal és la clarividència que els coneixements de llenguatge musical no són un objectiu en ells mateixos i que no en cal un domini -això ho hem de deixar per als professionals- però sí que cal saber-ne i experimentar-ne el seu comportament si volem que la música sigui un element de cultura, no només una expansió més o menys epidèmica, més o menys banal.\nAmb tot això arribem al punt neuràlgic: el professorat.\nTot i els esculls esmentats, cal dir que també en aquest terreny s’ha avançat considerablement i que tant individualment com corporativament -grups de mestres- i acadèmicament -escoles de mestres- hi ha un gran col·lectiu de persones que treballen a consciència i eficaçment. Institucionalment es va ampliant la provisió de places d’especialista de música. Però hi ha grans escletxes que fan perillar tot el sistema.\nSi un dels pitjors enemics de l’educació són les presses, la formació de professors requereix encara més una planificació i un escalonament a llarg termini. No és possible que un col·lectiu de persones esdevingui de cop i volta, per decret, especialista en una determinada matèria. La bona voluntat no supleix les deficiències i una formació comprimida i accelerada no n’és la solució.\n(…) Jugar amb la formació dels infants i dels joves és una vel·leitat imperdonable.\nTot i aquest problema, que és prou greu, el balanç global de l’ensenyament de la música és positiu, si tenim en compte d’on venim i el poc temps que fa que caminem. El perill més aviat seria si penséssim que el problema ja està resolt o definitivament enfocat (…). Cal, repeteixo, una planificació a llarg termini, molt ambiciosa, ben escalonada i flexible.\nPer acabar, no em sé estar d’alertar d’uns excessos que recentment s’accentuen i que, entenguem-nos bé, només són nocius en tant que excessos:\nUna sobredosi de pedagogia que intenta suplir amb solucions màgiques les mancances de formació dels mestres. La frase “la metodologia se la fa cada mestre”, vàlida fins a cert punt, s’utilitza de vegades com a tapadora per justificar actuaciones més que dubtoses que passen de puntetes sobre un suposat currículum buit de continguts.\nUna sobredosi de tecnologia didàctica. El que hauria de ser una trama ben assumida sobre la qual teixir la labor docent, es converteix en un objectiu d’ella mateixa. Sembla que el millor mestre és el que té els papers més clars i polits. L’administració atabala excessivament als mestres en aquest sentit, amb el perill de desequilibrar la feina amb un formalisme estèril.\nUna sobredosis d’ “últimes modes” que es van substituint successivament i frenèticament, servides amb etiquetes políticament molt correctes com universalitat, tolerància, multiculturalisme, atenció a la diversitat, etc., que de vegades amaguen una sorra sobre la qual és perillós voler edificar.\nEls principals responsables de l’educació musical, no ho oblidem, som nosaltres, els mestres de música, i si fem la feina ben feta, amb rigor i tenacitat, la societat, l’administrada i l’administradora, ens anirà obrint el camí.\nPosted in: Docencia, Metodologia, Música, Opinió, Societat\n1996/06/01 16:27 ⋅ Marta Orts i Alís\nFONT: “El silencio” [Monogràfic]. El Correo de la Unesco. Maig 1996\nAL CORRER DE LOS MESES\nBengat Elnadi y Adel Rifaat (p. 9)\nEn julio de 1967 aparecía un número de El Correo titulado “¡Silencio!”. Estaba en realidad enteramente dedicado al ruido -a las molestias que provocaba ya entonces, a la acción de las asociaciones que lo combatían por doquier, a las diversas soluciones propuestas para limitar sus efectos nefastos sobre el organismo y sobre el cuerpo social. Es decir que el silencio, com tal, sólo era aprehendido por contraste, como el reverso del ruido. Ahora bien, el silenci puede ser otra cosa y mucho más que eso. Puede ser plenitud. Un contacto -consigo mismo, con el mundo, con lo sagrado-. Así, está estrechamente ligado con la experiencia religiosa -la ascesis a menudo pasa por el silencio-, como con la experiencia artística (…). Los autores de este número dan testimonio, cada cual a su manera, del poder del silencio cuando se convierte en una vía de realización interior o de relación con el prójimo.\n(…) el silencio rodea de una halo sacralizado (…), nos habla del secreto acuerdo que instaura el silencio entre los vivos y los muertos en ciertos ritos fúnebres [tribus africanas] (…), el silencio es a veces la única respuesta con que el hombre puede expresar su plena dignidad [prisioneros]. Pero el silencio está también estrechamente unido al éxtasis [música sufí] (…), a la inspiración (…), a la poesía (…), a la pintura (…). Por último, se experimenta intensamente en la armonía recobrada entre el cuerpo y el espíritu (…), el dominio del silencio desemboca en un arte de vivir.\nEl silencio. Una palabra de paz.\nPosted in: Acústica, Comunicació i llenguatge, Folklore/Tradicions, Geografia, Llenguatge musical, Medi ambient, Organologia, Societat


Poetes de la vida moderna a la nocturnitat de Sant Pere, per Toni Roca - Noudiari.es CFAH\n(Els ocells són petits cossos gairebé celestes, de veu melodiosa i, a voltes, emocionada. Es posen en la frescor oculta dels arbres i ens meravellen…\nJoan Perucho, Incredulitats i devocions)\nPoetes seriosos, severíssims, rigorosos de la poesia més moderna, postmoderna i, a més a més, amb petites gotes contemporànies, es volgueren donar cita dies passats a la cloenda oberta del juny i sota la influència -neta- de la lluna de sant Pere per fer acte de presència i retre homenatge al cant poètic -ignoro si romàntic també -a l’escenari, ara nocturn del baluard de sant Pere.\nTota una colla de creadors i estils diferents i diferencials s’aplegaren amb l’emoció i el palpitar de la poesia entorn d’un públic vivament interessat per la poesia”\nHan tornat com cada any, fidels a la cita cultural i de nocturnitat sensual, els homes i les dones de les lletres del nostre entorn des del ja llunyà 1992, inici de càntic conegut i popularitzat amb el nom de Recitals de la Lluna Plena, un clàssic, una referència clara i ja inevitable a Eivissa quan arriba amb força i potència l’estiu.\nTota una colla de creadors i estils diferents i diferencials s’aplegaren amb l’emoció i el palpitar de la poesia entorn d’un públic vivament interessat per la poesia. En aquest ocasió l’aventura tingué un nom concret. Punt i a part. Una manera com una altra de donar un tomb a la cosa perquè en properes edicions tot voldrà ser diferent. Com deia aquell, renovar-se o morir.\nPer Toni Roca


Metodologia – Acadèmia d'idiomes | Quality languages\nA Quality pretenem ser la referència de qualitat i excel·lència en la docència dels idiomes del Baix Vallès. Per assolir aquest objectiu, hem implantat un mètode d’èxit contrastat que presenta moltes avantatges:\nEscull els tipus de classes que millor s’adapten a tu.\nEscull cada setmana els teus horaris.\nPaga només per les seminaris als que assisteixes.\nEn fer la inscripció realitzaràs un test de nivell i una “composition”. I també t’assignarem un Private Coach nadiu de parla anglesa, amb el que realitzaràs sessions regularment, en la primera sessió és determinarà el teu nivell d’anglès que et permetrà assistir a diferents seminaris.\nPRIVATE COACH NADIU\nEl tutor nadiu t’acompanyarà al llarg del teu aprenentatge a Quality Languages i el preu inclou dues sessions privades de 25 minuts cada mes, tot i que si ho necessites podràs contractar-ne més.\nCada setmana rebràs per correu electrònic els horaris dels seminaris de la setmana següent per tal de que puguis escollir amb total llibertat. Si tens algun dubte pots consultar sempre amb el teu coach.\nVine a tants seminaris com vulguis, i pots repetir sempre que ho creguis oportú.\nPaga només per els seminaris als que assisteixis, i si vols aprofitar molt el temps, consulta la nostra tarifa plana.\nPodràs reservar plaça per Internet cada setmana als seminaris on vulguis assistir.\nEscull entre una gran varietat de classes, seminaris i workshops, fes una ullada als nostres cursos més habituals i participa en tants com vulguis.\nEnvía el formulari i ens posarem en contacte amb tu per explicar-te més detalladament el nostre mètode.


L'entrada a la desfilada és gratuïta, però l'aforament és limitat. Per això, cal reservar lloc enviant un correu electrònic a [email protected] o trucant al 972 26 67 91.EL MUSEU DE LA GARROTXA INCORPORA CANVIS EN LA SEVA EXPOSICIÓ SEMIPERMANENT Les Jornades del Patrimoni també serviran per descobrir noves obres d'art en l'exposició semipermanent del Museu de la Garrotxa. Amb l'objectiu d'aportar més dinamisme a les seves sales, s'hi ha incorporat una nova selecció de peces, que procedeixen de l'important fons que el Museu conserva, així com de col·leccionistes particulars que cedeixen temporalment peces del seu fons. Aquests canvis de peces permeten mostrar artistes que fins ara no estaven representats al Museu així com peces significatives que per qüestions d'espai no es van introduir a la reforma que el Museu va fer l'any 2017.


Bottega Veneta Woven Continental Wallet, Rusty Red\nWoven Continental Wallet, Rusty Red\nThis hand-held piece of Bottega Veneta luxury features more than enough room for cards, cash, and changeand looks great as an easy-carry clutch.DetailsSignature Bottega Veneta woven napa leather.Fold-over design closes with snap flap and magnetic button.Continental zip compartment on back.Tonal leather lining.Inside, zip pocket; three bill slots; 9 card slots.4"H x 6 1/2"W x 1"D.Made in Italy.DesignerAbout Bottega Veneta:It was 1966 in Vicenza, Italy, when Vittorio and Laura Moltedo introduced Bottega Veneta with a collection of buttery soft leather handbags. The line's signature intrecciato weave set the bags apart and made them must-haves. Over the years, Bottega Veneta expanded its vision of extraordinary yet subtle luxury to include ready-to-wear, shoes, and more. Today, creative director Tomas Maier helms the label, continuing in the tradition of tasteful sophistication.\nFor in-store inquiries: #02806487,\nOnline inquiries: NMF14_L05JZ\nFor in-store inquiries: #02806487, Online inquiries:


Laguna Vista Garden Resort Sharm el-Sheikh Egipte - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nThe Main Street, Àrea de la Badia de Nabq, Sharm el-Sheikh, Egipte - Veure al mapa\nMés informació sobre Laguna Vista Garden Resort\nBen posicionat a Àrea de la Badia de Nabq, Laguna Vista Garden Resort és un lloc ideal d'inici d'excursions a Sharm el-Sheikh. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Els visitants d'aquest hotel, poden gaudir d'anar a les atraccions més importants de la ciutat: Aeroport d'Ophira, Sharm El Sheikh.\nLaguna Vista Garden Resort també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Sharm el-Sheikh. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, servei d'habitacions.\nL'ambient de Laguna Vista Garden Resort es reflexa en cada habitació. aire condicionat, escriptori, balcó/terrassa, despertador, telèfon són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com platja privada, centre esportiu, sauna, piscina exterior, piscina coberta. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Laguna Vista Garden Resort.


La Mostra d'Igualada celebra 30 anys amb una vintena d'estrenes - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa Mostra d'Igualada celebra 30 anys amb una vintena d'estrenes\nLa fira tindrà com a plat fort l'estrena a l'Estat d'una proposta de la companyia francesa Plasticiens Volants\nacn 20.03.2019 | 19:03\nPresentació de la 30a edició de la Mostra d'Igualada | ACN\nPresentació de la 30a edició de la Mostra d'Igualada\nLa Mostra d'Igualada es vesteix d'aniversari per a la seva 30a edició i acollirà més d'un centenar de representacions de 55 companyies tant nacionals com internacionals. Coincidint amb el Dia Mundial del Teatre Infantil i Juvenil, la fira ha presentat aquest dimecres la programació que farcirà del 4 al 7 d'abril la capital de l'Anoia de funcions sota el lema 'Espectacles que et fan créixer'. Els refugiats o la perspectiva de gènere són algunes temàtiques que tractarà la Mostra, que estrenarà una vintena d'espectacles. El plat fort de la celebració serà l'estrena a l'Estat de 'Leonardo, somnis i malsons' de la companyia francesa Plasticiens Volants, un espectacle amb figures inflables gegants que el director de la Mostra, Pep Farrés, ha assegurat aquest dimecres que posa "la fira al mapa". Serà el 6 d'abril a la nit al Parc Central.\nDe les 55 companyies que reunirà la fira, 39 són de Catalunya, 11 de la resta de l'Estat i 5 internacionals. Si bé l'any passat les propostes dedicades al circ van predominar en el cartell, aquest any els espectacles de pallassos agafen força. La fira, centrada amb el públic jove i familiar, està organitzada per l'Ajuntament d'Igualada i la Generalitat de Catalunya i és considerada com un dels sis mercats estratègics de les arts escèniques i de la música a Catalunya, juntament amb el Trapezi de Reus, FiraTàrrega, Mercat de Música Viva de Vic, Fira Mediterrània de Manresa i el Sismògraf d'Olot. La Mostra inundarà 18 espais d'Igualada, 11 de sala i 7 de carrer, a més de 3 itinerants, entre els quals un recorregut al costat del riu Anoia.\nLa companyia basca Teatro Gorakada torna a Igualada, on ja va ser-hi amb 'Moby Dick' l'any 2017, per inaugurar el certamen el dijous 4 d'abril. En aquesta edició, oferirà un espectacle que narra el viatge de l'heroi grec com a metàfora de la vida i com a lluita contra les dificultats i les diverses maneres de resoldre-les. 'El viaje de Ulises' és gratuït però amb aforament limitat. "Estem ja aconseguint el reconeixement del sector, com un teatre que fa coses de molta qualitat i que té molt volum de negoci", ha assegurat Farrés a la presentació de la Mostra.\nTambé gratuït i com una de les estrenes més esperades és l'acte central de celebració dels 30 anys, 'Leonardo, somnis i malsons' de la prestigiosa companyia internacional Plasticiens Volants. Un espectacle de gran format que omplirà el Parc Central d'entre 2.000 i 3.000 persones el dissabte 6 d'abril a la nit amb una proposta visual d'inflables gegants basada en la figura de Leonardo da Vinci. Amb aquest espectacle, la Mostra i l'ajuntament busquen atraure nous públics poc habituals a la ciutat i a les arts escèniques. "Els Plasticiens tenen molt de renom internacional i també donarem a conèixer el Parc Central", ha dit Farrés d'una zona que té dues hectàrees. Aquesta és l'última edició que dirigeix Pep Farrés, després de cinc anys al capdavant de la cita.\nCom a part del 30è aniversari, es publica el llibre 'Mostra Igualada, 30 anys', de Núria Cañamares, un recorregut per la fira d'espectacles infantils i juvenils. També es farà una mostra gràfica i audiovisual sobre la Mostra que es podrà veure del 3 al 21 d'abril a la sala d'exposicions municipal d'Igualada. La fira centra la celebració de les tres dècades amb la reivindicació de la cultura com "una font d'aliment imprescindible per créixer com a persones, a qualsevol edat". Amb aquesta convicció, la protagonista del cartell és una nena nodrida d'espectacles, que es posa de puntetes per fer-se més gran. És obra de la pintora i il·lustradora Carme Solé Vendrell.\nEl director de l'ICEC, Miquel Curanta, ha destacat el retorn econòmic que la Mostra genera pel sector escènic i per la ciutat. "És important que els pobles d'aquest país contractin espectacles de carrer i per a tots els públics. Volem demostrar que també son bons i aptes per cada poble i ciutat", ha dit Curanta respecte l'aparador que comporta la fira.\nAlgunes de les propostes tracten aspectes socials com la migració o els refugiats des de múltiples vessants. 'Les 7 diferències', d'El Pont Flotant, convida a reflexionar en família sobre les dificultats que podem trobar a l'hora de relacionar-nos amb persones molt diferents; 'Baobab. Un arbre, un bolet i un esquirol' de La Pera Llimonera, o 'Refugi' de Clownidoscopio, un espectacle que sense paraules fa recordar que "tots necessitem trobar el nostre lloc al món".\nTres dels espectacles estan dissenyats amb visió de gènere: 'PlayOff' de La Joven Compañía, una tragicomèdia sobre l'esport femení; 'La petita Capmany' de Tanaka Teatre, un viatge tendre i divertit a través de les tradicions populars de la mà de la petita Maria Aurèlia Capmany; i 'Gri-Gri' de Marionetes Nòmades, un espectacle de titelles de mida humana. Amb un nen o nena com a protagonista estan creades 'L'aventura d'avorrir-se' de 5 l'Estaquirot Teatre; 'Mil Bocins' de ZiPit Company; 'Tahi' de Magam; 'Una poma, un pomer' de De paper o 'Petit Big Blue' de PanicMap Proyectos Escénicos. Com a exemple de proposta inclusiva, destaca l'obra 'Superabile' de Teatro la Ribalta-Kunst der Vielfalt, protagonitzada per quatre actors, dos d'ells amb cadira de rodes. Un dibuixant en directe crea un món de figures i les projecte sobre l'escena.\nLa fira d'Igualada té un pressupost de 381.900 euros, dels quals 336.000 són subvencions públiques.\nDe la vintena d'estrenes, 12 són absolutes i 8 són estrenes a Catalunya. Entre les estrenes absolutes el director artístic Pep Farrés ha destacat 'A grande floresta' de Teatro do Mar; 'Big Bang Cuc' de Blink Flash; 'Italino Grand Hotel' de Companyia La Tal, que gira al voltant de la pregunta 'Qui renta el milers de llençols dels hotels?' i 'Joc de cadires' de CAL Teatre. A Catalunya es podrà veure per primer cop 'CALMA!' de Guillem Albà, un conegut del certamen, que intentarà fer oblidar les presses del dia a dia. Aquest any l'organització ha rebut 650 propostes, que s'han traduït en 114 representacions programades.\nLa fira comptarà un any més amb la Mostra Pro, que inclourà espais com la Llotja, un espai de negoci com a punt d'intercanvi i trobada de diversos agents del sector de les arts escèniques. Per la seva banda, la Mostra Jove d'Igualada arriba a la cinquena edició amb una trentena d'adolescents de l'Anoia que han organitzat activitats paral·leles que completaran l'oferta de la programació oficial.\nEls 9 muntatges imprescindibles de la Mostra d'Igualada 2018.\nLa Mostra d'Igualada suspèn l'espectacle inaugural per la lesió d'una ballarina.


ERC sol·licita concentrar el vot independentista per fer fora Colau de l'alcaldia - Diari de Girona\nERC sol·licita concentrar el vot independentista per fer fora Colau de l'alcaldia\nMaragall pronostica que «després de la nostra victòria la veurem a Madrid negociant càrrecs i ministeris»\nERC sol·licita concentrar el vot independentista per fer fora Colau de l'alcaldia Diari de Girona\nEl vicepresident del Govern català i número tres d'ERC, Pere Aragonès, va demanar concentrar el vot independentista en ERC per guanyar l'Ajuntament de Barcelona a l'alcaldessa i candidata a la reelecció, Ada Colau: «Això va de guanyar, i pot anar d'un vot. Concentrem el vot independentista en Ernest Maragall».\nA l'acte final de campanya d'ERC, va advertir que Colau pot pactar amb el PSC: «Hi ha els que estan disposats a pactar amb els del 155. No ens despistem, gent d'esquerres de Barcelona», i va dir que el candidat d'ERC, Ernest Maragall, saludarà el Govern des de l'ajuntament per donar la benvinguda a la república catalana.\nMaragall va afirmar que Colau és «l'última esperança de l'unionisme», fet pel qual els ciutadans hauran de decidir entre la Barcelona del bloc PSOE-Podem o la de Maragall, i també va demanar concentrar el vot sobiranista en el seu projecte, uns suports que va prometre que sabrà gestionar i que retornarà multiplicats en forma de bona gestió i república.\n«Avui la veu de la repressió es diu PSOE. I, encara que els comuns alcen la veu per mostrar el seu desacord, després seuen a debatre càrrecs amb ells. Després de la nostra victòria a Barcelona veurem Colau a Madrid negociant càrrecs i ministeris», va pronosticar Maragall, que va dir que demà arribarà la primavera republicana a la ciutat. El president del Parlament, Roger Torrent, va destacar que la victòria anirà d'uns vots, fet pel qual va demanar que ningú deixi de mobilitzar-se.


MICROSOFT C#. LENGUAJE Y APLICACIONES (2 ED.). CEBALLOS SIERRA, FCO. JAVIER. 9788478978137 La Llar del Llibre


Ajuntament de Pego - Pàgina 15 de 15 - : Noticies\nBases per a la selecció Jutge de Pau i Substitut\nPublicat per l'Ajuntament de Pego el 3 de setembre de 2019 a les 8:11 AM\nDavant la proximitat de la finalització del nomenament del jutge de pau titular i suplent, s’obre un període de 15 dies hàbils comptats des del de la publicació en el Butlletí Oficial de la Província de data 3/09/19 perquè tots les persones interessades puguin presentar instàncies. El termini de presentació d’instàncies finalitza el 23 de setembre de... Veure Article\nInformació pública del pla de participació pública que s’integra en l’estudi d’integració paisatgística inclòs en la sol·licitud de declaració d’interés comunitari Càmping en la partida Castelló a Pego\nPublicat per l'Ajuntament de Pego el 30 d'agost de 2019 a les 9:15 AM\nInformació pública del pla de participació pública que s’integra en l’estudi d’integració paisatgística inclòs en la sol·licitud de declaració d’interés comunitari Càmping en la partida Castelló a Pego https://pego.sedelectronica.es/board\nPlans d’emergència dels col·legis públics de Pego\nPublicat per l'Ajuntament de Pego el 27 d'agost de 2019 a les 11:25 AM\nPer a les persones que participen en el proces selectiu de dos places de conserge, es facilita el contingut del punt 7 del temari del mateix: Pla d’emergència col·legi Ambra Pla d’evacuació col·legi Ambra Pla d’emergència col·legi Carolina Sala Pla d’emergència colegi Rosalia Bondia\nObert el termini per a matricular-se als cursos i tallers que es fan en l’escola d’adults FPA A. PÉREZ RAMOS per al curs 2019-2020\nPublicat per l'Ajuntament de Pego el 26 de juliol de 2019 a les 12:32 PM\nObert el termini per a matricular-se als cursos i tallers que s'impartiran en l'escola d'adults FPA A. PÉREZ RAMOS durant al curs 2019-2020. Les classes comencen el 17 de setembre i els tallers l' 1 d'octubre.\nProjecte de substitució de lluminàries completes per altres de més rendiment i menor potència\nPublicat per l'Ajuntament de Pego el 12 de juny de 2019 a les 10:39 AM\nProjecte de substitució de lluminàries completes per altres de més rendiment i menor potència, instal·lació sistemes de regulació de nivell lluminós i instal·lació de sistemes encés-apagat centralitzat. C/ Sant Bonaventura, Plaça de la Quintana i carrers adjacents (CM-13 i CM-18) Projecte realitzat amb ajuda de l’Institut Valencià de Competitivitat Empresarial (IVACE), acollit al programa d’estalvi... Veure Article\n« Entrades anteriors 1 … 13 14 15


L’Ajuntament de Calella instal·la nous contenidors soterrats | Ràdio Calella Televisió\nA diversos carrers de la ciutat s’han fet actuacions de millora dels punts de recollida selectiva, substituint completament els contenidors o soterrant els que faltaven. El cost d’aquests canvis ha anat a càrrec de l’empresa concessionària de la neteja, Urbaser.\nEl tinent d’Alcaldia de Territori i Obres Públiques, Jordi Sitjà, ha explicat les actuacions que s’han portat a terme.\nS’ha soterrat íntegrament tot el nucli de contenidors del carrer del Mar, casi a tocar a la N-II, que han sigut tres de rebuig, una d’orgànica i tota la selectiva, que és el verd, el groc i el blau. S’ha fet un nucli complert al carrer Balmes i s’ha fet un soterrament parcial al carrer Moragas, quasi cantonada amb Costa i Fornaguera, on ja hi havia soterrats el rebuig i la orgànica i s’han soterrat els tres de selectiva. Aquesta és l’actuació que s’ha fet fins ara i en queda una de pendent, a dalt de tot del carrer Balmes, de fer la selectiva, que està pendent de resoldre que passa una línia de corrent i Fecsa Endesa primer l’ha de desviar però també es farà aquest soterrament abans d’acabar l’any.\nTambé s’han canviat els tres contenidors situats a la plaça de l’Ajuntament. Sitjà ha avançat que hi ha una planificació important de soterrament de contenidors, en total uns 60. Abans, però, es verifica si el subsòl és adient per acollir-los.\nDe cara a l’any que ve, l’empresa el que farà, juntament amb l’Ajuntament i els nostres tècnics, és verificar quins llocs poden ser susceptibles de fer nous soterraments i anar seguint amb aquesta programació que ve molt condicionada pel que hi ha en el subsòl. Allò que en diuen els serveis afectats condiciona molt la possibilitat de soterrar o no, perquè per posar un exemple, un lloc que seria susceptible de poder-se fer però és inviable és el carrer Indústria, perquè en el moment de plantejar el soterrament, quan s’han fet cates per comprovar-ho, passen moltíssims serveis afectats que fan impossible foradar per soterrar.\nSitjà ha remarcat que el pressupost dels contenidors l’ha suportat Urbaser, l’empresa que s’encarrega de la neteja a Calella.\nNo va a càrrec del pressupost municipal directament, sinó va a càrrec del contracte de concessió amb l’empresa que fa la recollida. Ho paguen ells, per entendre’ns fins al conjunt del contracte que era per 12 anys.\nAquests canvis no faran variar el circuit de recollida del camió d’escombraries, ja que s’han substituït contenidors ja existents però no s’han incorporat nous punts de recollida.\nA continuació podeu recuperar l’entrevista íntegra al tinent d’Alcaldia de Territori i Obres Públiques, Jordi Sitjà.\nSegüent L’Associació de Veïns de Codina reclama millores al parc infantil\nAnterior L’Associació Volei Platja Calella necessita ampliar el seu espai de joc


Motí del PDECat contra Reñé: els diputats provincials li demanen la dimissió | NacióDigital\nMotí del PDECat contra Reñé: els diputats provincials li demanen la dimissió\nper Àlvar Llobet , Lleida, 8 d'octubre de 2018 a les 21:20 |\nEl president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, s'està quedant sol. Els diputats del PDECat li han demanat aquest dilluns la dimissió en una tensa reunió en la que s'ha fet evident el trencament entre el president i la resta del grup provincial, encapçalat pels vicepresidents. Segons ha pogut saber aquest diari, els diputats s'han negat a tancar files públicament amb Reñé, i li han demanat que faci un pas al costat després de conèixer diversos episodis de la investigació que estan duent a terme els Mossos d'Esquadra i que estaria relacionada amb cobrament de comissions per part d'una empresa.\nTerritorials, Política, PDeCAT, Lleida, Diputació Lleida, dimissió, Joan Reñé\nel plumero del kimet\nPer phelipe v el 8 d'octubre de 2018 a les 23:14\nse fuerte y,animo ,aguanta , te queremos un guevo


Segons avança 'El País', l'empresa assegura que es tracta de casos puntuals\nImatge de Barcelona PERE TORDERA\nEls auditors de segon any de la consultora EY de la seu de Barcelona, que tenen entre 23 i 25 anys, han dit prou a treballar fins a 84 hores a la setmana (l'equivalent a 12 hores al dia de dilluns a diumenge) per 24.000 euros a l'any. Segons avança el diari El País aquest dimarts, una trentena d'auditors han fet saber el seu cansament i malestar per aquestes jornades interminables als seus caps a través d'una queixa col·lectiva enviada per correu electrònic. El rotatiu concreta que el missatge va ser enviat dijous passat als socis de l'oficina de Barcelona i exposava, a més del cansament, la falta de personal, la rotació de plantilla exagerada o uns terminis d'entrega que són impossibles de complir. I tot plegat per un salari de 24.000 euros a l'any.\nFonts de la consultora van assegurar al mateix diari que és el primer cop que reben una queixa d'aquest tipus i argumenten que es tracta de casos puntuals i ho atribueixen al "cansament pandèmic". Alhora asseguren que les jornades maratonianes es compensen amb dies de vacances o el pagament d'hores extres. Divendres l'empresa ha convocat una reunió amb els auditors júniors per tractar el tema.\nEl mateix cas que Goldman Sachs\nLa denúncia es produeix setmanes després que els analistes de primer any del banc d'inversió nord-americà més important del món, Goldman Sachs, denunciessin una situació encara més extrema a través d'una enquesta que es va difondre per Twitter. En el seu cas treballaven fins a 105 hores a la setmana (15 hores de dilluns a diumenge). Ells mateixos denunciaven que dormien cinc hores al dia i que la seva feina els estava afectant en les seves relacions familiars i d'amistats. “No és adequat per a mi treballar entre 110 i 120 hores al llarg d’una setmana. Les matemàtiques són simples: això només em deixa quatre hores per dormir, menjar o dutxar-me. Això va més enllà del concepte de treballar molt: és inhumà, és un abús”, denunciava un dels afectats.\njornada laboral AUDITORS Barcelona


Garrotxa Archives - Pàgina 1028 de 1113 - Olot TelevisióOlot Televisió\nÚltima actualització 16 maig 2014\nEls alumnes de l'Escola Municipal d'Expressió d'Olot han inaugurat l'exposició de final de curs aquesta tarda a l'Hospici de la ciutat. Els tallers d'il·lustració, còmic, ceràmica i plàstica han dit adéu al curs escolar amb una exposició de treballs que reflecteix els coneixements apresos al llarg de l'any.\nDilluns comencen les inscripcions per a les activitats d’estiu per a nens i nenes en edat escolar. Dimarts es va fer la presentació de la guia de propostes estiuenques. Enguany destaca la gran oferta de noves activitats. N’hi ha més de 60 que van des dels tradicionals casals d’esport o plàstica, fins a d’altres més innovadores relacionats amb l’àmbit tecnològic.\nL’equip de Govern de l’Ajuntament d’Olot i la policia municipal han signat l’acord que tanca el conflicte amb el personal del cos de seguretat. Els agents, doncs, han acceptat les condicions laborals proposades pel Govern municipal, entre les quals es troba la distribució d’horaris, vacances i dies festius.\nA partir d'ara, el comerç d'Olot obrirà dos dies festius més a l'any. L'Ajuntament de la capital ho va decidir així en l'últim ple, donades les peticions per part de l'Associació de Comerciants i les grans superfícies de la ciutat. Els nous dies festius se sumen al de Sant Lluc que es va aprovar anteriorment.\nCatalunya, Cultura, Garrotxa, Notícies\nHo faran en el marc de la fira d'art contemporani Swab Stairs que tindrà lloc a Barcelona del 5 al 15 de juny i on participen 8 escoles de disseny públiques i privades de Catalunya. El tram amb segell garrotxí serà la sortida de metro de Passeig de Gràcia amb Gran Via.\n« Primer‹ Anterior102410251026102710281029103010311032Següent ›Últim »


URXELLA | Trescant pel món (CLIV) Cala Tirant.\nRe: Trescant pel món (CLIV) Cala Tirant.\nPepe | 04/12/2011, 11:07\nDoncs haurem de passar del virtual al real i organitzar alguna d'aquestes excursions.\nGarci | 04/12/2011, 10:41\nAquestes excursions que cada diumenge feim son genials. Cada cop m'entren unes ganes de passejar per aquests llocs i una enveja (sana) a en Toni...


Printed Barcelona , 1493 ca. by Pere Miquel\nLeaf Analysis ff.: 28 (= 1 + 27) (folis de l'impr‘es), ff.: 394-420 (fol. antiga de l'imprès), ff.: II + 369-635 + II (fol. antiga del volum), ff.: II + 202 + II (fol. general del volum)\nAssociated MSS/editions manid 2211 Ed.: Barcelona: Catalunya (BNC), 9-VII-31 (2). Barcelona[?]: Johannes Rosenbach [?], 1520 d. Ferran II, Rei de Catalunya-Aragó, Sentència en la qüestió entre els senyors de remensa i els pagesos, promulgat 1486-04-21.\nReferences Facsímil: Reproducció parcial de l'exemplar de la BdC 9-VII-31 (2006)\nCopy no. 1 BITECA copid 1111\nTitle of volume Constitucions fetes per lo Rey Ferran || 1492\nPrevious owners Frederic Marès i Deulovol, escultor (1893-09-18 - 1991-08-16) ex-libris imprès enganxat a l'interior de la coberta anterior\nCopy no. 2 BITECA copid 1128\nTitle of volume CONSTITUCIONS | FETS EN | LA SEGONA | CORT DE | BARCELONA\nConstitucions fetes per lo Rey Don Fernando en la Segona Cort de Cathalunya, celebrada en Barcelona en l'any 1493\nPrevious owners Gilavert Miró [?] (al f. 28v es llegeix “Gilavet miro”, que podria ésser el nom d'un antic posseïdor)\nCopy no. 3 BITECA copid 1996\nCopy no. 4 BITECA copid 1127\nCollection: Call Number MEV:: 10710\nTitle of volume Constitucions fetes per lo illustrissimo e serenissimo senyor Rey don ferrando Rey de Castella de Arago etc. en la segona cort de Cathalunya Celebrada en Barcelona en lany Mil.cccclxxxiii\nLeaf Analysis ff.: 2-28 (moderna), ff.: ai, aiii, av [avi-viii] (= 2-8), bi-bvi [bvii-x] (= 9-28), ci-ciiii [cv-vi] (= 19-24), di-dii [diii-iiii] (= 25-28) (antiga)\nPrevious owners Jaume Espona i Brunet, bibliòfil 1958 (llegat del bibliòfil (ex-libris del Llegat Espona 1961))\nAssociated persons relligat per: Emili Brugalla i Turmo, relligador (1901-09-04 - 1987-05-25)\nCopy no. 5 BITECA copid 1129\nTitle of volume CONS. | TITU- | CIONS


Sairu Guest House Chennai Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nSairu Guest House23A 19Th Street Asthalakshmi Nagar Alapakkam, Sriperumbudur, Chennai, Índia, 600095 - Veure al mapaNotable7,2Basada en3comentarisSairu Guest HouseVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 28 fotosPuntuació de la ubicació 6,7Veure al mapa6,7Ubicació\nDistàncies i informació bàsicaaeroports a prop7 kmAeroport internacional de Chennai (MAA)94 kmAeroport de Tirupati (TIR)estacions de tren i autobús3,5 kmTerminal de Bus de Koyambedu11 kmEstació de Tren Egmorehospitals i clíniques7 kmRg Stone Urology & Laparoscopy Hospitalfarmàcies1,8 kmShiva Medicalsbotiga de conveniència9 kmIn & OutRetirada d'efectiu1,1 kmATM\nSobre l'allotjamentDescripcióFeaturing free WiFi throughout the property, Sairu Guest House offers accommodation in Chennai.\nThe guest house also offers car hire. Madras Medical College is 4.4 km from Sairu Guest House, while Chennai Trade Centre is 5 km away. The nearest airport is Chennai International Airport, 7 km from Sairu Guest House.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Idiomes ParlatsAnglèsEspanyolItaliàMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Miércoles, 08 Diciembre 2021 12:32\nEl Team Mazovia polonès, brillant guanyador del Topbàsquet 2021\nWritten by topbasquet\nDesprés del parèntesi obligat per la pandèmia, tornava Topbàsquet Ciutat de Sabadell i també la selecció de Mazovia (de facto, la selecció polonesa), que aconsegueix inscriure el seu nom al palmarès infantil masculí en derrotar en un emocionant final un magnífic FC Barcelona. Lima Horta Sabadell Bàsquet en infantil femení, FC Barcelona en Mini masculí i Bàsquet Femení Sant Adrià en el Mini Femení, completen el quadre d'honor d'un torneig que ha tornat amb més força que mai.\nLunes, 29 Noviembre 2021 21:14\nSegueix el torneig en directe amb l'app SWISH de NBN23\nTopbàsquet se suma a l'avwnç tecnològic que proporciona el seguiment en viu de la competició gràcies a l'aplicació Swish app, un producte d'èxit de NBN23.\nSábado, 24 Julio 2021 16:17\nTorna Topbàsquet, el 4, 5 i 6 de desembre de 2021. Inscripcions obertes!\nWritten by Basquetpia\nLa dotzena edició del torneig Topbàsquet "Ciutat de Sabadell" tindrà lloc els dies 4, 5 i 6 de desembre de 2021. Ja estan obertes les inscripcions.\nLunes, 09 Diciembre 2019 00:13\nBaloncesto Alcalá revalida la seva superioritat al Topbàsquet 2019\nL’infantil madrileny guanya el segon torneig davant un Team Mazovia polonès amb molta classe. El CBF Cerdanyola derrota el CN Sabadell en la final femenina. En Mini, el combinat europeu Travel Team s’imposa al Joventut. Victòria del CBS Barça, en femení, davant Sant Adrià.\nDomingo, 01 Diciembre 2019 18:06\nEquips! Benvinguts a l'onzè Topbàsquet Ciutat de Sabadell!\nJa tenim a tocar una nova edició del TOPBASQUET “Ciutat de Sabadell”, i serà l'onzena. Esperem que aquesta edició estigui a l’alçada de les darreres i torni a ser un èxit a nivell esportiu i organitzatiu.\nDomingo, 01 Diciembre 2019 18:03\nTopbasquet 2019: publicació de calendaris\nJa podeu consultar els calendaris de les competicions.\nBaloncesto Alcalá i CN Sabadell, en categoria Infantil masculina i femenina, respectivament, i el FC Barcelona i el Basket Almeda, en Mini, han estat els campions de la desena edició del torneig que ha tingut lloc entre el 7 i 9 de desembre, organitzat pel Club Esportiu Escola Pia Sabadell.\nJueves, 06 Diciembre 2018 13:45\nJa tenim a tocar una nova edició del TOPBASQUET “Ciutat de Sabadell”, i serà la desena. Esperem que aquesta edició estigui a l’alçada de les darreres i torni a ser un èxit a nivell esportiu i organitzatiu.\nMartes, 20 Noviembre 2018 00:56\nTopbasquet 2018: publicació de calendaris