[Lighting Design a Andorra] Deixa’t sorprendre pel teu dissenyador d’il·luminació | Sbós\nSabies que una il·luminació inadequada, deficient, excessiva, enlluernadora o fora del lloc adequat, pot influir en les vendes del teu negoci, el clima laboral de la teva oficina, o inclús en la teva salut visual i general?\nAvui et parlarem d’una figura essencial dintre de qualsevol projecte d’interiorisme: el Lighting Designer o dissenyador d’iluminació.\nLa figura del dissenyador d’il·luminació professional va néixer fa més de 50 anys als Estats Units i fa una mica més de 10 anys a Espanya.\nLa llum és un element fonamental en el disseny dels espais: dirigeix la nostra percepció visual i té el poder de realçar i millorar un projecte. O de desvirtuar-lo i perjudicar el resultat final.\nEl dissenyador d’il·luminació detecta les necessitats estètiques i funcionals del teu negoci o de la teva llar, i aporta una gran experiència tècnica i un sentit visual molt desenvolupat.\n3 beneficis claus pels que vulgueu comptar amb un dissenyador d’il·luminació al teu negoci (i a la teva llar).\nLlavors, com pot ajudar-te un dissenyador d’il·luminació?\n1. Redueix els costos de la teva instal·lació.\nComencem amb la teva butxaca.\nEl teu dissenyador d’il·luminació selecciona la solució de llum més apropiada per al teu negoci o per a la teva llar.\nA més, respecta el pressupost previst, assisteix durant tot el procés de compra dels equips, supervisa la instal·lació i evita errors d’obra que poden ser molt difícils (i costosos) de corregir en un futur.\n2. Redueix els consums.\nContinuem parlant d’un altre aspecte que també afecta a la teva economia: l’estalvi energètic.\nI farem un pas més enllà, ja que reduir els consums té un impacte directe en el teu entorn i en la cura del medi ambient.\nEl teu Lighting Designer és capaç de definir de manera eficaç on fa falta llum, i evitar sobre il·luminar l’espai, a més d’escollir els equipaments més eficients.\nD’aquesta forma, garanteix que la instal·lació sigui sostenible des del punt de vista econòmic i energètic.\n3. Millora la experiència dels teus clients i empleats.\nLa qualitat de llum afecta a les persones que visiten el teu negoci en molts aspectes.\nEstudis científics demostren com la il·luminació influencia la venda en espais comercials, la productivitat en les oficines i les condicions de seguretat al treball.\nPer això, cada vegada més professionals i empreses inverteixen en una instal·lació dissenyada per un professional especialitzat en l’àrea.\n¿En què consisteix un projecte d’il·luminació? 6 passos per a descobrir-ho.\nIl·luminar és molt més que escollir una bombeta, és per això, que volem compartir amb tu quins son els 7 passos que segueix el teu dissenyador a l’hora de realitzar el projecte d’il·luminació.\nEl desenvolupament d’un projecte d’il·luminació comença en l’etapa conceptual, i va fins a la documentació tècnica i mesuraments, passant pels estudis lumínics pertinents, incloent el seguiment de l’obra.\nPas 1. Anàlisis de la informació.\nEn la primera etapa, el dissenyador recopila tota la informació rellevant per a desenvolupar el projecte i té entrevistes amb altres professionals que participen en l’obra, així com arquitectes, enginyers o interioristes.\nA més, tindrà una reunió amb el client per a conèixer de primera mà quin tipus d’efecte volen aconseguir amb aquella il·luminació. Com vols que es sentin els clients en el teu restaurant? I els empleats a l’oficina? I els convidats a sopar a casa teva?\nQuins usos se’ls donarà a cada una de les àrees del negoci o de la llar? En quin moment del dia s’utilitzaran cada una d’elles?\nPas 2. Estil, concepte: esbossos / recerca.\nUna vegada recopilada tota la informació anterior, comença la fase d’investigació i primers esbossos.\nAquesta és una etapa summament creativa en la que el dissenyador passa de la idea al paper, i comença a donar forma al projecte.\nPas 3. Buscar la millor solució per al client.\nCada client té unes necessitats concretes i unes preferències estètiques determinades.\nPer això, aquest pas és fonamental per a alinear la proposta inicial del dissenyador amb la visió del client.\nPas 4. Destacar interiorisme i arquitectura.\nLa il·luminació posa el focus (mai millor dit :)) en aquells elements que arquitectes i interioristes desitgen destacar.\nPrecisament per això, el treball en equip és tant important.\nLa comunicació fluida entre els diferents professionals i conèixer íntimament el treball de cada un d’ells és fonamental per al èxit del projecte.\nPas 5. Seleccionar els efectes i sensacions que volem crear.\nHo comentàvem al principi, la il·luminació influeix en el nostre estat d’ànim i en les nostres ganes de romandre en un espai o voler abandonar-lo.\nDe mateixa forma, la il·luminació pot transmetre’ns calma o activar-nos, relaxar-nos o posar-nos tensos, convidar-nos a dormir o a romandre desperts…\nDepenent de l’efecte que volem provocar, utilitzarem uns recursos lumínics o d’altres.\nPas 6. Distribució de lluminàries i nivells d’il·luminació adequats per a l’ús de cada espai.\nUna vegada sabem quina és la sensació que volem crear, estem preparats per a distribuir la llum.\nAquí també influeix l’ús que donarem a cada espai.\nNo és el mateix, il·luminar un espai molt transitat i concorregut, que un altre que té un ús esporàdic, per exemple.\nEt costa imaginar-ho? Anem a fer llum en aquest assumpte 😉\nSi mai has vist un projecte d’il·luminació, és normal que et costi imaginar-ho.\nPer això, millor ho veurem amb un exemple real.\nFase 1. Avantprojecte.\nAquí tens la presentació d’un avantprojecte, que inclou plànols de les plantes i la explicació del concepte i de l’estil.\nSobre aquest avantprojecte es realitzen canvis i es reajusta el pressupost quan és necessari.\nFase 2. Projecte – Execució.\nEn el projecte, s’inclou la planta definida, fitxes tècniques, estudi lumínic si es fa…\nA més a més, s’incorpora pressupost i mesuraments, i s’inclouen proves de llum.\nFase 3. Seguiment de l’obra: post venta.\nEl projecte d’il·luminació no finalitza a l’hora de l’entrega.\nUna fase molt important és la del seguiment, amb la finalitat d’assegurar-nos que el resultat és fidel al projecte prèviament aprovat pel client.\nA més, pot requerir alguns ajustos finals una vegada que l’espai “cobra vida”.\nLa llum ens afecta en el nostre dia a dia, tant en el nostre rendiment professional com en el nostre descans, salut, etc.\nPer això, no distribuïm la llum “a l’atzar” o de manera casual, sinó que dissenyem el projecte pensant en la salut visual i general, les sensacions, etc., amb la finalitat de que en cada espai es puguin realitzar les tasques per les quals han sigut creats.\nUn projecte d’il·luminació ben dissenyat i executat farà que augmenti la productivitat de les persones que treballen amb tu, que descansin en el seu spa o que es sentin còmodes al menjador de casa teva. T’ho imagines?\nTot això gràcies a una bona elecció de la font de llum, a la temperatura adequada i a una correcta distribució.\nSi tens previst obrir un nou negoci a Andorra i apostes per la innovació, o bé, vols incorporar canvis al teu establiment que t’ajudin a rendibilitzar la façana, els aparadors, els expositors o els emprovadors, podem ajudar-te.\nPosa’t en contacte amb nosaltres i farem un cafè per a conèixer-nos.


Rellotge Jason Hyde Col·lecció Ruby-Eight model JH20006\nRellotge Jason Hyde col.lecció Ruby-Eight\nRellotge Jason Hyde de la col·lecció Ruby-Eight. Disseny contemporani amb caixa d'acer inoxidable amb un bany d'or rosa i esfera rosa amb pedres zircònia i dues robins a les 8. Polsera de malla milanesa d'acer inoxidable banyada en or rosa, i totalment reajustable amb fàcil mecanisme.\nDETALLS MODEL JH20006:\nCAIXA D'ACER INOXIDABLE BANYADA EN OR ORSA\nESFERA ROSA AMB ÍNDEXS DE PEDRA\nGRUIX DE CAIXA 10.5MM\nPOLSERA DE MALLA MILANESA D'ACER INOXIDABLE I BANY D'OR ROSA\nMIDA DE LA CAIXA 36 MM\nCORRETJA MALLA MILANESA D'ACER BANYAT EN OR ROSA


1. ca. 09. Una declaració d’amor una mica especial « Bla, bla, bla 4\nPàgina d'inici » Uncategorized » 1. ca. 09. Una declaració d’amor una mica especial\nRegles per jugar a somniar en l’amor:\nSaber fer ús de les correlacions verbals adients a un somni o desig de futur: si jo fos/ tenguès// hagués estat/ hagués tengut [present de subjuntiu/pret. imperf de subj]… seria/ tendria// hauria estat/hauria tengut[condicional o condicional compost].\nSaber estructurar l’escrit en : a. una introducció on anunciarem el nostre desig; b. un desenvolupament on ampliarem el desig tot creant una atmosfera adient a l’ocasió i d’acord amb la nostra personalitat: senzilla, enginyosa, divertida, misteriosa, etc, i c. un final (la traca final).\nPodem fer ús d’una de les tres tipologies textuals: exposició (si tenim una mentalitat molt racional); narració (si som molt imaginatius per fingir una situació plaentera per a mi) o instructiu (si som molt enginyosos i entenem la nostra declaració d’amor com el resultat d’un còctel, una tarta o ….). O em podeu sorprendre!!!!\nL’ambientació pot ser terra, mar o aire. I si qualcú vol jugar amb FOC, ja sap, es cremarà\nQuan l’hagis acabat l’has d’escriure a la presentació compartida “La meva declaració d’amor”\nBy masocias in Uncategorized on Octubre 19, 2015 .\n← 1.es.14. Lírica medieval tradicional\t1. ca. 10 Sense tu… amor cortès? →


— dimecres, 29 abr. 2020\nLes persones som éssers interdependents. Necessitem el suport dels altres per viure una vida plena, sobretot en moments tan durs com els actuals. Per això. Avui, Dia Europeu de la Solidaritat i Cooperació entre Generacions, volem destacar la importància d’enfortir les relacions amb la gent gran, per construir, junts, una societat en què capiguem tots. Per aconseguir-ho, la Fundació ”la Caixa” dona suport al repte número tres dels Objectius de Desenvolupament Sostenible de les Nacions Unides, relacionat amb la promoció de la salut i el benestar, impulsant projectes com el Programa per a Gent Gran. Perquè el món necessita les persones. I les persones necessiten el món.\nSegons l’OMS, Espanya és el tercer país del món amb més esperança de vida. Per això, la promoció d’hàbits de vida que fomentin un envelliment actiu i saludable és una prioritat. Així, celebrar el Dia Europeu de la Solidaritat i Cooperació entre Generacions, sobretot en un context de pandèmia, ens serveix per reflexionar sobre els reptes que planteja pel que fa a la salut i el benestar de la gent gran, i els antídots per afrontar-los. I un dels més poderosos és la solidaritat.\nParlem d’aquesta virtut amb tres persones que coneixen bé el seu valor i l’increïble impacte que té en la salut i el benestar de les persones: són l’Ángel Franco, director de Comunicació de la Federació Espanyola de Bancs d’Aliments (FESBAL); Javier Yanguas, director científic del Programa de Gent Gran de la Fundació ”la Caixa”, i Mireya García-Durán, tècnica d’Incorpora i responsable d’aquest programa d’inserció laboral a la Fundació Raval Solidari i a Acció Social Montalegre.\nPer a l’Àngel, la solidaritat intergeneracional forma part del nostre ADN, tot i que reconeix que ja no és com abans. No obstant això, diu que la pandèmia ens ha servit per obrir els ulls. “Molta gent gran han mort a causa de la COVID-19 enmig d’una gran soledat. Crec que això ens està portant a reconsiderar la relació que hi tenim i a pensar com podem estar més units i ser més solidaris entre nosaltres.” Una cosa que comparteix en Javier, del Programa per a Gent Gran, que creu que aquest pacte no escrit, en què s’espera que els nostres fills ens cuidin quan envellim, estava desapareixent. “Ens hem anat separant afectivament. Ara hem de tornar a trobar aquests elements que ens uneixen per aconseguir un futur comú i compartit.”\nCada vegada vivim més aïllats, i no només la gent gran. En Javier explica que el 20 % dels joves d’entre 20 i 39 anys està en risc d’aïllament social a causa del trencament de la xarxa d’amics, segons un estudi del 2018 fet en nou ciutats espanyoles. “La pandèmia i el confinament han subratllat que l’aïllament social i la soledat porten moltes conseqüències negatives per a la salut. Necessitem recuperar la mena de relacions que teníem abans, de més proximitat emocional i confiança, aquestes relacions que ens poden ajudar en cas de necessitat. Ha quedat clar que som interdependents, vulnerables i que hem d’assumir aquesta vulnerabilitat”.\nEn aquest sentit, les xarxes de suport comunitàries s’han demostrat fonamentals per superar les crisis. “I no les havíem treballat, crec que fins i tot les havíem oblidat”, diu en Javier. D’altra banda, Mireya García-Durán proposa millorar l’empatia i escoltar millor: “Crec que la gent gran té molt per aportar, i també els més petits. Escoltar-nos els uns als altres farà que els llaços entre generacions siguin més forts”. De fet, per a ella la solidaritat és la que ens converteix en homo sapiens, en éssers humans. “Si no som capaços de pensar en els altres, ens convertim en màquines.”\nTant és així que els tres estan d’acord a afirmar que la solidaritat té un impacte positiu en la salut física i emocional de les persones. Ells ho veuen en el dia a dia. La FESBAL, per exemple, pot continuar distribuint aliments als que ho necessiten gràcies al suport de ciutadans i empreses i a un exercit de joves que s’ha ofert a fer la tasca dels fins aleshores voluntaris, la major part gent gran jubilada que ara s’ha de quedar a casa. I l’Àngel confia que tota aquesta solidaritat se sostingui en el temps, un cop s’acabi el període del confinament.\nEn Javier també creu que la crisi no ha fet més que recordar-nos aquest doble repte de millorar l’acompanyament de la gent gran i crear xarxes de voluntariat estables per contribuir al bé comú. Per això, el Programa per a Gent Gran ha reforçat el projecte Sempre Acompanyats: arran de la pandèmia, han sorgit necessitats relacionades amb aspectes més emocionals (angoixes i pors) en persones que ja estaven en situacions de soledat forçada i els problemes de les quals ara han augmentat. “D’altra banda, també hem començat a recollir històries de fortalesa de gent gran al llarg de l’epidèmia, perquè pensem que, en general, l’han suportada amb una gran enteresa i en volem presentar una visió centrada en les seves capacitats i la seva resistència. En canvi, es promou una idea que ja hauria d’estar superada, que suggereix que l’edat és fonamental i que no ens deixa veure les diferències ni l’heterogeneïtat del col·lectiu”, destaca en Javier.\nSegons ell, és important que entenguem que “som un exercit de persones que, si ens comprometéssim en termes de voluntariat, seríem una arma molt poderosa de transformació social, que no només ajuda a qui en té la necessitat, sinó al que ofereix el seu temps. Ara és el moment ideal per construir una societat en la qual aprenguem a estar tots junts en un mateix vaixell i a lluitar els uns pels altres”.


L'Adif instal·la una nova tanca al costat de la línia ferroviària R2 | 08centvint.cat\nJuanjo Cintas 21 setembre, 2018\nOperaris de l’Administrador d’Infraestructures Ferroviàries (Adif) han instal·lat una nova tanca a la Llagosta, entre el carrer del Montseny i la línia ferroviària R2 (Barcelona-Maçanet). Aquesta actuació s’ha portat a terme després que fos reclamada en diverses ocasions per l’Ajuntament de la Llagosta. La tanca ha estat col·locada en tot el tram del carrer del Montseny.


El Vallès Oriental es vol posicionar com a referent per al turisme de proximitat | NacióBaixMontseny\nEl Vallès Oriental es vol posicionar com a referent per al turisme de proximitat\nEl ple del Consell Comarcal dona llum verda al Pla d'Acció de Turisme per al 2021\nper Redacció , 20 de novembre de 2020 a les 18:37 |\nImatge d'arxiu del massís del Montseny | Jordi Purtí\nEl darrer ple del Consell Comarcal del Vallès Oriental ha donat llum verda al Pla d'Acció de Turisme per al 2021. La proposta va comptar amb el suport de tots els grups polítics i l'abstenció d'ERC.\nSegons informa l'organisme, el Pla d'Acció havia estat aprovat prèviament pel Plenari Polític de TurismeVallès, format pels regidors i regidores de turisme i el Consell Comarcal i prèviament proposat pel Plenari tècnic, integrat per les tècniques de turisme dels ajuntaments, la Diputació de Barcelona, el Consell Comarcal i representants de les associacions privades del sector.\nEl Pla d'accions 2021 defineix els eixos estratègics i les línies a treball que desenvoluparà el servei de Turisme del Consell Comarcal durant l'any 2021.\nEls objectius estratègics del Pla d'accions 2021 són: potenciar la creació i la comercialització de producte turístic en base a les necessitats del sector (oferta i demanda); millorar i fomentar la competitivitat i qualitat dels serveis turístics de la comarca; promoure el turisme a la comarca i posicionar el producte turístic sostenible i de qualitat a mercats locals, nacionals i internacionals; incorporar estratègies turístiques intel·ligents; i enfortir la xarxa entre els diferents agents turístics del territori i vetllar per la seva coordinació amb la Destinació Barcelona.\n"En el Pla s'aposta per un turisme de proximitat, sense renunciar al turisme francès més de proximitat, sempre i quan la situació ho permeti. Així, es vol posicionar la comarca com a referent per al turisme de proximitat (principal target actualment), incentivant el consum de producte local)·, destaca l'ens comarcal.\nA més, es vol promoure el turisme a la comarca i posicionar el producte turístic sostenible i de qualitat a mercats locals, nacionals i internacionals, amb la millora de la identitat i de la marca de territori amb accions de comunicació i promoció donant visibilitat al contingut promocional i a la comunicació a mitjans online i offline i, amb l'objectiu de donar a conèixer els recursos turístics de la comarca a totes aquelles persones que es mouen per les principals vies de comunicació que travessen el Vallès Oriental o que són properes a la comarca, es pretén fer una campanya de comunicació de gran format en tanques publicitàries.\n"Hi ha una clara aposta, també, en crear producte per donar resposta a la demanda de rutes de senderisme al territori. Es promourà el cicloturisme i es donaran a conèixer els espais naturals menys freqüentats de la comarca per descongestionar els punts amb més presència de visitants i estimular aquelles zones menys conegudes. També està previst executar un estudi de senyalització turística", afegeix.\n"Destaca també l'objectiu de potenciar la creació i la comercialització de producte turístic amb la creació de producte turístic de diferents temàtiques que cobreixin les necessitats actuals (benestar, salut, slow tourism, producte de proximitat, esdeveniments, etcètera) i la digitalització del material de promoció existent", continua.\n"Es continuarà treballant en la millora i foment de la competitivitat i qualitat dels serveis turístics de la comarca amb el Compromís per la Sostenibilitat Biosphere, la participació a la CETS, i la formació dels Punts d'informació turística i els tallers de turisme, i el treball per satisfer les necessitats d'informació dels agents turístics".\nFinalment, explica que "s'incorporaran estratègies turístiques intel·ligents amb l'objectiu que els agents turístics disposin d'informació estadística i intel·ligència de mercat i en facin ús. Així, se seguirà treballant amb intel·ligència de mercat conjuntament amb l'Observatori Centre d'Estudis del Vallès Oriental i amb el Labturisme de la Diputació de Barcelona".\nUna altra línia de treball serà enfortir la xarxa entre els diferents agents turístics del territori, treballant el concepte de destinació turística sostenible amb els agents per tal de definir uns objectius conjunts d'actuació, per crear contingut nou, tant de producte turístic com accions de promoció, adequat al les necessitats actuals del sector.\nSocietat, Vallès Oriental Turisme, Vallès Oriental, turisme Vallès Oriental


No oblidar les víctimes | David Brugué | dbrugue@elpuntavui.cat | Articles | El Punt Avui\nNo oblidar les víctimes No oblidar les víctimes No oblidar les víctimes No oblidar les víctimes + No oblidar les víctimes E-mail\n[email protected] - 17 agost 2020 2.00 h\nNo oblidar les víctimes No oblidar les víctimes No oblidar les víctimes No oblidar les víctimes No oblidar les víctimes E-mail\n“Quan passa una tragèdia, tothom s’hi bolca, però al cap d’un temps simplement entra a formar part de l’imaginari col·lectiu, del record\nAvui es compleixen tres anys dels atemptats d’Alcanar, Barcelona i Cambrils. Una data, la del 17 d’agost del 2017, que quedarà gravada a la memòria per sempre més. La situació sanitària actual recomana no fer un gran homenatge. Segurament tampoc cal fer-lo cada any de manera solemne, però l’objectiu ha ser mantenir viu el record de les víctimes. De víctimes n’hi va haver moltes, no només mortals. I és l’atenció dels que van aconseguir sobreviure el que hauria de ser una prioritat per a les administracions. Deixant de banda la qüestió judicial dels responsables dels actes, molta gent tenim gravades a la retina les imatges de persones ensangonades al mig de la Rambla de Barcelona. Gent estirada a terra i corredisses policials per Ciutat Vella. Si nosaltres, que no hi érem, ho tenim ben present, què deuen sentir les persones que ho van viure en primera persona?\nL’administració ha d’estar al seu costat. Sempre. No només quan es van acabar de produir els atemptats. Aquestes persones tenen dret a rebre ajuda psicològica i una compensació pel que els va tocar viure, i la resposta de l’Estat és, com a mínim, decebedora.\nHan passat tres anys i, afortunadament, s’ha superat aquella psicosi que es va instal·lar en el subconscient general: tothom era sospitós i hi podia haver atemptats en qualsevol lloc. Però el perill no ha desaparegut. Per exemple, l’Ajuntament de Barcelona es va dedicar a posar impediments en forma de jardinera i altres ginys en determinats carrers per evitar l’accés de vehicles suïcides. Però això és el que ha de donar tranquil·litat en un món global en què l’extremisme pot ser a cada cantonada? Si algú té la intenció d’atemptar, amb una motxilla carregada a l’esquena i entrant al metro en té prou.\nNo es tracta de fer demagògia ni alarmisme. El que sap greu és que quan passa una tragèdia d’aquestes dimensions tothom s’hi bolca, però al cap d’un temps simplement entra a formar part de l’imaginari col·lectiu, del record. I hi ha víctimes. I això no es pot oblidar.\nEl Punt Avui. Girona 17-08-2020, Pàgina 3\nEl Punt Avui. Nacional 17-08-2020, Pàgina 3


Les mares de Vincles aprenen sobre cures i malalties comunes de la mà del Servei de Pediatria del CAP Drassanes\nLes mares de l’espai materno-infantil Vincles del Casal dels Infants del Raval han après sobre cures bàsiques, primers auxilis i el maneig de malalties comuns en la infància, a través d’unes sessions formatives organitzades pel servei de pediatria del CAP Drassanes. D’aquesta manera, tenen més eines quan els seus fills i filles es troben malament o s’han fet mal, saben en quines ocasions cal anar al CAP i com demanar cita prèvia per una consulta.\nUn dels objectius d’aquestes sessions és reforçar la xarxa del barri i apropar els i les professionals del servei de pediatria a les famílies, que aquestes mares puguin crear un vincle amb els i les pediatres i infermers/es, “que tinguin cares i noms coneguts”, explica l’Andrea Arias, educadora responsable del servei Vincles al Raval, que també ens explica que, les mares tenien molts dubtes i poques eines per saber què fer quan el seu fill o filla es trobava malament, i acudien al servei d’urgències de pediatria del CAP amb molta freqüència. Alhora, l’equip de pediatria del CAP volia organitzar sessions formatives per a les famílies perquè tinguessin aquestes eines i per així baixar la pressió a urgències.\nDurant el mes de maig, els tres grups de mares de Vincles han assistit a dues sessions formatives en temes de salut. En total, s’han fet 6 sessions, dues per grup, on han participat 36 mares del Casal. Les mares han après com manejar malalties i mals comuns que poden tenir els seus fills i filles, com per exemple, com tractar la febre o un cop de calor, la cura de cremades i de cops, què s’ha de fer si a l’infant li sagna el nas, si té diarrea o mal de panxa, si es desmaia o si s’ofega. A més, també va haver-hi un espai perquè les mares aprenguessin com fer la tècnica de reanimació cardiopulmonar (RCP) en un infant, remarcant la importància de trucar al número d’emergències 012.\nL'Olga, infermera del servei de pediatria l'EAPT Drassanes, fa una demostració amb un ninot de com fer la reanimació cardiopulmonar (RCP) en un infant.\nAl llarg de les sessions, la infermera del servei de pediatria de l’EAPT Drassanes encarregada d’aquestes sessions, l’Olga Núñez, ha insistit en les diferències de quan cal anar a les urgències del CAP i quan es pot tractar des de casa. Tot i això, també ha recordat a les mares que el CAP està per ajudar-les, que “poden venir sempre que vulguin, és el pediatra i infermera dels seus fills, però millor amb cita prèvia”.\nLes mares de Vincles reconeixen com d’útil i pràctica és la informació que han rebut en les dues sessions. “Abans, si li passava alguna cosa al meu fill, anava directa al CAP, però ara ja sabem que podem curar moltes coses a casa”, explica la Laki. I per fer-ho, ja s’han equipat amb el material necessari: “jo ja ho he comprat tot: gases, gel, betadine, tiretes, pomada per les cremades i esparadrap”, enumera la Nihad.\nPel curs que ve, es planeja continuar amb aquesta col·laboració amb el CAP Drassanes, amb un programa anual per aprofundir en temes de salut i infància. Durant el curs, dues infermeres del servei de Pediatria CAP, en alternança, vindrien al Casal un cop al mes per fer una sessió on compartirien amb les mares informació i recursos relacionats amb malalties comuns, alimentació, ERCP, límits en la criança/criança positiva, massatges infantils i alletament, entre altres.\nFes possible que seguim acompanyant infants i les seves mares en situació de vulnerabilitat.


Serez - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n48° 56′ 02″ N, 1° 21′ 50″ E / 48.9339°N,1.3639°E / 48.9339; 1.3639Coord.: 48° 56′ 02″ N, 1° 21′ 50″ E / 48.9339°N,1.3639°E / 48.9339; 1.3639\nSerez és un municipi francès situat al departament de l'Eure i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 144 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Serez era de 144 persones. Hi havia 52 famílies de les quals 12 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 16 parelles sense fills, 20 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 59 habitatges, 52 eren l'habitatge principal de la família i 7 eren segones residències. Tots els 59 habitatges eren cases. Dels 52 habitatges principals, 45 estaven ocupats pels seus propietaris i 7 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 2 tenien dues cambres, 9 en tenien tres, 9 en tenien quatre i 33 en tenien cinc o més. 43 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 14 habitatges hi havia un automòbil i a 36 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Serez el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 96 persones, 73 eren actives i 23 eren inactives. De les 73 persones actives 66 estaven ocupades (36 homes i 30 dones) i 8 estaven aturades (4 homes i 4 dones). De les 23 persones inactives 6 estaven jubilades, 9 estaven estudiant i 8 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Serez hi havia 49 unitats fiscals que integraven 132 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 19.244 €.\nDels 9 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses de construcció, 4 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 2 d'empreses de serveis i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».\nL'any 2000 a Serez hi havia 7 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 868 hectàrees.\nLa Boissière (1,3 km)\nBretagnolles (2,2 km)\nÉpieds (2,5 km)\nFoucrainville (2,9 km)\nMousseaux-Neuville (2,9 km)\nMouettes (4,2 km)\nNeuilly (4,3 km)\nBoisset-les-Prévanches (4,7 km)\nMerey (4,8 km)\nFresney (4,8 km)\nLa Couture-Boussey (5,2 km)\nBreuilpont (5,7 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Serez\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Serez a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Serez a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Serez&oldid=29763682»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 març 2022 a les 03:28.


Arxius de Uncategorized - Pàgina 5 de 5 - Casa Navàs Reus\nUncategorized / 25/02/2019 25/02/2019\nL’Agència Reus Promoció i la propietat de la Casa Navàs han organitzat per a aquest dilluns 25 de febrer una visita de familiarització adreçada a personal tècnic de les oficines de turisme de la Costa Daurada i les Terres de l’Ebre per tal de donar a conèixer aquests dos equipaments turístics de la ciutat. En …\nCasa Navàs i Gaudí Centre sumen esforços per promocionar Reus Read More »\nUncategorized / 18/02/2019 18/02/2019\nEls responsables i el personal tècnic de les oficines encarregades de la promoció turística de Catalunya en els principals mercats internacionals han realitzat un viatge de familiarització al territori per conèixer les principals novetats que s’ofereixen i incorporar-les a les seves estratègies de promoció. La regidora de Projecció de Ciutat, la Sra. Montserrat Caelles i …\nLa Casa Navàs es promociona internacionalment Read More »


Mapa webContact with us\tRSS\tHomePort & CityCultural SpacesCosta DockShed 1Shed 2Shed 4Shelter 1Shelter 2Port MuseumLudic SpacesL'EsculleraEl SerralloSailing ClubRoyal Sailing ClubPort TarracoOther SpacesCultural agendaServicesPort ArchiveArt CollectionPublications ServiceTarragona InfoThe PortPort AccesPlan Google MapsTerminalsStart communication worksWorks in processMeteorologyLighthouses and BeaconsPort HistoryMultimediaPort AuthorityWelcomeOrganigramAdministration CouncilDirector PlanCohesion FundAPT TelephonesLinguistic servicePort CommunityCustomer ServiceFAQ'SVia PORTusCompanies DirectoryAPPORTTESTARRACOCEMAPTPort FieldConsigneesStevedores+ companiesQuality SystemAPT Quality CertificationsInteresting LinksPort AuthoritiesOther LinksNota legalPort ManagementSIT / SAPPassengersMooring PlaceHistory Cruises in PortPort & City InfoService requestLocation of VesselsTraffic StatisticsRegular Shipping LinesPort ReportPort ServicesReceiving plan (MARPOL)Tariffs and ChargesPayment CalendarSafetySteps to take in an emergencySecurityEnvironmentPIFDomini PúblicPress RoomPress ReleaseContractor ProfileExternal PressCultural agendaMultimediaModern GalleryHistoric GalleryWorks Gallery360 degree GalleryVideosDownloads\tHomePress Room\tSaturday, 25 May 2013\tMay 22, 2013\nPress Room\tPresentació del Volum 3 de Navinímia en format digital Posted in Press Room\t- Press Release\tPresentem el 3r, i darrer volum, d'Ancorades al Port de Tarragona. Embarcacions del s. XIX, Navinimia - volum 3. Si bé els anteriors dos volums les fonts consultades eren les del Port de Tarragona, en aquest tercer volum les fonts de consulta són bàsicament la premsa escrita. Fet que era necessari per completar tot el segle XIX de vaixells ancorats al Port de Tarragona.\nS’ha d'agrair la feina ingent feta pels dos autors, i el que representa per al Port i per al conjunt d’entesos (i els que no ho són tant). Són prop de 700 pàgines, amb els noms dels vaixells, i tots els detalls: tipus, filiació, origen, destinació, bandera, i tot això no exempt de recerques alternatives per “afinar” més en cada un dels vaixells.\nCal remarcar, que és la primera edició de llibre digital que es fa des del Port, i amb voluntat de continuïtat, ja que ens volem situar com la primera administració/organisme que aposta pel llibre digital, i que les seves publicacions, encara que no totes, seran digitals.\nDes d’aquí volem tenir un record molt especial per Francesc Escatllar que ens deixà el passat mes d’octubre.\nPodeu descarregar el llibre digital en format .epub aquí: NAVINÍMIAPodeu descarregar el llibre digital en format .mobi aquí: NAVINÍMIAPodeu veure un vídeo de la presentació fent clic aquí.\tEl Port de Tarragona rep la Certificació Mediambiental ISO 14001\nPosted in Press Room\t- Press Release\tEl Port de Tarragona rep la certificació mediambiental ISO 14001 El Port de Tarragona va rebre el passat 25 d’octubre el certificat del Sistema de Gestió Ambiental segons la norma ISO 14001, que concedeix l'Associació Espanyola de Normalització i Certificació (AENOR). L’ISO 14001 és l'eina de gestió ambiental més estesa al món, amb més de 250.000 certificats en 155 països. El Port de Tarragona és el tercer port de l’Estat que té aquesta certificació.\nPodeu veure un vídeo sobre l'entrega del certificat fent clic aquí.\tExposició: Ser Dona. Avui\n“Antològica” proposa un viatge des del figurativisme fins a la obra abstracta de l’autor, passada pel tamís de l’esoterisme, una de les seves grans passions. Els visitants veuran una exposició retrospectiva que recorre la evolució de Jaume Queralt, i que recull peces fetes fa vint anys i fins l’actualitat.Podeu veure el vídeo de l'exposició fent clic aquí.\tMore Articles...\nExposició: Senegal -s12-\nActuació al Serrallo del grup musical del Super3 Estacions meteorològiques al Port\nPage 9 of 15\t<< Start < Prev 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Next > End >>\tDisclaimer


QUALITAT – Studium Talleres Gráficos\nSTUDIUM ha estat una de les primeres empreses en el seu segment en obtenir la certificació ISO 9000.\nActualment en STUDIUM tots els processos, tant els estratègics com els productius i administratius estan certificats per la norma de Gestió de la qualitat UNE EN ISO 9001:2000, el que reforça la solidesa del nostre servei totalment orientat als nostres clients.\nEn cooperació amb la indústria del paper, associacions ecologistes, científics, clients i propietaris forestals privats, es va acordar crear un sistema de certificació sota la bandera del Consell PEFC.\nTambé van establir gestionar la sostenibilitat forestal. El certificat PEFC garanteix que la fusta utilitzada per a la protecció del paper prové de boscos / selves gestionats de forma sostenible i tenint\nen compte la responsabilitat social.\nAquesta certificació indica que el paper està produït amb fusta d’un bosc gestionat de manera responsable. FSC® significa Forest Stewardship Council, una organització sense ànim de lucre internacional que vol potenciar i millorar la gestió forestal responsable per tot el planeta. Només quan la gestió forestal i la cadena de distribució compleixen els requeriments marcats pel FSC podran els productors de fusta i proveïdors de paper utilitzar el logotip FSC. Aquesta organització realitza inspeccions per a la comprovació dels processos amb l’ajuda d’organismes independents www.fsc.org\nStudium Tallers Gràfics, S.A, és una empresa industrial l’activitat principal és la fabricació de material imprès sobre paper i cartró (revistes, catàlegs, fullets, packaging). Cobrim tot el procés productiu, des de la preimpressió, impressió òfset i digital i acabats per al lliurament final del producte.\nLa direcció de Studium Tallers Gràfics, S.A, assumeix com a principis bàsics de la seva política de qualitat dels següents punts:\nAPLICACIÓ DE LA MILLORA CONTÍNUA EN TOTS ELS PROCESSOS PER SATISFER ELS REQUISITS DELS NOSTRES CLIENTS.\nTOTES LES PERSONES DE L’ORGANITZACIÓ CONEIXEN LA INFORMACIÓ DOCUMENTADA QUE AFECTA LA SEVA ÀREA DE RESPONSABILITAT.\nCOMPROMÍS DE LA DIRECCIÓ D’APORTAR ELS RECURSOS HUMANS I MATERIALS PER A GARANTIR LA FORMACIÓ DEL PERSONAL D’ACORD A AQUESTA POLÍTICA.\nCOMPROMÍS DE LA DIRECCIÓ D’UTILITZAR MATÈRIA PRIMERA D’ORIGEN CONTROLAT FINS AL SISTEMA DE GESTIÓ DE PRODUCTES FSC I PEFC IMPLANTAT I CERTIFICAT EN L’ORGANITZACIÓ.\nCOMPROMÍS DE LA DIRECCIÓ D’ESTABLIR OBJECTIUS VIABLES REVISABLES ANUALMENT I AMB UN SEGUIMENT A TRAVÉS D’INDICADORS DE PROCÉS.\nCOMPROMÍS DE LA DIRECCIÓ DE MANTENIR I DESENVOLUPAR UN SISTEMA DE GESTIÓ BASAT EN LA NORMA 150 9001: 2008.\nAQUESTA POLÍTICA SERÀ REVISADA PERIÒDICAMENT PER A LA SEVA ADEQUACIÓ ALS CANVIS QUE SUCCEEIXIN I ESTARÀ A DISPOSICIÓ DE LES PARTS INTERESSADES SEGONS PROCEDEIXI.


0967-0262 (versió paper)\nReproducció digital del document publicat a: http://dx.doi.org/10.1080/09670260701291957\n© European Journal of Phycology, 2007, vol. 42, núm. 2, p. 145-162


Roben la caixa forta ITV Reus després encastar cotxe\nRoben la caixa forta de l’ITV de Reus després d'estavellar-hi un cotxe\nEls fets van tenir lloc durant la matinada de l’1 de novembre\ndimecres, 6 de novembre 2019 - 18:38h\nImatge del centre ITV de Reus, situat a Vila-seca | tumejoritv.com\nEl centre d’Inspecció Tècnica Vehicles de Reus, conegut popularment com ITV, va patir durant la matinada del passat 1 de novembre el robatori de la seva caixa forta. Tal com ha avançat Canal Reus TV, els fets van tenir lloc a les 4.00 hores quan els Mossos d’Esquadra es van personar a les oficines després de saltar l’alarma. Malgrat això, en arribar no van poder trobar els lladres.\nSegons fonts policials, les persones implicades van trencar una tanca per poder accedir a l’interior del recinte. Un cop a dins, van forçar una finestra i van obrir per dins, després van escastar un vehicle contra l’oficina.\n"👵 AVUI ANIVERSARI👴Avis i Àvies per la Llibertat de Reus: 2 anys de mobilitzacions" "❗ Watani de Reus denuncia Abascal per dir: «La majoria de violadors són estrangers»"


DECIR LO QUE QUERAIS ES GRATISSSSSSS!!!!!!!!!! | Hispasonic\nDECIR LO QUE QUERAIS ES GRATISSSSSSS!!!!!!!!!!\n18/07/2009 por The New Era\nBueno pople he avierto este blog, para que comenteis lo que querais, asi k a darle a las teclas..... un saludo


LIA Raval, llibreries i biblioteques treballem en equip - Espai Contrabandos\n#espaieditorial La biblioteca de Sant Pau-Santa Creu, la llibreria Veusambveu i l’espai editorial Espai Contrabandos ens hem unit per enfortir la presència del LLIBRE al barri del Raval. Hem creat LIA RAVAL, un paraigües conceptual a partir del qual oferirem grans sorpreses llibresques: un cicle trimestral d’activitats entre la biblioteca i les llibreries. El primer s’estrena aquest dimecres 8 de juny, amb el títol “Llegir, colllir, resistir. Terra, cultura i resistència a la Palestina actual”.\n-> Dimecres 8 DE JUNY, 16h. a Veusambveu, Roig/Picalquers, 2\nInauguració de l’exposició “Cosecha en la revuelta” de La Recolectiva.\nConferència “La literatura com a eina de la cultura crítica”, amb la presència de Musa Abdel Muti i amb Ilan Pappé (via skype)\n-> Dimecres 15 DE JUNY, 19 h. a l’Espai Contrabandos, Junta de Comerç, 20\nProjecció del documental “Cosecha en la revuelta” de La Recolectiva\n-> Durant tot el juny a la Biblioteca Sant Pau-Santa Creu exposició de llibres sobre Palestina i disponible la guia de lectura “Palestina, terra d’oliveres”\nPer al quart trimestre, estem preparant un cicle on ens qüestionarem què és la cultura.\nEns vam trobar a instàncies de la Biblioteca Sant Pau, per explorar la capacitat de fer propostes conjuntes que anessin en benefici de totes. Ens vam animar, i vam decidir liar-nos i elaborar propostes a partir d’eixos temàtics i convidar-vos a conèixer i reconèixer aquests tres espais.\nLa Biblioteca de Sant Pau-Santa Creu és la biblioteca del barri del Raval, té un fons documental que reflecteix la diversitat i treballa en xarxa amb l’entorn. Compta amb un fons especialitzat en món àrab, i ofereix títols en més de 20 llengües.\nL’editorial llibreria Veusambveu neix amb el propòsit de donar veu a qui té molt a dir però poques oportunitats per fer-ho. A la vegada es construeix com a espai de creació, transformació i intercanvi cultural a través principalment del llibre crític però també amb el desenvolupament d’activitats socioculturals.\nL’espai editorial Espai Contrabandos és un espai de visibilització de l’edició independent i del llibre de pensament crític que agrupa més de 46 editorials. L’objectiu de l’Espai Contrabandos és promocionar aquest tipus de llibres i les relacions i vincles entre les editorials que els publiquen, així com la seva incidència en la comunitat.\nL’interès per la bibliodiversitat, això vol dir la defensa de la pluralitat en els llibres. I ho fem des de la proximitat com a valor d’enfortiment de la comunitat.\nQuan ens trobem gent vinculada al món del llibre és normal, freqüent i recomanable que ens engresquem i passem a l’acció. Per això hem pensat en organitzar cicles trimestrals on, a partir d’un eix temàtic, visibilitzar llibres i autores.\nTambé volem sumar-nos a les dinàmiques d’agitació cultural del barri, i dels nostres espais i des de l’espai públic oferir continguts per al gaudi i la transformació social.\nReivindiquem alguna cosa?\nQue cal potenciar dinàmiques culturals amb esperit crític.\nQue el Raval disposi d’una biblioteca pel segle XXI, amb capacitat i serveis per atendre la comunitat.\nQue les Administracions potenciïn la col·laboració entre entitats culturals del món del llibre.\nQue les llibreries esdevinguin espais culturals a efectes de fiscalització i protecció immobiliària.\nQue es faciliti l’ús de l’espai públic com a lloc de trobada de les expressions culturals.


Hospitals en Illereichen - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Suabia - Baviera - Alemanya - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Alemanya › Baviera › Suabia › Hospitals en illereichen\nHospitals en illereichen Suabia > Baviera > Alemanya\nAmb 0 habitants, Illereichen és una àrea que té hospitals de referència. Si cerqueu una de les Hospitals en Illereichen que mostra aquesta llista, podeu ingressar l'enllaç de qualsevol hospital que aparegui a la vostra cerca per trobar el vostre número de telèfon o adreça exacta.\nVolem que aquest lloc web compleixi la seva funció de ser útil per a les persones que necessitin contactar o apropar-se a un dels Hospitals en Illereichen inclosos en aquesta guia, per això demanem als nostres usuaris que ens ajudin en aquest treball, contactant-nos en cas de Trobant informació errònia.\nDe vegades, de mala gana, ens hem lastimat amb coses com el ganivet de cuina o el got que es trenca a terra. Si ha tingut algun tipus d'accident domèstic i voleu saber on estan els més propers Hospitals en Illereichen, només cal que consulteu aquesta guia hospitalària Alemanya.\nHospitals en Illereichen per categoria\nAquest és un directori d'hospitals públics Illereichen (Alemanya). Ja no has de preocupar-te per la teva situació financera per anar a un hospital. Aquí podeu conèixer tots els hospitals gratuïts d'aquesta àrea i obtenir tots els serveis que teniu\nSi necessiteu trobar un hospital privat Illereichen (Alemanya) perquè no podeu esperar el temps de la llista d'espera pública, consulteu l'hospital que voleu trobar i també veureu les opinions d'altres usuaris sobre el centre on esteu pensant Sobre anar\nLlistat de hospitals pròxims a Illereichen\nUniversitätsklinikum Ulm- (Situat a 31.30 km)\nKrankenhauser der Kreisspitalstiftung Weißenhorn Im Landkreis Neu Ulm- (Situat a 27.14 km)\nNeurochirurgischen Klinik der Universität Ulm- (Situat a 31.30 km)\nKrankenhaus Alb Donau Kreis- (Situat a 32.52 km)\nWaldburg Zeil Kliniken- (Situat a 34.36 km)\nKlinikum Memmingen- (Situat a 20.50 km)\nKreisklinik Mindelheim Kreisklinik Ottobeuren- (Situat a 30.66 km)\nWertachkliniken Bobingen und Schwabmunchen- (Situat a 46.13 km)\nKliniken Landkreis Biberach- (Situat a 27.03 km)\nBundeswehrkrankenhaus Ulm- (Situat a 31.66 km)


Patrícia Álvarez | dimarts, 8 de juliol del 2014, a les 16.18\nUn "mega" bus a cost de "mini" preus. Aquest és el reclam de la companyia, que ha començat a operar a Barcelona amb una línia diària entre la Ciutat Comtal, Tolosa i París. Ofereix tarifes des d'un euro, però caldrà afanyar-se. La lletra petita diu que només els set primers seients venuts tindran aquest preu. Després el cost del bitllet va pujant però asseguren que el màxim no supera els 19 euros per anar a París. JUAN PABLO VALGO "Ocho euros entre los dos desde Toulouse. Són cinco horas pero el precio está bien, lo vale." Un cop a la capital francesca, podem fer connexions cap a altres ciutats europees com Londres. En aquest cas, el trajecte s'allarga unes 27 hores. Els busos tindran origen i final a l'Estació del Nord. "Barcelona reuneix totes les característiques que esperem trobar en un indret per operar amb Megabus. Hi ha llocs fantàstics per als turistes i hi ha molta gent de Barcelona que es podrà beneficiar de viatjar a França i altres destinacions." L'empresa també vol captar clients estudiants per la presència d'universitats a Tolosa i Barcelona. NICOLÁS CARRERA "Con respecto al avión, el precio para nosotros, que somos estudiantes, es buenísimo. Y con respecto a otras compañías de bus, me parece muy barato." Amb mascota inclosa, Megabus pretén incrementar els dos milions de viatgers que transporta anualment.\nA partir d’aquest dimarts, la companyia Megabus.com ha posat en funcionament una línia diària entre Barcelona, Tolosa i París. L’Estació del Nord serà el punt d’origen i final. L’empresa ofereix tarifes des d’un euro. Però, com acostuma a passar, hi ha lletra petita. Només el 10% dels seients tenen aquest preu, és a dir, set places. Un cop aquestes s’han venut, el cost del bitllet va pujant però asseguren que el màxim no supera els 19 euros per anar a París.\nLa capital francesca serveix d’intercanviador per fer connexions cap a altres ciutats europees com Londres. En aquest cas, el trajecte s’allarga unes 27 hores des de Barcelona. Megabus.com es va estrenar al Regne Unit el 2003 i anualment transporta dos milions de passatgers.\n— autobús — autocar — viatges


La selectivitat a Catalunya es farà del 7 al 9 de juliol\tLa selectivitat a Catalunya es farà del 7 al 9 de juliol\nMarta Tafalla: 'Si només reaccionem quan el problema ja el tenim al damunt, malament'\tMarta Tafalla: 'Si només reaccionem quan el problema ja el tenim al damunt, malament'\nEl transport públic de l’àrea de Barcelona serà de franc per als serveis essencials a partir del 2 d’abril\nLa mesura s'allargarà fins al dijous 9 d'abril\nEl consell d’administració de l’Autoritat del Transport Metropolità (ATM) de l’àrea de Barcelona ha aprovat avui la suspensió temporal del pagament de les tarifes del transport públic per aquelles persones autoritzades a desplaçar-se per realitzar activitats i serveis essencials.\nLa mesura, consensuada amb les administracions consorciades, la Generalitat de Catalunya, l’Ajuntament de Barcelona, l’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) i l’Associació de municipis per la Mobilitat i el Transport Urbà (AMTU), es posarà en marxa aquest dijous 2 d’abril i s’allargarà fins al dijous 9 d’abril.\nEls mecanismes per aplicar aquesta gratuïtat es concretaran demà mateix en una reunió amb tots els operadors implicats. Segons ha detallat l’ATM, la mesura inclourà el transport ferroviari (Metro, TMB, FGC, tramvia i rodalia) i els autobusos (busos TMB, bus metropolità de gestió indirecta AMB, els de la Direcció General de Transports i Mobilitat i els dels municipis adscrits a l’AMTU).\nTal com apunta l’ATM, el volum de demanda durant els dies vinents serà previsiblement ‘molt similar o fins i tot inferior al que ja es ve experimentant els darrers dies, amb reduccions generals d’un 90% respecte a l’habitual’.\nIgualment, els Mossos d’Esquadra i els policies locals vetllaran perquè els desplaçaments siguin efectuats per aquelles persones que estan autoritzades, tal com assegura l’ATM. Finalment, si es detectés que la mesura implica un augment de la mobilitat no essencial, s’activarien els mecanismes per anul·lar-la ‘de manera immediata’.


PD:Franquisme, Transició i Democràcia\nNom de l'assignatura: Franquisme, Transició i Democràcia\nCodi de l'assignatura: 364007\n• Entendre la democràcia com a superació i no continuïtat del franquisme.\n• Analitzar correctament les fonts periodístiques i audiovisuals.\n• Ser capaç de seleccionar i de contrastar la informació generada a Internet.\n1. La llarga postguerra (1936-1959)\n• Institucionalització i consolidació del règim franquista\n• La repressió franquista\n• Resistència i protesta social\n• La supervivència del franquisme dins la Guerra Freda\n2. Desenvolupisme, canvi social i antifranquisme\n• Pla d’estabilització i desarrollismo\n• Migracions exteriors i interiors\n• Nous canvis socials\n• Nous moviments socials: estudiantil, obrer, veïnal, religiós, cultural\n• L’oposició antifranquista (exili i interior)\n3. La transició a la democràcia\nLa crisi de la dictadura: de l’estat d’excepció de 1969 a la mort de Franco\nRuptura i reforma política\nConstitució i estatuts d’autonomia\n4. La construcció del sistema democràtic\nLa dècada socialista (1982-1993)\nEl pujolisme (1980-2003)\nEls governs d’Aznar (1996-2004) i Zapatero (2004-2011)\nEls Governs d’Esquerres i de Progrés ( 2003-2010)\nLa metodologia es basa a relacionar els conceptes bàsics amb l’anàlisi de texts, gràfics, fotografies i documentals. Hi haurà una especial cura de l’expressió escrita i oral.\nLa metodologia de les activitats s’adequarà a l’escenari de docència presencial que preveu la UB en un context de normalitat acadèmica. En el cas que l’evolució de la pandèmia no ho permeti, la docència s’ajustarà a les directrius de les autoritats sanitàries vigents en cada moment, existint la possibilitat que calgui implantar un model de docència mixta que combini la presencialitat i la no presenciabilitat.\nL’avaluació continuada consta de diverses proves:\n• Exàmens conceptuals (40 % del total de la nota).\n• Exàmens sobre lectura de texts, articles i llibres (20 %).\n• Pràctiques orals comunicatives i/o treballs sobre documents escrits (20 %).\n• Treballs de documents gràfics i audiovisuals (20 %).\nL’avaluació única consta d’un examen amb preguntes conceptuals (60 % de la nota) i preguntes sobre les lectures fixades en el programa (40 % de la nota).\nBorja de Riquer: La dictadura de Franco, Critica/Marcial Pons, Barcelona, 2010.\nPaola lo Cascio: Nacionalisme i autogovern. Catalunya, 1980-2003, Afers, Catarroja, 2008.\nAndreu Mayayo; Paola Lo Cascio: José Manuel Rúa, Economía franquista y corrupción, Flor del Viento, Barcelona, 2010.\nCarles Santacana (coord.): Entre el malson i l’oblit. L’impacte del antifranquisme en la cultura a Catalunya i les Balears (1939-1960), Afers, Catarroja, 2013\nAntonio Cazorla: Miedo y progreso. Los españoles de a pie bajo el franquismo 1939-1975, Alianza Editorial, Madrid, 2015\nXosé M. Núñez Seixas (coord.), Lina Gálvez Muñoz y Javier Muñoz Soro, España en Democracia, 1975-2011, Crítica/ Marcial Pons, Barcelona, 2017 (Josep Fontana y Ramón Villares: Historia de España (Directores), vol 10)\nXosé M. Núñez Seixas, Suspiros de España. El nacionalismo español (1808-2018), Crítica, Barcelona, 2018.\nAntoni Segura; Andreu Mayayo; Teresa Abelló (dirs.) La dictadura franquista. La institucionalització d’un règim, Universitat de Barcelona, Barcelona, 2012.\nAndreu Mayayo i Manel Risques, Catalunya, 1980-2015. Història en fotografies, Enciclopèdia Catalana, Barcelona, 2018.\nCarles Santacana (coord.) Quan tot semblava possible... Els fonaments del canvi cultural a Espanya (1960-1975), PUV, València, 2018.\nCarme Molinero i Pere Ysàs: La Transición. Historia y relatos, Siglo XXI, Madrid, 2018.


11262866 11262866 Lacoste Lacoste - Lot de 3 boxers stretch en microfibres Achetez Lacoste - Lot de 3 boxers stretch en microfibres chez ASOS. Les achats sont facilités grâce aux options de livraison et de retour gratuites (des conditions générales s'appliquent). 34.49 FR ASOS


Escollir la llenya per a la nostra xemeneia | Chimeneas Pio\nEscollir la llenya per a la nostra xemeneia\nTot i que cada vegada s’instal·len més xemeneies de gas o de bioalcohol, les xemeneies de llenya segueixen sent les més populars i esteses. Si tenim una xemeneia de llenya, hem de tenir en compte que no totes les fustes són adequades. Per començar, la llenya ha d’estar completament seca, per la qual cosa no hem d’utilitzar llenya acabada de tallar.\nPer altra banda, cada tipus de llenya té unes propietats específiques segons l’arbre del qual prové. Si volem tenir un foc molt lluminós a la nostra xemeneia, la fusta de roure o alzina és una bona elecció. Per aconseguir una aroma agradable a la sala d’estar, la fusta de pi o avet és la més apropiada.\nSi està pensant en instal·lar una xemeneia de llenya a la seva sala d’estar, li recomanem visitar www.xemeneiespio.com\nEsta entrada fue publicada el 16 de diciembre de 2010 por chimeneaspio. Se archivó dentro de chimeneas, hogares, recuperadores de calor y fue etiquetado con llars de foc, xemeneies, Xemeneies Barcelona, Xemeneies Catalunya, Xemeneies Mataró, Xemeneies Osona, Xemeneies Sabadell.


Almassora presenta el I Festival de Teatre, Animació i Música\nLa regidora de Cultura d'Almassora, Isladis Falcó, ha presentat aquest matí el I Festival de Teatre, Animació i Música (FES TAM!), que la localitat celebrarà dissabte que ve 16 en la plaça Pere Cornell. L'organitzador de l'esdeveniment, Sergi Heredia, i la tècnic de Cultura, Lola Sanz, han participat en aquest acte per a desgranar la programació, prevista entre les 10.30 i les 12.45 hores i, en horari de vesprada, de 17.00 a 20.00 hores.\nL'Ajuntament d'Almassora ha confiat en sis companyies que representaran durant el dia els seus respectius espectacles. Dos d'ells es repetiran en una mateixa jornada fins a aconseguir les vuit actuacions “per a un públic obert a noves experiències”, en paraules de l'edil. “El FES TAM! naix amb vocació de futur, per la qual cosa esperem que compte amb el favor del públic”, ha afegit Falcó.\nEl programa del matí inclou els espectacles: “L'estrany viatge del senyor Tonet” (10.30-13.30 hores), “La Piccola Orquesta” (11.30 h.), “Katapuntum!” (12.00 h.) i, de nou, “La Piccola Orquesta” (12.45 h.). El primer és una instal•lació de jocs gegants fixos construïts amb fustes i mobles antics. “La Piccola Orquesta” és un espectacle musical itinerant que traslladarà al públic a la música dels antics circs a través de situacions còmiques. “Katapuntum!”, per la seua banda, combina dansa contemporània, malabares d'altura i habilitats de tot tipus.\nL'activitat es reprendrà a la vesprada amb una nova representació de “L'estrany viatge del senyor Tonet” (17.00-20.00 h.). A les 18.00 hores arribarà el torn de “Els enfants”, un nou espectacle itinerant que oferirà una paròdia de la guerra amb sis intèrprets de soldats napoleònics que toquen música alegre. “Adopted”, per la seua banda, arrancarà a les 19.00 hores. En últim terme arribarà el torn de “Cabaret Elegance” amb quatre artistes de circ amb una llarga trajectòria professional. L'espectacle ha sigut premiat a Argentona, Tenerife, Holanda.\nA més del FES TAM!, Falcó ha detallat la resta de la programació cultural d'abril que inclou, aquest divendres, l'espectacle de hipnosis de Toni Pons en la Casa de la Cultura i l'exposició de material etnològic, en col•laboració amb Patrimoni, que es extendrá entre els dies 15 i 24. A més, el departament ha preparat l'obra amb marionetes “Els petits més grans” del dia 30, l'exposició de treballs d'activitats d'oci i temps lliure i el festival de clausura del curs d'introducció a la dansa.\nLa responsable del departament ha recordat a veïns i visitants que des del mes passat està en funcionament el sistema de venda d'entrades per internet per als espectacles culturals. Els usuaris poden consultar tota la programació i adquirir els seus tiquets a través de la pestanya 'Venda d'entrades' de la web www.almassora.es.


Ràdio Ciutat de Badalona celebra el 35è aniversari\nDe les 10h a les 13h emet un programa especial des de la plaça de la Vila\nRàdio Ciutat de Badalona celebra el 35è aniversari des de la plaça de la Vila\nRàdio Ciutat de Badalona celebra aquest dijous, 7 de juliol, el seu 35è aniversari. De les 10h a les 13h emet un programa especial des de la plaça de la Vila. L'emissora va néixer el 7 de juliol de 1981. El magazín 'El Badiu', presentat per Miquel López, Jordi Martí, Carlos Acózar i Marta Puertolas, va ser l'encarregat d'iniciar les emissions de la ràdio ara fa 35 anys i també han estat els protagonistes del tret de sortida del programa especial d'aniversari d'avui.\nLa programació especial també repassarà com s'han explicat les fites dels darrers 35 anys de la història de la ciutat, com ara la consecució de la Copa d’Europa per part de la Penya, o les grans crisis internacionals, com per exemple la guerra del Golf.\nD’altra banda, els oients podran recordar programes històrics de Ràdio Ciutat de Badalona amb els seus presentadors i amb fragments que s’han recuperat per a l’ocasió procedents de l’arxiu sonor de l’emissora municipal. Seran molts els convidats il·lustres que circularan pel programa, com per exemple el primer alcalde de la democràcia a Badalona i impulsor de la ràdio, Màrius Díaz.


5 min. Washington 27/10/2019 18:40\n651x366 Trump intervé a la Casa Blanca en una compareixença televisada a la nació / JOSHUA ROBERTS / REUTERS Trump intervé a la Casa Blanca en una compareixença televisada a la nació / JOSHUA ROBERTS / REUTERS\n"Els Estats Units han ajusticiat aquesta nit passada el líder terrorista número u del món". Així ha arrencat aquest diumenge la seva intervenció Donald Trump. " Abu Bakr al-Baghdadi és mort". En un missatge televisat a la nació, el president ha anunciat aquest migdia la mort del líder de l'Estat Islàmic, en una operació de les forces especials nord-americanes al nord-oest de Síria. No és la primera vegada que se'l dona per mort, però Trump assegura que les proves d'ADN practicades sobre el terreny confirmen la seva identitat.\nThanks to everybody who participate in this great mission. @realDonaldTrump #SDF #USArmy #Rojava #Baghdadi\n651x366 Abu Bakr al-Baghdad, en el vídeo que s'ha difós avui, després de cinc anys de les seves últimes imatges / EFE Abu Bakr al-Baghdad, en el vídeo que s'ha difós avui, després de cinc anys de les seves últimes imatges / EFE\n"Més enllà del ball de xifres": l'actualitat en 8 tuits


El Parlament rebutja la iniciativa d’El Pi que exigeix que el propietari d’un immoble ocupat el pugui recuperar en 24 o 48 hores – Rellevant.cat\nEl Parlament rebutja la iniciativa d’El Pi que exigeix que el propietari d’un immoble ocupat el pugui recuperar en 24 o 48 hores\nLa formació també ha demanat que es derogui qualsevol normativa que endarrereixi els terminis per recuperar de forma ràpida la propietat hi hagi o no hi hagi intimidació o violència\n2 de juny de 2021. El Parlament de les Illes Balears ha rebutjat una iniciativa d’EL PI-PROPOSTA PER LES ILLES BALEARS que insta al Govern de l’estat a garantir que el propietari d’un immoble ocupat il·legalment, el pugui recuperar en 24 o 48 hores. La formació també demana que es derogui qualsevol normativa que endarrereixi els terminis per recuperar de forma ràpida la propietat hi hagi o no hi hagi intimidació o violència.\nLa diputada d’El Pi, Maria Antònia Sureda, ha assegurat que “davant la il·legalitat els poders públics han de garantir respostes àgils i eficients perquè qui ha estat violentat en els seus drets retorni de forma immediata a la situació anterior a la il·legalitat”. Segons Sureda, “l’ocupació il·legal no només és una despossessió il·legítima del titular d’uns drets sinó que a més genera, molt sovint, inseguretat dels veïnats de l’immoble ocupat i genera problemes amb la comunitat de propietaris”.\nRecentment l’Estat ha aprovat el Real Decret Llei 1/2021 que procedeix a fer un canvi legal que acaba provocant que els subjectes que han realitzat una ocupació il·legal sense intimidació o violència no puguin ser expulsats de manera ràpida i immediata, generant un règim jurídic que fa més difícil la recuperació de l’immoble en relació amb el règim jurídic aplicable abans d’aquesta modificació.\nAixí mateix, en molts països europeus tenen previstes vies legals per a recuperar la possessió d’un immoble en un breu termini de temps i en seu policial. Per exemple, Holanda només exigeix una denúncia policial per a recuperar-la tot exhibint el títol de propietat i que els posseïdors no disposen de cap títol. A França la policia pot desallotjar a un okupa il·legal durant les primeres 48 hores d’ocupació des del moment del coneixement d’aquest fet.\nL’Escola Municipal de Mallorquí reconeix Dàmaris Gelabert per la tasca a favor de la transmissió del català el proper 10 de juny\nPresentat el llibre “Ses Corioses. La vida d’una congregació femenina al Manacor del segle XX”\n2 de juny de 2021 El Pi-Proposta per les Illes Política Deixa un comentari


CAPMANY | RusKis Carrasclet\nEl terme municipal de Capmany\ns’estén al llarg dels últims contraforts meridionals de la serralada de l’Albera i limita amb els termes municipals de Cantallops, la Jonquera i Agullana per la banda nord; Darnius, per l’oest i sud-oest; Biure, pel sud, i Masarac i Sant Climent Sescebes per l’est. Pertany a la comarca de l’Alt Empordà i el seu partit judicial és Figueres. Dista de la capital altempordanesa 14 km i de Girona 52 km. Té una extensió de 26,58 km2 i es troba a 109 metres d’altitud sobre el nivell del mar.Pel sector occidental del terme hi passen la carretera N-II, de Madrid a la Jonquera, i l’autopista A-17, en la mateixa direcció. A tocar el poble hi trobem la comarcal GI-602-610, que enllaça amb la Nacional II i mena a Roses.El terreny és força accidental i envoltat per diferents serres: la Comunera, la Blanca i la dels Estanys, al nord; la serra de la Solana i de Bosquerós, a l’oest, i la serra de l’Horta, al sud. Hi ha grans extensions de sureres i d’alzinars, malgrat que l’incendi de 1986 en destruí una gran part. El terme és drenat pel Llobregat d’Empordà, afluent de la Muga; la riera de Torrelles; el Merdançà, que neix als estanys de Canadal i travessa el municipi; el torrent del barranc de les Tórtores i el torrent de Bosquerós, tots ells afluents del Llobregat; al nord-est del terme també hi trobem el torrent de la Verneda.\nLa vinya i la indústria que en deriva són les principals fonts de riquesa. Capmany és un dels més importants centres vitivinícoles de l’Empordà i hi ha també una part de la població que viu del sector terciari, atesa la proximitat de la carretera N-II i l’autopista A-17.


Dijous, 17 Gener 2019 12:32\nFragment del video del youtube\nEl cor del 25 és el títol del CD solidari que han pensat, treballat, gravat i editat des de l’escola 25 de Setembre. Un CD que, de moment, només es pot comprar al centre educatiu, però que properament es podrà trobar en algunes botigues rubinenques. I és solidari perquè tots els diners que es recullin aniran a parar a l’hospital Sant Joan de Déu, de Barcelona. Concretament, al Pediatric Cancer Center, que s’ha de començar a constuir.\nDe fet, han estat els propis nens i nens qui han escollit aquest hospital després de fer un procés participatiu. Tal i com ha explicat el professor de música del cicle superior de l’escola, Alberto Núñez, l’any passat ja van enregistrar un CD amb les cançons del musical de final de curs dels estudiants de 6è de primària. Enguany, i gràcies a la inversió que el centre ha fet per tenir un estudi de gravació, Núñez, inspirant-se en el CD de la marató de TV3, va idear aquest projecte i tota l’escola s’hi va posar a treballar. Van començar al setembre i al desembre ja estava tota la feina enllestida.\nAl CD s’hi poden trobar cançons com Som persones amb la música de Human de The Killers i la lletra traduida al català de Txarango, o clàssics com el Sol, Solet, interpretada pels més petits de P3 o We are the World, enregistrada per exalumnes (ara alumnes de l’institut Torrent dels Alous).\nL’escola va editar un total de 1.000 exemplars i ja n’han venut 570 només al centre educatiu. A més a més, cal destacar que aquest estudi de gravació que es troba a l’aula de la ràdio, s’està aprofitant per altres assignatures i cursos i, per exemple, els alumnes de cicle superior estan fent un informatiu amb notícies del centre.\nSegons han explicat els professors, a partir de dilluns, es podrà comprar trobar el CD al Racó del Llibre i al restaurant El Racó de l’Oriol i encara estan gestionat d’altres comerços. L’escola també té previst vendre el CD el dia de Sant Jordi.\nDavid Utgés, professor de l'escola 25 de Setembre\nAlberto Núñez, professor de música del cicle superior de l'escola 25 de Setembre\nLucía Yeste (5èC) i Álvaro Cifuentes (5èB), alumnes de l'escola 25 de Setembre


Informàtica 3r | Majozan's Blog\n← Informatica 1r\nInformàtica 1r →\nPublicado el noviembre 2, 2014\tpor majozan\nInformàtica i societat\nTipus de programari.Tipus de licencies.Propietat intel.lectual\nA grans trets, un programari és un equipament lògic d’un sistema informàtic. A través d’un programari es poden realitzar tasques específiques o la solució de problemes. Per tant, el programari pot ser considerat com un recurs digital, no físic o concret, el qual es contraposa al maquinari, el qual sí que és un mitjà tangible o concret. En altres paraules, un programari és tot aquell programa informàtic, que es basa en un llenguatge o sistema lògic, que ens serveix per a resoldre algun problema o realitzar una activitat. El comú és que el programari respongui a una ordre, a més que ell mateix pot aportar certa informació perquè executi una tasca específica.\n1. Programari de sistema: és el que ens permet establir una interacció amb un maquinari, a través de programes que administren els recursos i proporcionen una interfície d’ús. El millor exemple en aquest sentit són els populars sistemes operatius com Windows, Linux o Mac OS.\n2. Programari de programació: com el seu nom indica, és el programari que ens permet programar o desenvolupar un programa informàtic a través d’ús de regles lògiques i un llenguatge específic, els quals ens permeten donar-li forma. D’aquesta manera, podem crear una eina que ens ajudi a resoldre un problema o realitzar una activitat o tasca específica. Els millors exemples al respecte són els editors de text, compiladors, els intèrprets i els entorns de desenvolupament integrats.\n3. Programari d’aplicació: aquest tipus de programari permeten realitzar tasques específiques. Per tant, aquest programari s’enfoca únicament en un aspecte o en la resolució d’algun problema en particular i no, com ho fan els programari de sistema, a proporcionar un funcionament general molt més complexos. En aquest sentit, els programes que utilitzem diàriament en els nostres ordinadors són d’aquest tipus, ja que s’enfoquen en una tasca en particular. Així, exemples d’aquest tipus de programari són els processadors de text, els editors, els fulls de càlcul, les bases de dades, els programes per a comunicació, etc.\nFes un llista amb exemples de de programari de sistema, de programació i d’aplicació\nTipus de llicencies\nPrimer cal distinguir entre llicencia,patent i deret d’autor\nLlicència: contracte entre el desenvolupador d’un programari sotmès a propietat intel·lectual ja drets d’autor i l’usuari, en el qual es defineixen amb precisió els drets i\ndeures de les dues parts. És el desenvolupador, o aquell a qui aquest hagi cedit els\ndrets d’explotació, qui tria la llicència segons la qual distribueix el programari .\nPatent: conjunt de drets exclusius garantits per un govern o autoritat al\ninventor d’un nou producte (material o immaterial) susceptible de ser explotat\nindustrialment per al bé del sol·licitant per un període de temps limitat .\nDret d’autor o copyright: forma de protecció proporcionada per les lleis vigents\nen la majoria dels països per als autors d’obres originals incloent obres\nliteràries, dramàtiques, musicals, artístiques i intel·lectuals, tant publicades com\npendents de publicar .\nPer tant podem distinguir diversos tipus de llicencies\n1.-Programari lliure : proporciona la llibertat de\n• Executar el programa, per a qualsevol propòsit;\n• Estudiar el funcionament del programa, i adaptar-lo a les seves necessitats;\n• Redistribuir còpies;\n• Millorar el programa, i posar les seves millores a disposició del públic, per a benefici\nde tota la comunitat.\n2.-Programari de codi obert . els seus termes de distribució compleixen els criteris de\n• Distribució lliure;\n• Inclusió del codi font;\n• Permetre modificacions i treballs derivats en les mateixes condicions que la programari original;\n• Integritat del codi font de l’autor, i pot requerir que els treballs derivats tinguin un nom o versió;\n• No discriminació a persones o grups;\n• Sense ús restringit camp d’activitat;\n• Els drets atorgats a un programa seran vàlids per a tot el programari redistribuït sense imposar condicions complementàries;\n• La llicència no ha de ser específica per a un producte determinat;\n• La llicència no ha de posar restriccions a un altre producte que es distribueixi juntament amb el programari llicenciat;\n• La llicència ha de ser tecnològicament neutral.\n3.-Estàndard obert: segons Bruce Perens, el basat en els principis de\n• Maximitzar les opcions de l’usuari final;\n• No aplicar taxes sobre la implementació;\n• Sense discriminació de implementador;\n• Permís d’extensió o restricció;\n• Evitar pràctiques predatòries per fabricants dominants .\n4.-Programari de domini públic: la que no té copyright\n5.-Programari amb copyleft: programari lliure amb termes de distribució que no permeten als redistribuïdors afegir restriccions addicionals quan ho redistribueixen o modifiquen,\nés a dir, la versió modificada ha de ser també lliure .\n6.-Programari semilliure: aquell que no és lliure, però ve amb el permís d’ús, còpia,\ndistribuït i modificat per a particulars sense ànim de lucre .\n7.-Freeware: s’usa comunament per a programes que permeten la redistribució però no la\nmodificació (i el seu codi font no està disponible) .\n8.-Shareware: programari amb autorització de redistribuir còpies, però s’ha de pagar càrrec per llicència d’ús continuat.\n9.-Programari privatiu: aquell l’ús, redistribució o modificació és prohibit o necessiten una autorització.\n10.-Programari comercial: el desenvolupat per una empresa que pretén guanyar diners per el sev ús.\nActivitat 2: Posa un exemple de cada tipus de programari segons el tipus de llicencia que tinguen.\nActivitat 3:Quine diferences hi ha entre els freeware, el shareware i el comercial? Explica-les


Ajuntament i Cambra assessoraran dotze empreses en la seva internacionalització - Canal Terrassa\nAcord entre l’Ajuntament i Cambra Terrassa per acompanyar empreses de la ciutat en els seus processos d’internacionalització. Es donarà suport a 12 empreses locals que estiguin en fase d’iniciació internacional, de consolidació o de diversificació. L’Ajuntament de Terrassa i la Cambra de Comerç, Indústria i Serveis de Terrassa han formalitzat un acord amb l’objectiu d’acompanyar i donar suport a empreses terrassenques en els seus processos d’internacionalització. La pandèmia ha generat reptes a tots els nivells, també pel que fa en el comerç internacional.\nLes empreses han hagut de dur a terme canvis substancials per fer front a estratègies d’internacionalització, amb nous formats i noves eines, majoritàriament digitals. En aquest sentit, Cambra de Terrassa i l’Ajuntament donaran suport a un total de 12 empreses de la ciutat, durant els anys 2022 i 2023, amb un assessorament integral en el seu procés d’internacionalització. Així, les empreses que hi participin poden trobar-se en diferents fases del procés d’internacionalització. La fase inicial o d’iniciació és un procés d’internacionalització, en la que hi trobem a empreses sense experiència en l’exportació (o de forma reactiva i sense planificació), però que volen iniciar la seva activitat en el comerç exterior.\nEn la seva majoria no disposen de recursos interns adaptats a la internacionalització. En la fase de consolidació, hi ha empreses que ja tenen alguna experiència en l’exportació i presència en algun mercat internacional, però que no han consolidat aquesta activitat. Es tracta d’empreses que ja compten amb un departament d’exportació o que el volen crear i que ja han iniciat un procés de reflexió sobre els mercats adients per exportar el seu producte per definir una estratègia d’accés. La fase de diversificació va dirigida a empreses amb activitat consolidada de comerç internacional en diversos mercats, on l’exportació suposa bona part de la seva facturació, i que es plantegen l’obertura a nous mercats, la implantació comercial a l’estranger o acords d’inversió.\nCada empresa té unes necessitats concretes pel que fa a la internacionalització. Per aquest motiu, en aquest programa de suport en processos d’internacionalització d’empreses de Terrassa, i com a gran valor afegit, s’ha plantejat una metodologia de treball adaptada a les diferents casuístiques de les empreses participants. Per fer-ho, es faran sessions de treball amb les 12 empreses participants, es realitzarà un treball d’anàlisi i de recerca d’informació i s’establirà un pla d’acció personalitzat per a cada empresa amb una estratègia definida.\nEn els propers dies, s’obrirà una convocatòria per a totes aquelles empreses de la ciutat de Terrassa que estiguin interessades en participar en aquest projecte. Posteriorment, l’Ajuntament de Terrassa i la Cambra de Comerç valoraran les diferents candidatures, tenint en compte la seva motivació, i s’identificaran els estadis d’internacionalització de les empreses candidates. Finalment, s’acabarà seleccionant a les 12 empreses que hi participaran al llarg dels propers dos anys.


El llegat de Mingote | Joan Martí | BARCELONA | Esports de muntanya | L'Esportiu de Catalunya\nEl llegat de Mingote El llegat de Mingote El llegat de Mingote El llegat de Mingote + El llegat de Mingote E-mail\nSergi Mingote, en plena ascensió COL·LECCIÓ SERGI MINGOTE.\nEl llegat de Mingote El llegat de Mingote El llegat de Mingote El llegat de Mingote El llegat de Mingote E-mail\n“Estava a punt d’escriure un tuit per felicitar els amics del Nepal que avui han fet història quan m’ha arribat la terrible notícia. I encara segueixo desorientat. Ara mateix només em queden forces per donar el meu condol i suport als amics i familiars. Ens deixes el teu entusiasme i la teva passió com a llegat. Una abraçada allà on siguis.” Aquest és el tuit que va dedicar dissabte Ferran Latorre (Barcelona, 1970), un dels grans de l’alpinisme català, al vallesà Sergi Mingote, mort per una caiguda fatídica quan descendia del camp 1 al camp base avançat del K2 perseguint el somni de desafiar la crua meteorologia hivernal –50 graus sota zero i vents de prop de 100 quilòmetres per hora– de la segona muntanya més alta del món (8.611). Una fita que mai ningú paradoxalment fins aquell dia havia celebrat, l’últim gran repte de l’alpinisme. “Vaig haver de bloquejar el tuit de felicitació als nepalesos que havien fet el cim del K2 i als quals volia felicitar expressament perquè un d’ells va fer cim amb mi al K2 el 2014. Em va fer molta il·lusió perquè és gent fantàstica, transparent, tot i que també he de dir que sap greu que no hi hagués cap alpinista de la regió del Baltistan, on està ubicat el K2. Vaig llegir la notícia al Twitter i quan anava a publicar la felicitació, Jordi Merino, el president de la FEEC, em va comunicar la mort del Sergi. Me’n vaig anar a córrer dues hores i després el vaig escriure”, explica Latorre, que glossa la figura del de Parets: “Més que un alpinista ha estat un himalaista, un entusiasta, una persona que ha destacat per les expedicions a l’Himàlaia. A principis de l’any 2000 va estar molt actiu i després va tenir un parèntesi. I ara, en l’últim any, havia tornat amb molta força. Té molt de mèrit després d’anys apartat i de ser alcalde, que déu-n’hi-do. Ha completat ascensions molt ràpides en el marc d’un projecte que va arrencar fort, tot i que va quedar una mica estroncat per la Covid-19. Ha estat una figura important en el món dels vuitmil d’estil clàssic”, indica Latorre, que coneix a bastament “la muntanya salvatge” després d’haver-hi estat dos cops i haver-la coronat el 2014. Amb criteri, doncs, analitza el grau de dificultat de la zona on es va produir l’accident: “Si és una zona més o menys complicada és relatiu. Depèn de per a qui. No era complicada en el sentit que estava equipada amb corda fixa perquè era una ascensió d’estil clàssic, en la qual instal·les diferents campaments i puges i baixes molts cops. És més segur i més ràpid. El terreny, però, no és fàcil en el sentit que no és de caminar. El K2 és una muntanya molt dreta fins als 7.200 metres i bastant mantinguda. Has de grimpar i escalar i les conseqüències d’un accident són molt greus. En ben pocs llocs pots caminar, només just a la base i en una zona una mica plana del camp 4. La corda facilita l’ascensió i el descens. No sabem si va cometre algun error manipulant-la. O potser li va caure una pedra que el va desequilibrar. Són especulacions.”\nUn accident així genera dubtes transcendentals als alpinistes? “Jo els tinc però faig trampa des del punt de vista d’un veterà”, admet Latorre, que desenvolupa el raonament: “Si tingués 25 anys i encara estigués en aquella fase d’ímpetu de demostrar-me coses, seria diferent. Ho acceptes més i penses que forma part del joc. Ho miro des d’un punt de vista positiu i d’estar agraït per haver fet tot el que he fet i seguir viu. Avui, quan he despertat la meva filla al matí, he pensat la sort que tinc d’haver fet el que he fet i encara ser-hi. Estic en una etapa en què he desaccelerat, tot i que seguiré fent muntanya perquè forma part de la meva vida i m’ho passo bé. A la força, però, aixeques el peu de l’accelerador.”\nHa estat una figura important en el món dels vuitmil en les ascensions d’estil clàssic\nCinc dies de dol a Parets del Vallès\nL’Ajuntament de Parets del Vallès ha decretat cinc dies de dol. Les banderes onegen a mig pal i el balcó vesteix llaç negre. “És un dia de gran consternació i desolació per a Parets del Vallès, la vila que ha vist néixer i créixer Sergi Mingote, la vila que ha portat sempre al cor, en tota la seva trajectòria personal i professional”, descriu la nota de premsa del consistori. Mingote en va ser alcalde entre el 2011 i el 2018 i prèviament regidor del PSC des del 2003. “Era una persona molt activa, molt entusiasta, implicada en molts fronts. No hi vaig tenir una relació gaire estreta, però sí que hi tenia una relació de cordialitat i de respecte, tant pel vessant humà i esportiu com per haver treballat per la comunitat fent d’alcalde.” La implicació política, de fet, és un dels aspectes que Latorre admira de Mingote: “Quan em va felicitar pels 14 vuitmil, li vaig dir que ell havia fet els seus 14 o més en la política. Admiro la seva capacitat de deixar la política i dedicar-se de nou a l’alpinisme en aquest nivell i a punt de fer els 50 anys, una edat que reivindico per tenir projectes perquè els acabo de fer. Es diu que ens hem de reinventar i ell en va ser capaç.”\nTraslladat el cos amb helicòpter fins a Skardu\nEl cos de Sergi Mingote, alpinista, atleta d’ultraresistència i en definitiva aventurer, va ser traslladat ahir des del campament base del K2 a la localitat de Skardu (Pakistan), en helicòpter, i avui serà portat a Islamabad per iniciar el procés de repatriació. El portaveu del Club d’Alpinisme del Pakistan, Karrar Haidri, i l’equip de rescat van informar que el trasllat es va fer a les quatre de la tarda, hora local (11 h GMT), en un helicòpter de l’exèrcit pakistanès.\nL'Esportiu. Nacional 18-01-2021, Pàgina 8


Sellent amplia les ajudes als joves per la compra d'habitatges per a combatre la despoblació - Notícies de La Ribera i La Vall\nnovembre 4, 2019 desembre 8, 2019\nPosted By: Colaborador 148 Views 0 Comment\nL’Ajuntament de Sellent ha ampliat la seua aposta contra el despoblament i comptarà amb una línia de crèdit per als joves que compren un primer habitatge en el municipi, que rebran una ajuda de 2.000 euros. El govern dirigit per l’alcaldessa Raquel Sancho amplia amb això la partida que ja va disposar en els seus antics pressupostos, portant l’ajuda de 1.500 a 2.000 euros. “Tot això amb la intenció de mitigar els efectes del despoblament, que afecta a molts pobles de l’interior. Les nostres localitats compten amb uns beneficis vitals que no poden oferir altres municipis més grans o les ciutats i per això volem que els nostres joves aposten per viure a Sellent”, defensa la primera edil. La veritat és que la caiguda de població a Sellent ha sigut molt prolongada en les últimes dècades. Si en els anys cinquanta i seixanta del ja segle passat es va arribar a sis-cents veïns, en l’actualitat el poblen al voltant de 400 (379 segons les dades de l’Institut Nacional d’Estadística en 2018), amb una acceleració en la pèrdua d’habitants que s’ha acusat des de l’entrada en els anys 2.000. La caiguda poblacional s’acusa en pràcticament totes les localitats de la Vall del Xúquer, sent de les més acusades de la comarca riberenca.\nL’ajuda aprovada per l’Ajuntament de Sellent es preveu prorratejar en aportacions de 400 euros durant cinc anys.\nEn el mateix ple municipal, l’equip de govern de Sancho també va aprovar incloure una bonificació del 95% en la quota íntegra de l’impost en les transmissions de terrenys realitzats a títol lucratiu per causa de mort a favor dels descendents, conjugues o ascendents. Són els terrenys de naturalesa urbana, el conegut com a plusvàlua.


Pàgina 1 de 197\nEntradaAutor: lia » dv. jul. 31, 2009 5:39 pm\nEntradaAutor: Carla2006 » dv. jul. 31, 2009 7:01 pm\nEntradaAutor: meri68 » dv. jul. 31, 2009 9:33 pm\nEntradaAutor: granoteta » dv. jul. 31, 2009 9:44 pm\nEntradaAutor: granoteta » dv. jul. 31, 2009 9:52 pm\nEntradaAutor: marta_mum » dv. jul. 31, 2009 10:35 pm\nEntradaAutor: nunus » dv. jul. 31, 2009 10:55 pm\nEntradaAutor: nimfa » dv. jul. 31, 2009 11:04 pm\nEntradaAutor: xllm » ds. ago. 01, 2009 1:22 pm\nEntradaAutor: trea » ds. ago. 01, 2009 1:53 pm\nEntradaAutor: marta_mum » ds. ago. 01, 2009 3:25 pm\nEntradaAutor: san » ds. ago. 01, 2009 6:42 pm\nEntradaAutor: lia » ds. ago. 01, 2009 8:09 pm\nEntradaAutor: marta_mum » ds. ago. 01, 2009 9:58 pm\nEntradaAutor: djiluga » ds. ago. 01, 2009 10:44 pm\nEntradaAutor: djiluga » ds. ago. 01, 2009 11:12 pm\nEntradaAutor: marta_mum » dg. ago. 02, 2009 12:36 am\ndjiluga, ja ho sé que tu no ets de pouch! je je, però a mi m'encanta!, i com a primer portanadó per mamis novelles crec que és genial, encara que entre que neix al nen i fins als 3 o 4 anys n'hagis de comprar 2 o fins hi tot 3 en certs casos. I hi ha papis "vergonyosos" que és l'únic portanadó que volen dur.\nEntradaAutor: djiluga » dg. ago. 02, 2009 1:11 am\nmarta_mum ha escrit: djiluga, ja ho sé que tu no ets de pouch! je je, però a mi m'encanta!, i com a primer portanadó per mamis novelles crec que és genial, encara que entre que neix al nen i fins als 3 o 4 anys n'hagis de comprar 2 o fins hi tot 3 en certs casos. I hi ha papis "vergonyosos" que és l'únic portanadó que volen dur.\nNo és ben bé que no sigui de pouch. Fins i tot en alguns casos concrets l'he recomanat, però precisament per a mares sense experiència amb portanadons i amb un nen acabat de néixer no el recomanaria pels motius que he comentat. No és un portabebè que fàcilment et permeti una bona posició ergonòmica amb un nen acabat de néixer ni que et sigui gaire adaptable en fases posteriors. Amb un nen que gategi o camini, sí que pot resultar un portabebè ràpid i senzill d'utilitzar que li respecti una bona posició, malgrat el tema de les talles que comentàvem...\nEntradaAutor: nuscka » dg. ago. 02, 2009 7:05 am\nahir vaig estrenar la ergo!\nuuuuoooooo... quin luxe!\nde cop i volta , el toro del meu fill no pesa gens ni mica.... la única pega que li trobo és que és tan "guai" que el gran també hi vol anar... i hem de fer torns!\nEntradaAutor: san » dg. ago. 02, 2009 8:56 am\nmarta_mum ha escrit: san, els mei tais no tenen talla pel portador, ara ja que et teu home és tant musculat, je je, sí que quan el compris demana que et facin les tires una miqueta mes llargues, sobretot les de dalt, així assegures que se'l podrà lligar millor. Respecte al nadó, els mei tai chinado sí que duen a sota un reductor per a nens mes petits, que seria el teu cas, però és algo que comprant-ne qualsevol també pots reduir tu per exemple amb una cinta pel cabell o algun inventet.\nMoltes gracies marta!! Sobre les anelles del portabebes que tinc es que hi han moments que crec que s'afluixen i no se si les poso be,hem faig un embolic :)\nI tema fular m'agradaria per passades les vacances i l'elastic com tu be dius per el nen ja m'aniria be el normal pq es petito L'erik te 4 mesos pero pesa 8k i mitj , tb sera un nen musculat com son pare jajajaja :)


1 min. Barcelona 20/07/2011 18:27\nLa Mútua, que ha dut a terme avui a l'Hospital Asepeyo Sant Cugat la seva Junta General Ordinària, ha aconseguit un resultat econòmic positiu de 165,5 milions d'euros.\nLa dada confirma que, malgrat la reducció del nombre d'empreses ocasionada per la situació econòmica actual, Asepeyo ha desenvolupat una bona gestió dels seus recursos mitjançant la reducció de despeses i la correcta aplicació de polítiques econòmiques i empresarials.\nAsepeyo assenyala que part del seu èxit es troba en la conscienciació de les empreses en l'aplicació de mesures de seguretat i salut laboral eficients que han significat que els casos de baixa per cada 100 treballadors hagin disminuït en 7.284 persones, situant la taxa d'incidència en un 5,06%.\nLa mútua també ha volgut destacat que va invertir més de 14,3 milions d'euros en la millora de les instal·lacions, amb la inauguració de 3 nous centres assistencials i oficines, 3 trasllats a nous locals i reformes en 17 dependències, així com accions per al manteniment dels seus hospitals.


L'alcalde informa d’estes iniciatives “que formen part d’un projecte de ciutat”, i ha anunciat l’avanç de la plataforma que oferirà dades i opcions de mobilitat urbana en diferents mitjans\nValència presentarà projectes a la Unió Europea per ser finançats amb 36 milions d’euros dels fons denominats ‘Next Generation’ “amb el fi de potenciar i transformar el transport urbà, implantar una Zona de Baixes Emissions i avançar en la descarbonització de la ciutat”. Ho ha anunciat hui l’alcalde Joan Ribó, en donar compte d’estes iniciatives que opten a ser finançades al 90% pels esmentats fons europeus “i que s’emmarquen en les polítiques impulsades per l’Ajuntament en els últims anys amb l’objectiu de construir una ciutat més amable i sostenible”. El primer edil ha ressaltat alguns dels nous projectes, com l’adquisició de 20 autobusos elèctrics o la digitalització de la gestió del servici públic de transport, que s’aprovaran dimarts en una Junta de Govern Extraordinària. Ribó també ha anunciat que signarà en octubre un altre projecte ja aprovat per l’executiu local per ser finançat pels fons ‘Next Generation’. En este cas, València opta als fons a través d’una agrupació de municipis, ‘Ciutats connectades’, que desenvoluparan una plataforma digital que permetrà captar, processar i explotar les dades de mobilitat. “La ciutadania també podrà desplaçar-se amb esta eina tant en un taxi com en un tren de rodalia”, ha explicat.\nL'alcalde de València, Joan Ribó, acompanyat del regidor de Mobilitat Sostenible Giuseppe Grezzi, ha indicat que els projectes que l’Ajuntament presenta per ser finançats responen a dos grans línies generals que són la descarbonització de la mobilitat urbana i metropolitana, i la implantació i posada en funcionament d'una Zona de Baixes Emissions amb un especial èmfasi en els aspectes de digitalització. “Tenim capacitat tècnica i de gestió per a portar endavant esta transformació que, sens dubte, millorarà la vida de les persones i del nostre planeta”, ha afirmat.\n“Els fons europeus ‘Next Generation’ són una oportunitat única per a emprendre projectes claus en València que ens permetran portar endavant projectes estratègics, per seguir avançant cap a l’objectiu de convertir València en una de les primeres ciutats europees en ser climàticament neutra el 2030”, ha considerat l’alcalde en recordar altres accions desenvolupades amb el mateix objectiu. Segons ha resumit, “amb estes ajudes l’Ajuntament potenciarà el transport públic col·lectiu i la mobilitat activa en els entorns urbans i metropolitans com a alternativa al cotxe privat, impulsarà la digitalització de l'activitat dels servicis públics de transport, fomentarà la transformació del transport cap a una activitat de zero emissions, i accelerarà la implantació de zones de baixes emissions”.\nEl regidor de Mobilitat Sostenible, Giuseppe Grezzi, ha detallat que els projectes es divideixen en dos blocs que estan vinculats i formen part d’un projecte integral. “Seguirem amb la transformació del transport urbà, per fer-lo encara més sostenible i eficient. I per altra banda, continuarem amb l’ampliació de la xarxa de carrils bicis, eixos per vianants i zones recuperades per les persones, i la implantació d’una zona de baixes emissions per a millorar la qualitat de l’aire”.\n10 milions d’euros per impulsar una Zona de Baixes Emissions\n“Volem impulsar una ZBE que contemplarà el mesurament i la monitoratge de la contaminació atmosfèrica i acústica amb l’objectiu de millor la qualitat del nostre aire i avançar cap a una ciutat més saludable i sostenible i rebrem uns 10 milions d’euros per implantar tot el sistema de gestió”, ha anunciat el regidor, qui també ha avançat la construcció de 4 nous carrils bici (a l’avinguda del Cid, entre Tres Creus i plaça Espanya; al carrer de Sant Vicent Màrtir, entre Marvá i plaça Espanya, a la marginal Esquerra de l’antic llit del Túria, entre Tamarindos i Pont de les Arts; i en Germans Machado, entre l’avinguda de Joan XXIII i el carrer Comte de Lumiares).\n“Amés d’estes actuacions i altres de caràcter urbanístiques, com la reurbanització de la plaça de Russafa, crearem entorns segurs, accessibles i atractius que faciliten la universalització de l'ús del transport públic. I entre les propostes contemplades figura la creació de nous passos de vianants o rebaixes de voreres, entre altres, que se sumaran a les millores ja realitzades, també en les nostres marquesines, per aconseguir l’accessibilitat universal”, ha continuat.\n20 nous autobusos elèctrics i 2,5 milions d’euros per l’electrificació de la cotxera de Sant Isidre\nJoan Ribó i Giusepe Grezzi han ressaltat que la implantació d'una zona de baixes emissions “ha d'anar acompanyada de l’adquisició de nous autobusos elèctrics”. Així, segons ha explicat l’alcalde, “esta aposta per l'electrificació de la nova flota contempla incorporar 20 vehicles de zero emissions amb una energia alternativa, i una reducció de la contaminació, tant acústica com de l'aire”. “I amb l’adquisició de nous vehicles elèctrics, necessitem modificar la cotxera de Sant Isidre per a poder carregar busos elèctrics”, ha conclòs el regidor en recordar que en l’actualitat hi ha dos autobusos elèctrics, però no hi ha potència elèctrica per a la recàrrega de cap més.\nEntre els projectes presentats per rebre finançament també destaca la renovació de la infraestructura a bord i els sistemes d'operació i gestió “amb l'objectiu de digitalitzar l’experiència d’ús de la xarxa d’autobusos i augmentar l’accessibilitat per a les persones usuàries, incloent-hi nous mètodes de pagament”.\nAgrupació de municipis\nEn esta línia i per altra part, l’alcalde ha parlat d’un altre projecte aprovat divendres a la Junta de Govern Local. “València també optarà als Next Generation juntament amb Valladolid, Vitòria, Logronyo, Gijón i Fuenlabrada, a través del projecte ‘Ciutats connectades”’, "que desenvoluparan una plataforma digital multi ciutat que permetrà captar, processar i explotar les dades de mobilitat”, hi ha subratllat.\nEste projecte té un cost total de 27,7 milions d’euros i també estarà subvencionat pels Fons europeus al 90%. Per repartiment poblacional, a la ciutat de València li correspondrien 14 milions d’euros, en cas de concedir-se l’ajuda.\nEsta plataforma en codi obert i multi ciutat proveirà, entre altres coses, de diferents servicis de mobilitat urbana en una sola App: autobús, taxi, bicis, cotxe compartit, aparcaments, etc. A més, permetrà als ajuntaments conéixer els hàbits de mobilitat de la ciutadania, i facilitarà la presa de decisions gràcies a la inclusió de mòduls de gestió de big data.\nConsulta tots els talls de trànsit de diumenge a València per la Mitja Marató\nUn estudiant de València guanya el premi Sapiència per un projecte per a regenerar l'Albufera


10.0 Antoni Muñoz Garcia\nEl bon tracte (amabilitat, sensació de gent feliç amb la feina)i predisposició per resoldre qualsevol situació)\nNo. Tot sembla ben dissenyat.\n10.0 Teresa Rifà\nExel.lent tracte personal. Ens em trobat com a casa. Relació qualitat/preu molt bona.\nNo canviaria res. Seguiu així, tot l'equip!\nL'amabiñitat del seu personal i l'entorn\n9.6 Jesus Fernandez Calvo\nTodo, el sitio es precioso, los apartamentos muy acojedores y bonitos, el bar restaurante con un trato y una calidad excelente, la ubicacion para mi es perfecta ya que tienes, eski, montañismo, pesca y la zona comercial a pocos kilometros y el trato con el personal muy cercano, hemos ido muchas veces con los niños y siempre que podamos volveremos...\n9.6 Silvana Frémont\nNous avons été reçu chaleureusement du moment de notre arrivée jusqu'à notre départ, réponse à toutes nos questions très favorable. Une nostalgie de partir de cette belle région, et de vous quitter. Bord de rivière très agréable pour se promener. Le rapport qualité prix correspondait à nos attentes, nous avons même pu prolonger d'une nuit, nous avons été ravi. Nous vous remercions de votre gentillesse et votre savoir faire. Nous vous souhaitons une très belle saison. Silvana Bernard Luca Frémont.


Líders del món demanen que consumir droga no sigui delicte | FEDCAC\nLíders del món demanen que consumir droga no sigui delicte\n10 septiembre, 2014 10 septiembre, 2014 admin_fedcac\nUn informe firmat per diversos expresidents proposa un canvi radical\nEl text denuncia la violència que causa la repressió i defensa que l’addicció es tracti com un problema de salut\nUn selecte grup de líders mundials, entre els quals figuren diversos expresidents, ha posat en evidència que la guerra contra el narcotràfic requereix un pas cap endavant. La lluita per si sola no funciona, per això reclamen un canvi radical que inclogui la despenalització del consum de les drogues.\n“Els fets parlen per si mateixos”, assegura Kofi Annan, exsecretari general de les Nacions Unides (ONU), al nou informe elaborat per la Global Commission of Drug Policy. La presentació va tenir lloc ahir al Museu d’Art Modern (MoMa) de Nova York.\n“Necessitem unes mesures basades en les evidències de les coses que funcionen i no pas polítiques de criminalització del consum mentre es falla a l’hora de proveir una prevenció efectiva o un tractament”, va insistir.\nEn la llista de personalitats implicades en aquest informe a favor del “canvi radical” es troben els expresidents Fernando Henrique Cardoso (Brasil), Ernesto Zedillo (Mèxic), César Gaviria (Colòmbia) i Ruth Dreifuss (Suïssa). També s’hi han compromès altres figures d’influència social com l’empresari Richard Branson, fundador de Virgin Group.\n“El règim de control global de les drogues s’ha de reformar per permetre una regulació legal”, afirma Cardoso. “Hem de començar a tractar l’addicció a les drogues com una qüestió sanitària i no com un assumpte criminal”, afegeix. Dreifuss precisa que Suïssa, com tants d’altres països europeus, ha pres consciència del mal que causa “la repressió al terreny de les drogues”. Això ha suposat reduir el dany mitjançant programes com el de facilitar xeringues o prescriure substitutius de l’heroïna, “així com la descriminalització de la possessió i el consum”, va remarcar.\nLes propostes recollides al document aposten per aquesta via de l’abolició del règim repressiu per centrar-se, en canvi, en la promoció de la salut. Entre altres punts, l’informe insta a que es deixi d’aplicar penes de presó a consumidors i productors no violents i a petita escala.\nRecomana dirigir aquests esforços a la prevenció i la desintoxicació. Tot subratllant la corrupció i la violència provocades per la lluita repressiva, l’informe suggereix legalitzar drogues com el cànnabis, la coca i altres substàncies psicotròpiques. Annan destaca que les polítiques repressives han portat a la superpoblació de les presons, a més de crear greus problemes de salut i socials.\nEl text es presenta dos anys abans de la pròxima sessió especial de l’Assemblea General de l’ONU sobre drogues, prevista per al 2016. Llavors, els líders mundials discutiran de les futures polítiques sobre narcòtics.\n← Debate sobre Drogas: Cómo Abogar a Favor de la Regulación Legal\n“Es importante que EE UU empiece a cambiar su política de drogas” →


Inkari Suites Hotel Lima Perú - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAvenida Ejercito 1147, Lima Centre, Lima, Perú, Lima01\nReal Plaza Salaverry1,67 km\nGaleria Artesanal Inka Wassi1,92 km\nHuaca Huallamarca2,13 km\nMuseo Enrico Poli Bianchi2,24 km\nSissai Jewelry2,45 km\nPunta G2,46 km\nFundacion Museo Amano2,47 km\nCamino Real2,53 km\nTai Lounge2,53 km\nDistància des de l'aeroport 10,1 km\nMés informació sobre Inkari Suites Hotel\nBen posicionat a Lima Centre, Inkari Suites Hotel és un lloc ideal d'inici d'excursions a Lima. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per opcions de turisme i atraccions locals, no es necessita anar enfora ja que l'hotel gaudeix proximitat a Huaca Huallamarca, Museo Enrico Poli Bianchi, Fundacion Museo Amano.\nInkari Suites Hotel ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, aparcacotxes, servei d'habitacions.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara banyera hidromassatge, aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses bany, centre esportiu, sauna, sauna, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Inkari Suites Hotel no troba competidors en cap categoria.\nHuaca Pucllana - 3,03 km\nPasseig de Miraflores - 3,37 km\nMuseu Larco - 3,44 km\nMiraflores - 4,29 km\nParc de la Reserva - 4,4 km\nCircuito Magico Del Agua - 4,61 km\nBarranc - 6,56 km\nPlaça d'Armes (Plaza Mayor) - 6,93 km\nCentre Hsitòric de Lima - 6,97 km\nEsglésia i Convent de Sant Francesc - 7,14 km\nReal Plaza Salaverry - 1,67 km\nGaleria Artesanal Inka Wassi - 1,92 km\nHuaca Huallamarca - 2,13 km\nMuseo Enrico Poli Bianchi - 2,24 km\nSissai Jewelry - 2,45 km\nPunta G - 2,46 km\nFundacion Museo Amano - 2,47 km\niPerú - 2,51 km\nCamino Real - 2,53 km\nTai Lounge - 2,53 km\nComentaris d'Agoda (6)Comentaris de Booking.com (661)\nSize of room, breakfast & staff\nWe were disappointed with the location!!\nSuite Hotel in San Isidro”\nNice rooms with jacuzzi\ngut aber nicht herausragend”\nDas Frühstück war zweckmäßig, das Zimmer groß und sauber. Der Whirlpool hat nicht funktioniert. Ein Haus schon etwas in die Jahre gekommen ist, aber sehr bemüht um die Zufriedenheit der Gäste.