Candidiasi a Mataró i Maresme | Centre de Tractaments Naturals\nLa Candidiasi és un problema que està generat per un tipus d’infecció per fong (Candida albicans) i sol manifestar-se a nivell intestinal, genital i pell.\nHi ha diferents causes que poden provocar que les càndides proliferin al nostre organisme provocant alteracions.\nL’origen sol estar en una baixada del nostre sistema immunitari i causat per diversos factors.\nEn concret poden ser:\n• L’ús d’antibiòtics, cortisona, hormones, etc.\n• Excés de sucres, carbohidrats i farines refinades.\n• Estrès continu.\n• Disminució de les secrecions digestives, etc.\nEls problemes associats a aquest trastorn són entre d’altres:\n• Cansament o fatiga.\n• Inflor abdominal.\n• Irritabilitat i/o inquietud.\n• Ansietat, pessimisme i abatiment.\n• Digestions pesades.\n• Disminució de la capacitat de concentració.\n• Desig de menjar dolços, pa, xocolata o brioixeria, etc.\nPer afrontar els trastorns relacionats amb aquest problema, cal fer una bona depuració dels òrgans i del cos en general.\nTambé resulta especialment indicat seguir una dieta lliure en carbohidrats i sucres.\nEn el tractament integral que t’oferim a Alquímia Zentre, abordem la Candidiasis mitjançant el tractament naturopàtic i homeopàtic.\nEn aquest tractament utilitzem també una altra eina fonamental com és el Biomagnetisme.\nPrecisament el Biomagnetisme és la tècnica que ens permet combatre directament la proliferació del fong càndida.\nTractament Natural de la Candidiasi:\nMitjançant l’Homeopatia, la Naturopatia i el Biomagnetisme, podem trobar una excel·lent solució per resoldre el problema relacionat amb la Candidiasi.\nAmb les referides tècniques naturals podrem obtenir uns excel·lents resultats, i el més important de tot, sense produir nous trastorns ni efectes secundaris indesitjables.\nSi necessites més informació sobre els Tractaments Naturals que realitzem a Alquímia Zentre, pots contactar amb nosaltres mitjançant el formulari annex.\nTambé ens pots trucar als telèfons que es citen al final d’aquesta pàgina.


Col·lecció Titelles Remove constraint Titelles: Titelles Autoria Farrés Brothers i Cia Remove constraint Farrés Brothers i Cia: Farrés Brothers i Cia\nFarrés Brothers i Cia / Casas, Alfred\n2. Nena i marcià\nCasas, Alfred (3)\nOVNI. [Teatre d'objectes]. Autor/a:Palet, Jordi; Farrés, Jordi; Farrés, Pep. Compositor/a:Riera, Jordi. Construcció objecte:Casas, Alfred. Companyia:Farrés Brothers & Cia.; Teatre de l'Aurora. Direcció:Palet, Jordi. Escenografia:Casas, Alfred. Il·luminació:Llongueras, Jordi. Vestuari:Dodiva. Suports audiovisuals:Inquiets. Intèrpret:Farrés, Pep; Farrés, Jordi. (3)


Com prevenir malaties? | Trocasec - Xarxa d'intercanvis de Poble Sec\n← Taller de salut: Com prevenir malalties?\nVIII Mercat d’intercanvi de Trocasec – 26 febrer 2012 →\nAquesta entrada s'ha publicat en XIC i etiquetada amb salut, taller, XIC. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


ECP proposa crear un impost verd a les grans fortunes per "rescatar el planeta"\nPublicat 12/4/2019 13:03:36 +02:00CET\nEstima que es podria recaptar uns 10.000 milions anuals\nEn Comú Podem (ECP) ha proposat aquest divendres crear un impost verd a les grans fortunes, amb un patrimoni superior al milió d'euros, per "rescatar el planeta", finanar un 'New Green Deal' i fer front al canvi climtic, ha explicat el candidat per Barcelona, Jaume Asens.\nEn roda de premsa, acompanyat de la presidenta de Verds-ALE al Parlament Europeu, Ska Keller, l'eurodiputat Ernest Urtasun i la número 2 de la candidatura, Aina Vidal, ha assegurat que aquest impost seria del 3% sobre el patrimoni de les grans fortunes, que "tenen responsabilitat en molts casos de la destrucció del planeta", i serviria per iniciar una transició energtica justa.\nUrtasun ha xifrat en uns 10.000 milions d'euros anuals el que aquesta nova figura impositiva podria recaptar anualment a Espanya, que es destinarien a infraestructures vinculades a la transició energtica, perqu ha considerat que l'Estat té un sistema energtic encara basat en les nuclears i els combustibles fssils.\nAsens, que ha recordat que Units Podem ja va plantejar un impost semblant la passada legislatura, ha destacat la importncia que Unides Podem estigui al Govern espanyol per impulsar una política d'aquest tipus perqu el PSOE "no s'hi atrevir pels deutes i dependncies" que té amb empreses i el sector energtic, mentre que ECP té les mans lliures.\nHa afirmat que aquest 'New Green Deal' que es proposa "s'est exigint al carrer" amb les manifestacions estudiantils pel canvi climtic, que assenyalen que s'ha rescatat els bancs per no la gent i el planeta, ha afirmat que és un repte que s'ha d'afrontar des del Govern central, i ha remarcat que implementar aquest tipus de polítiques convertiria Espanya en un país pioner en energies renovables.\n"NO ÉS UN CAPRICI"\nEl candidat dels comuns ha assegurat que aquesta transició energtica "no és un caprici, és un deure" amb el planeta, ha afirmat que la recuperació econmica ha d'anar més enll del maó i el turisme, i ha remarcat que l'aposta per les renovables comportaria també la creació de milers de llocs de treball.\nSka Keller ha assegurat que un 'New Green Deal' europeu significa una nova manera de desenvolupar l'economia amb una aposta per les energies renovables, promoure el transport públic i posar el focus en l'economia social, ha advertit de la necessitat d'engegar aquesta transició ecolgica, i ha criticat que els socialdemcrates parlen del canvi climtic, per no prenen accions concretes.\nUrtasun ha postillat que els socialdemcrates, com el PSOE, han estat darrere dels grans acords comercials internacionals com el TTIP o el ZETA que, segons ell, són "antilluita" contra el canvi climtic, per la qual cosa ha considerat que no es pot donar suport a aquests tractats i lluitar contra el canvi climtic.


Pisos y casas en venta en Sant Vicenç dels Horts (Barcelona) - Housell\nPisos y casas en venta en Sant Vicenç dels Horts (Barcelona)\nCalle Rafael Casanova 08620 Sant Vicenç dels Horts (Barcelona)\nAvenida Nuria 08758 Cervelló (Barcelona)\nPasaje Josep Maria de Segarra 08780 Pallejà (Barcelona)\nChalet de 250m² de superficie con una parcela de 210m², en la que podrás disfrutar de tus ratos de ocio, en Pallejà, provincia de Barcelona. Esta v...\nCalle Santa Creu 08980 Sant Feliu de Llobregat (Barcelona)\nPiso de 70 m² construidos y 65 m² útiles, en Sant Feliu de Llobregat, provincia de Barcelona. La amplitud de esta vivienda proporciona a una famili...\nEstadísticas de venta de inmuebles en Sant Vicenç dels Horts\nVendidos en Sant Vicenç dels Horts\nCalle Baix Llobregat 08620 Sant Vicenç dels Horts (Barcelona)\nCalle Travessera de Barcelona 08620 Sant Vicenç dels Horts (Barcelona)\nPiso de 98 m² en Sant Vicenç dels Horts, provincia de Barcelona. Esta vivienda, por su amplitud, satisface las necesidades de una familia con ni...\nPasaje d'Alacant 08620 Sant Vicenç dels Horts (Barcelona)\nChalet adosado en una zona muy tranquila de Sant Vicenç dels Horts. La vivienda, con sus 100 m² útiles repartidos en cuatro plantas, es ideal pa...\nSant Vicenç dels Horts en detalle\n¿Quieres una casa en Sant Vicenç dels Horts, Barcelona y no tienes muy claro por dónde empezar? Housell te pone las cosas más fáciles y te ayuda a buscar, obteniendo las mejores oportunidades para ti, para que puedas dar pasos seguros y no arrepentirte en el futuro. Las viviendas en venta en Sant Vicenç dels Horts, Barcelona tienen las siguientes características:\nAhora mismo, existen 2 casas disponibles, que tienen un precio medio de 390.000 € euros, aunque podrás conseguir otras por un coste más económico. Por otro lado, el valor medio de venta por metro cuadrado en Sant Vicenç dels Horts, Barcelona de 1.662 € euros. El rango varía de 1.265 € euros en la opción más suave para el bolsillo, a 2.059 € euros en la más exigente.


>>> La cançó en català revifa a la Catalunya Nord - Indymedia Barcelona\n>>> La cançó en català revifa a la Catalunya Nord\nper llibertat.cat\t 31 gen 2012\nLa cançó en català a la Catalunya Nord viu actualment un dels seus moments més dolços des de la Nova Cançó\nLa cançó en català a la Catalunya Nord viu actualment un dels seus moments més dolços, salvant distàncies amb la resta de territoris del país. Una mostra n'és el Col·lectiu Joan Pau Giné (http://www.musics-rossello.com/), una entitat creada l'estiu del 2010 amb l'objectiu d'obrir un nou camí per la cançó en català a la Catalunya Nord i que actualment compta amb una quarantena de grups nord-catalans que ja canten una part o la totalitat del seu repertori en català.\nEs pot parlar d’un vertader moviment que marca una revifalla en aquest tros dels Països Catalans ja que no sorgien nous artistes d’expressió catalana des de la Nova Cançó i la població identificava la música catalana exclusivament amb havaneres i sardanes.\nCom a mostra d'aquest reviscolament, el col·lectiu ha elaborat un documental que es presentarà dijous 9 de febrer al cinema Castillet de Perpinyà. El documental presenta la primera fornada de grups que van integrar el col·lectiu des de la seva creació.\nEn aquest documental, realitzat pels Angelets de la Terra i subtitulat en català i en francès, els músics entrevistats conten llurs itineraris i les raons per les quals van triar d’adherir al projecte del Col·lectiu Joan Pau Giné. Aquestes entrevistes il·lustren les imatges dels concerts de presentació del col·lectiu a la Catalunya Nord i al Principat de Catalunya.\nAlguns dels entrevistats són Xavi Sarrià, cantant d’Obrint Pas i Francesc Ribera Titot, cantant de Brams i Mesclat. Sarrià i Ribera comparen les realitats del País Valencià i del Principat i animen els artistes del nord de l’Albera.\nRe: >>> La cançó en català revifa a la Catalunya Nord\nper ...\t 31 gen 2012\nGràcies altre cop a llibertat.cat. No se que fariem sense les vostres interesantisimes aportacions. Aquesta es de les millors.\nper Pompeu\t 31 gen 2012\nJo l'únic que demano a aquests cantabrasses es que es quedin fent patriotisme al Rosselló. Sisplau que no els portin a festes alternatives i de gira per aquí que ja tenim prou amb els nostres brasses locals, tipus Xesc Freixes i companyia\nper Jaume\t 31 gen 2012\nPompeu, ja sabem que a tu el que et va és Alaska i el David Civera. A mi ja m'està bé que toquin arreu dels Països Catalans, cap problema?\nper x\t 01 feb 2012\njiji jaja, que divertit ficar-se amb una cultura minoritzada i reprimida per l'estat francès com ho és la catalana. Això sí, sóc ultrarevolucionari jo, menyspreant llengües i cultures.\nÉs curiós perquè el que canta en espanyol a qualsevol poble amb història pròpia (EH, PPCC, Gz...) no fa "patriotisme", és "lo normal", això és una condició reservada només als que canten en la seva pròpia llengua al seu país (quin gran delicte!!).\n"Malditos catalanes que se empeñan en hablar su lengua!"\nper Neng\t 01 feb 2012\nPobrets, els de la catalunya nord... Nosaltres ja vam patir tota la merda de la cançó catalana: els plastes dels pets, els infumables dels gossos i la merda de la sopa (de qué collons era la sopa?)... nomès els desitjo paciència que tota la moda, per definició, passa de llarg.\nÁnims i aguanteu tot el que pogueu!!!\nFoc als cantaplastes i al rock-adolescent-empalagós!!!\nPer cert, que hauria sigut de tota aquesta gent sense el suport dels consellers de CiU i la pasta d'Omnium??? Mai ho sabrem...\nper ...\t 01 feb 2012\nQue hauria sigut d´ells?? doncs que no s´haurien menjat una merda.


Els parcs gestionats per l’AMB han reduït un 34% el seu consum d’aigua en 12 anys - Impulsa, la plataforma que connecta fabricants i administració local\nLa xarxa de parcs de l’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) comptava el 2006 amb una superfície de 1.660.093 metres quadrats, que van consumir 394.983.000 litres d’aigua. La superfície total dels parcs gestionats per l’AMB el 2017 era de 2.346.107 m2, amb un consum mig de 369.284.000 litres. L’any 2006, moment previ al decret de sequera, el consum mitjà dels parcs era de 237,93l/m2 pel seu manteniment integral. Al 2008, amb les estrictes restriccions del decret de sequera que van comportar talls generals de subministrament i preocupació pel correcte manteniment de la vegetació, el consum mitjà va baixar fins als 124,21 l/m2 any, provocant una situació anòmala i molt delicada.\nAl llarg d’aquests anys, el servei de parcs de l’AMB treballa buscant l’equilibri entre una òptima gestió de l’aigua i una bona qualitat dels parcs a través de la racionalització del consum d’aigua.\nAl 2017, sense restriccions legals i aplicant criteris de sostenibilitat als parcs, el consum mig ha estat 157,40l/m2•any, mantenint un consum baix tot i haver estat un any sec i mancat de pluges.\nEl primer objectiu plantejat per part de l’AMB vers a la reducció del consum d’aigua és la millora continua de les instal•lacions d’aigua dels parcs (reg automàtic, xarxa de boques de reg i fonts de boca i ornamentals). Les mesures contemplades per assolir aquesta meta són la millora de les xarxes internes de distribució d’aigua , l’automatització i l’adaptació dels sistemes del reg a la vegetació existent, la telegestió (en coordinació amb els municipis) i la potenciació d’abastament alternatius a l’aigua potable.\nLa millora de les xarxes internes de distribució d’aigua han permès reduir el nombre de punts de fuita i agilitzar les maniobres en la instal•lació. S’ha anat renovant gradualment les xarxes de distribució interna d’aigua i s’ha anat implantant el reg automàtic en zones que es regaven manualment, sent així més eficients amb l’aigua consumida. Paral•lelament, s’ha fet una revisió de les instal•lacions de reg automàtic, assegurant que el sistema de reg (aeri o soterrat) sigui el més eficient segons la tipologia de vegetació a mantenir.\nPel que fa a l’abastament, l’AMB ha anat adaptant les instal•lacions internes del parc per a poder consumir de forma diferenciada aigua potable i aigua del subsòl (freàtica). Quan es disposa dels dos abastaments, la xarxa interna es duplica per tal de segregar l’aigua d’ús de boca d’aquella procedent de la xarxa freàtica que no és apte pel consum humà. En els parcs on es disposa d’aquest abastament alternatiu, s’utilitza aigua no potable. Aquest criteri de prioritzar el consum d’aigua de freàtic per davant de la potable ha permès un estalvi de 107.843 litres d’aigua potable entre el 2008 i el 2010.\nLa naturalització d’aquests espais aquàtics s’aconsegueix utilitzant sistemes basats en la natura com la no- utilització de productes químics (clor i algicides), la introducció de vegetació aquàtica i diverses actuacions relacionades amb el foment de la fauna autòctona. Una de les actuacions que l’AMB està treballant en aquest sentit és el control de fauna exòtica, principalment carpins i tortugues de florida, mitjançant la col•locació de nanses de captura i la contractació de treballs de pesca elèctrica. La combinació d’aquestes actuacions relacionades amb la naturalització milloren la qualitat de l’aigua i redueixen la necessitat de buidats i el consum d’aigua associat a aquesta tasca.


PPT - Per què fer recerca i innovació tecnològica en l’àmbit del reciclatge de residus a la indústria? PowerPoint Presentation - ID:4586653\nPer què fer recerca i innovació tecnològica en l’àmbit del reciclatge de residus a la indústria?PowerPoint Presentation\nPer què fer recerca i innovació tecnològica en l’àmbit del reciclatge de residus a la indústria?\n<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/4586653" width="600" height="485" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>\nPer què fer recerca i innovació tecnològica en l’àmbit del reciclatge de residus a la indústria? - PowerPoint PPT Presentation\nPer què fer recerca i innovació tecnològica en l’àmbit del reciclatge de residus a la indústria?. Josep Simó i Cabré Centre Català del Reciclatge 12 de febrer de 2002. PER QUÈ RECERCA, DESENVOLUPAMENT I INNOVACIÓ TECNOLÒGICA EN EL RECICLATGE DELS RESIDUS.\nPowerPoint Slideshow about ' Per què fer recerca i innovació tecnològica en l’àmbit del reciclatge de residus a la indústria?' - colm\nPer què fer recerca i innovació tecnològica\nen l’àmbit del\nreciclatge de residus a la indústria?\nJosep Simó i Cabré\n12 de febrer de 2002\nPER QUÈ RECERCA, DESENVOLUPAMENT I INNOVACIÓ TECNOLÒGICA EN EL RECICLATGE DELS RESIDUS\nExistència de quantitats importants de residus potencialment valoritzables que es destinen a deposició.\nAlguns centres de recerca i grans empreses treballen en l’àmbit del reciclatge de residus.\nLa realitat és que la recerca i la innovació tecnològica:\nPot esdevenir una eina per a la competitivitat i la consecució de noves oportunitats de mercat.\nDades any 2000\nPLANIFICACIÓ DE LA GESTIÓ DELS RESIDUS INDUSTRIALS DE CATALUNYA\nEVOLUCIÓ DE DADES EN EL PERÍODE 1994 - 2000\nGeneració total de residus (1994 - 2000)\n1. Dissolvents i residus líquids amb dissolvents\n2. Residus oliosos\n3. Productes químics i fitosanitaris\n4. Líquids i banys residuals amb metalls\n5. Líquids i banys residuals sense metalls\n6. Residus líquids orgànics\n7. Pintures, tintes, colorants i coles\n8. Residus salins\n9. Residus de descontaminació\n11.Llots de depuració\n12.Productes caducats i restes de fabricació orgàniques\n18.Residus minerals i ceràmics\n20.Terres contaminades i sediments\nGestió total de residus declarats (1994 - 2000)\nDisposició del rebuig\nPROGRAMA DE GESTIÓ DELS RESIDUS INDUSTRIALS DE CATALUNYA (2001-2006) (PROGRIC)\nObjectius de gestió de residus industrials\nMinimitzar la generació de residus\nAugmentar la valorització\nReduir la fracció de rebuig\nPromoure les noves tecnologies per optimitzar la gestió dels residus\nPromoure la recerca i una xarxa d’innovació tecnològica aplicada al camp de la gestió dels residus\nProgrames de sensibilització i conscienciació social\nCoordinació amb el Programa de Gestió de Residus Municipals (PGRM)\nIncorporar instruments que flexibilitzin la gestió dels residus\nSimplificar el model de gestió dels residus\nOrdenar les activitats de protecció de sòls i recuperació de sòls contaminats\nRECERCA, DESENVOLUPAMENT I INNOVACIÓ TECNOLÒGICA APLICADA AL RECICLATGE DE RESIDUS\nQUI POT AUGMENTAR ELS PERCENTATGES DE RECICLATGE?\nHa de ser la iniciativa particular de cada empresa, amb l’objectiu de:\nMillorar l’ecoeficiència dels seus processos\nPrevenir la generació de residus o valoritzar-los en el cas que se’n generin\nAquests són alguns dels aspectes que poden motivar a les empreses a portar a terme iniciatives de recerca, desenvolupament i innovació tecnològica aplicada al reciclatge de residus; i augmentar així, els percentatges de valorització.\nQUI POT AUGMENTAR ELS PERCENTATGES DE RECICLATGE? (cont.)\nEn un principi, cal pensar que qualsevol empresa, petita, mitjana o gran, és potencialment candidata a fer recerca, desenvolupament i innovació tecnològica en residus.\nLes empreses grans, per diferents aspectes com la disponibilitat de recursos, cultura empresarial que contempla aquests aspectes, etc. són les que generalment porten a terme iniciatives d’aquest tipus.\nLes empreses petites i mitjanes, la majoria a Catalunya (39.500 a l’any 1987), en general, no acostumen a portar a terme aquest tipus d’activitats.\nEls motius? Manca de recursos, escassa o nul.la tradicció, etc.\nEn aquest sentit, la recerca, desenvolupament i innovació tecnològica aplicada al reciclatge de residus, ha de pretendre:\nVincular la capacitat d'investigació i assessorament dels centres de recerca amb les necessitats de les empreses\nPromoure l’intercanvi d’informació en matèria de reciclatge (experiències, projectes pilots, models de referència, etc.)\nIncentivar a la indústria perquè redueixi la generació de residus i en millori la seva gestió:\nadopció de les millors tecnologies disponibles en els processos productius, de depuració, distribució, post-consum, etc.\naplicació de conceptes d’ecologia industrial (e.g. pol·lígons d’emissions zero)\nadopció de mesures preventives com ara el disseny de productes per al reciclatge en el marc de la Política Integrada de Productes (PIP), etc.\nEl Centre Català del Reciclatge de la Junta de Residus\namb l’objectiu de promoure la valorització i el reciclatge dels residus\nconsidera la recerca, el desenvolupament i la innovaciótecnològica\ncom a un instrument que a mig i llarg termini,\nesdevindrà un punt clau en el tancament del cicle dels materials.\nCentre Català del Reciclatge EN EL RECICLATGE DELS RESIDUS\nc/ Dr. Roux, 80  08017 Barcelona\nTel. +34 935 673 300 Fax. +34 935 673 294\n[email protected] http://www.junres.es/CCR/index.stm\nReciclatge de Residus d’Aparells Elèctrics-Electrònics Francesc Castells i Julio Rodrigo -Reciclatge de residus d’aparells elèctrics-electrònics francesc castells i julio rodrigo grup d’anàlisi i gestió ambiental (grup aga) -\nLA CERCA D’INFORMACIÓ PER FER UN BON TREBALL DE RECERCA -Biblioteca municipal de manlleu www.bibliotecamanlleu.cat arxiu municipal de manlleu http://www.manlleu.cat/la-ciutat/arxiu-municipal.htm maig 2013. arxiu municipal de manlleu. què


Nous ajuts de la UPC School davant la situació de la Covid-19 | Blog UPC School\nPer tal de facilitar l’accés a la matrícula als programes que s’iniciaran el curs 2021, la UPC School ofereix un 10% de descompte en aquelles matrícules que es formalitzin abans del 15 de setembre de 2020.\nEls ajuts Employment Help amplien la seva dotació econòmica, que passa de 35 € per crèdit matriculat a 50 €, i també els seus destinataris: ara no només s’adrecen a persones a l’atur sinó també a professionals que tinguin rendes baixes, amb uns ingressos que no superin en un 20% el salari mínim interprofessional. Els ajuts Employment Help se centren en els programes de l’àrea d’arquitectura, urbanisme i edificació. La sol·licitud podrà realitzar-se fins set dies abans de l’inici de cada programa formatiu, com a data límit.\nAlguns dels programes de formació de la UPC School disposen d’un programa d’ajuts específic que permet matricular-se al curs en condicions avantatjoses. Són les següents:\n3 ajuts del 25% de la matrícula per al màster en Internet of Things (IoT)\n3 ajuts del 30% de la matrícula per al màster Executive MBA en Direcció i Gestió d’Empreses\n1 ajut del 14% de la matrícula per al màster en CARMAT: Carrosseria i Materials d’Automoció.\n2 ajuts del 40% per al curs de formació contínua en Catia V5\n2 ajuts de 30% de la matrícula per al postgrau en Projecte, Disseny i Càlcul d’Instal·lacions Mecàniques, Elèctriques i Especials.\n2 ajuts de 20% de la matrícula per al postgrau en Manteniment d’Equips i Instal·lacions.\n1 ajut de 25% de la matrícula per al postgrau en Software Quality Assurance.\nAjuts del Port de Barcelona per al màster en Dret i Negoci Marítim i Gestió Portuària (Shipping Business).\nAjuts del Port de Barcelona per al màster Executive en Supply Chain Management. Operacions i Logística.\nCategories Arquitectura, Enginyeria, Institucional, Management, Sostenibilitat, TIC Tags ajuts, ajuts formació, ajuts màsters, ajuts matrícula, ajuts per aturats, ajuts talent help, descomptes, descomptes formació Leave a comment Post navigation


Wikiloc - ruta Alcover-Prades-Alcover - Alcover, Catalunya (España)- GPS track\n19.762 593 11590\nVista 4063 vegades, descarregada 120 vegades\nDesde l'Ermita del Remei fins a Prades. De pujada passo per Mont-Ral, el Mas d'en Toni, l'Ermita de Barrulles, coll i ermita de St. Roc i baixada cap a Prades. La tornada sortida per la ctra. fins el coll de Capafonts, el GR pel Motllats fins fora el cim de la Mussara i baixada per la ctra fins a l'Albiol. Alli agafo el camí del Mas de Vidal, el senderó de la Font de l'Irla i ja la pista que pel Mas de Monravà ens porta a l'Ermita del Remei altre cop. Molt maca però molt dura, amb trams no ciclables: la pujada cap a Capafonts, la pujada cap al coll de St Roc i el cami de la font de l'irla.\nCamí de la Font de l'Irla\nCIM DE LA MUSSARA\nERMITA DE MARE DE DÉU DE L'ABELLERA\nMas Del Curt\nMAS EN TONI\nMAS EN VERD\nBonita ruta, muy dura por las subidas (casi todo son subidas en la ida)...y por las bajadas (Motllats, camí de la font de l'irla), pero bonita. En el camí del mas den Toni encontré una valla.\ndon bike 24/09/2013\nBuena ruta, el principio subidas con alto porcentaje de inclinacion, vamos molinillo unos cuantos kilometros.Tambien comentar que hay tres vallas las cuales hay que abrir, es como una propiedad privada pero yo creo que si se respeta y no se realiza ningun estropicio.Creo que es el mas de en Toni.\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Alcover-Prades-Alcover https://ca.wikiloc.com/rutes-btt/alcover-prades-alcover-2569847 Salutacions, Wikiloc - Rutes del Món


La "ma invisible" d´Adam Smith hauria de garantir que quan l´individu persegueix els seus propis interessos serveix alhora als de la col.lectivitat. Però, malauradament, això no és així: el liberalisme absolut és probablement tan utòpic com el socialisme, un cop realitzat concretament, i precisa ser regulat per sancions severes per evitar (per exemple) la tendència natural dels empresaris a generar situacions monopolistes en el mercat. Però al costat dels delictes econòmics dels principals actors del mercat cal recordar també l´extraordinària credulitat de tants estalviadors; un fenomen tan cíclic i repetitiu com sorprenent i irracional. (...)\nEn juny de 1720 es va produí la fallida de la South Sea Company i la inevitable ruïna de molta gent. Entre els inversors hi havia per cert un nom il·lustre, el d´ Isaac Newton, qui va deixar a la posteritat aquest amarg i altiu comentari: "Estic en condicions de calcular els moviments dels cossos celestes, però no la bogeria de la gent".\nCarlo Alberto Brioschi, Escándalos políticos y corrupció económica, Claves de razón práctica, mayo 2010, nº 202


Bombers han hagut d'actuar davant del perill moderat de vent - Diari de Terrassa\nBombers han hagut d’actuar davant del perill moderat de vent\nBombers han hagut de dur a terme diverses actuacions des de primera hora d’aquest dimecres\nLa ventada intermitent que afecta la ciutat de Terrassa ha motivat diverses trucades al 112. Des de primera hora del matí, els Bombers han dut a terme diverses sortides. A les 9 hores, han evitat que caigués una planxa d’alumini a la plaça de Ca n’Anglada. A les 11.15, al número 83 del passatge de Calaf, una altra dotació de Bombers s’ha encarregat d’unes grans planxes d’alumini que amenaçaven també de caure. Un quart d’hora després, al número 155 del carrer Badrina, la força del vent ha fet caure un puntal d’un edifici en obres.\nDurant aquest dimecres, el vent deixa sentir el seu so. Bufa per moments en ratxes d’entre 60 i 80 quilòmetres per hora. El Centre de Coordinació Operativa de Catalunya ha activat el pla #VentCat. A la nostra comarca el perill serà moderat fins a la 1 de la matinada del dimecres al dijous. Els carrers de la ciutat presenten un constant ball de fulles i papers. Els tendals d’alguns edificis piquen amb força contra la paret. La situació, per ara, sembla sota control.\nL’Ajuntament recorda a la ciutadania que prengui les mesures de seguretat habituals en aquestes circumstàncies. A casa, cal tancar i assegurar portes, finestres i tendals. I s’ha d’anar amb molt de compte amb els objectes que es deixen a les terrasses o als balcons per tal d’evitar que es precipitin al carrer. A l’exterior, cal vigilar l’arbrat i el mobiliari urbà. Si se surt a l’aire lliure, convé evitar parcs, jardins i zones boscoses. I a l’hora de conduir, cal fer-ho amb precaució, ja que hi poden haver obstacles a l’asfalt.\nTemes:Bombers, Generalitat, Terrassa


van de Blues: Red Hot Blues - Radio Show - Podcast 19 Setembre Google\nRed Hot Blues - Radio Show - Podcast 19 Setembre\nAvui obrim el programa amb una pianista de Detroit que fa boogie woogie, blues, country i jazz, seguirem amb un quintet anglés a ritme de r&b, funk, swing i blues, també tindrem un dels grans talents italians de l’harmonica, i un músic molt singular que fa música d’arrel americana i blues. Dos bandes des de Catalunya, una ens presenta el costat més cru, brut i primitiu del blues, i l’altre clàssics del blues elèctric. Per tancar blues rock arribat d’Estats Units.\nDeanna Bogart (USA) - Pianoland\nObrim el programa a Detroit amb Deanna Bogart qui als sis anys va començar a aprendre a tocar el piano d’oïda. També es va iniciar en el saxo, actualment a més és compositora, productora i cantant. Combina molt be el boogie woogie, blues, country i jazz. Ha editat nou album amb la discogràfica Blind Pig “Pianoland”, en ell ens mostra el seu talent en un treball de gran qualitat.\nForty4 (UK) - 44 Minutes\nAnem cap al nord oest d’Anglaterra, fan r&b, funk, swing i blues, us parlo de la banda Forty4 , un quintet de grans músics que va ser format l’any 2007. Presenten un interessant àlbum de debut “44 Minutes” (Outlaw PR), on ens mostren el seu propi so i estil que ells descriuen com a “Rhythm & Groove”. Ho fan amb deu cançons totes elles originals composades per ells.\nFabrizio Poggi & Chicken Mambo (Italy) - Spirit Of Mercy\nTemps per un bluesman que es un dels grans talents en l’harmónica a Itàlia, tot un mestre amb un so únic, avui un convidat de luxe, Fabrizio Poggi & Chicken Mambo, és un artista increïble a més de músic és musicòleg, escriptor i periodista, també ha gravat mes de quinze àlbums la majoria als Estats Units. Escoltareu avui el treball “Spirit Of Mercy” on hi col•laboren Charlie Musselwhite, Eric Bibb, Guy Davis, The Blind Boys Of Alabama, Pony Bone, Garth Hudson, Flaco Jimenez, entre altres.\nThe Generation Blues Band (Spain) - Demo\nL’any 2004 va néixer una banda de blues rock a Barcelona, The Generation, un quartet on son diferents els musics que hi ha passat i desprès d’un parèntesis, l’any 2010 tornen i la formació es centra més en el blues amb el nom de The Generation Blues Band, els escoltarem en una “Demo” on fan versions de clàssics del blues elèctric de tots els temps.\nLittle G Weevil (USA) - Moving\nAra un músic molt singular fen música d’arrel americana i el blues Little G Weevil, un bluesman que els seus inicis va ser la bateria i a la guitarra s’inicia als 17 anys, va crear la seva pròpia banda l’any 1998. Us convido a gaudir d’un gran treball “Moving” (Vizztone Label Group) en ell hi trobem un so i estil que ens apropa al blues del delta del Mississippi, molt semblant als grans bluesmens com RL Burnside, John Lee Hooker o Chuck Berry.\nTodd Wolfe Band (USA) - Miles To Go\nAvui al programa el guitarrista i vocalista Todd Wolfe, un bluesman que forma part de l'escena del blues de Nova York, eren un trio que reflectia clarament les influencies dels grups dels 60 com Cream, Eric Clapton o Jimi Hendrix. Actualment son Todd Wolfe Band que segueix com a trio Roger Voss a la bateria i Justine Garder al baix, ha gravat el seu vuitè àlbum “Miles To Go” (Doug Deutsch Publicity Services), presenta un potent treball de blues rock i en ell hi col•laboren John Ginty, Steve Guyger i Sweet Suzi.\nThe Sick Rotoblues Big Band Orquesta (Spain) - Mas Raro Que Un Cochino Colorao\nPer acabar des de Cerdanyola del Valles us vull presentar The Sick Rotoblues Big Band Orquesta, no es una banda sinó un home orquestra “One Man Band”, el seu estil ens apropa al costat més cru, brut i primitiu del blues proper a al punkrock, ha compartit escenari amb bandes com Reverend BeatMan, The Jets o The Matchbox. Te diferents maquetes i ara ha gravat “Mas Raro Que Un Cochino Colorao” (Red Pig Recordings), que es un avançament del que serà el seu primer àlbum que es dira “Wisky y Mujeres”.\nI així tanquem programa, us he presentat ritmes molt variats i novetats arribades d’arreu del mon, us espero en el proper programa amb molt més blues.


Cervera | Lleida.com\nInici Territori Comarques i poblacions Segarra Cervera\nEstà emplaçat al centre de la ribera de Cervera, estès a banda i banda del riu de Cervera (o riu d'Ondara), damunt les plataformes estructurals de la Segarra. La vila, centre comarcal de la Segarra, és sobre la carena -resseguida de cap a cap pel carrer Major- d'un tossal que s'alça a la dreta del riu d'Ondara, dominant tota la ribera de Cervera.\nCastellnou d'Oluges 59\nLa Cardosa 0\nLa Prenyanosa 17\nPg Balmes, s/n\nC. Anselm Clavé (Cervera)\nBiblioteca Josep Finestres i Monsalvo\nC. Canceller Dou, 1 (Cervera)\nApartat de Correus, 1 (Cervera)\nC. Major, 115 (Cervera)\nDissabte, d'11:00 a 14:00 i de 18:00 a 21:00; diumenges i festius, de 12:00 a 14:00\nEstació Alsina Graells de Cervera\nEstació de l'Hispano Igualadina de Cervera\nEstació de la RENFE de Cervera\nPg de l'Estació, s/n\nC. Major, 15 (Cervera)\nOficina de Correus de Cervera\nParada de taxis de Cervera\nPolicia Local de Cervera\nSala d'Exposicions del Gran Teatre de la Passió\nAMPA del Col·legi Públic "Jaume Balmes" de Cervera\nAMPA de l'Escola de Música de Cervera\nPasseig Duran i Sanpere, s/n\nAMPA de l'Institut Antoni Tarroja de Cervera\nAMPA de l'Institut de Formació Professional La Segarra de Cervera\nAv Francesc Macià, s/n\nAMPA del Col·legi Públic "Josep Arqués" de Cervera\nAv del Mil·lenari, s/n\npl. Santa Anna, 5\nAgrupació Sardanista de Cervera\nAv de la Pau, 28 (Cervera)\nAgrupació de Defensa Vegetal de la Segarra\nc/ Hospital, 1 (Cervera)\nAgrupament Escolta i Guia Coll de les Savines de Cervera\nParc Mas Duran s/n, apartat de Correus 69\nAssociació Amics de la Música de Cervera\npl. del Portalet, s/n\nAssociació Malienca Binkadi de Cervera\nBonavista, 5, 2n\nAssociació d'Amics de Sant Magí de Cervera\nAssociació d'Antics Veïns de Tordera\nc/ Canceller Dou, 3 (Cervera)\nAssociació de Caçadors Ondara\nAv. Ondara, 39 (Cervera)\nAssociació de Comerciants "Endavant" de Cervera\nAssociació de Dones "Sant Roc" de Llindars\nAv. Catalunya, 16 (Cervera)\nAssociació de Dones Progressistes de Cervera\nAssociació de Pagesos i Terratinents de Cervera\nAv. Catalunya, 186\nAssociació de Veïns "Les Forques" de Cervera\nAssociació de Veïns Centre Universitat de Cervera\nApartat de Correus 152\nAssociació de Veïns del Carrer Major de Cervera\nAssociació de Veïns dels Ametllers de Cervera\nAssociació de la Gent Gran de Cervera\nRambla Lluís Sanpere, 20\nBrot Escènic. Casal de Cervera\nApartat de correus 87 (Cervera)\nC. Major, 115, 2n\nPasseig Estació, 1\nClub Atlètic Xafacamins de Cervera\nClub Esportiu Mas Duran de Cervera\nc/ Granyena, 1\nClub Esquí La Volva de Cervera\nc/ Combat, 30\nClub de Bicicletes de Muntanya "Segarra BTT" de Cervera\npl. Major, 7, 2n\nClub de Bàsquet Cervera/Escola de Bàsquet\nAv de Guissona\nClub de Futbol Cervera/ Escola de Futbol\nClub de Futbol Femení Cervera-Segarra\nClub de Handbol Cervera\nColla Sardanista Jovencells de Cervera\nAv de la Pau, 32\nCor Kodaly de Cervera\nCoral Infantil de Cervera\nCoral Lacetània de Cervera\nAv. Sant Ramon, s/n\nCoral Nova Cervera\nFederació Associació Veïns Coll de les Savines de Cervera\nFederació d'Associacions de Veïns de Cervera\nGrallers de Cervera\nC. Massoteres, 2, 2n 2a\nGreel Teatre de Cervera\nPasseig de Balmes, 4\nGreep Bruixots de Cervera\nPasseig de Jaume Balmes, 2-4\nGrup Xarxa (Promoció de l'Espectacle Infantil i Juvenil) de Cervera\nRambla Lluís Sanpere, s/n\nGrup de Campaners de Cervera\nAv de Manresa, 38\nApartat de Correus, 119 (Cervera)\nGrup de Diables de Cervera Carranques\nc/ Massoteres, 2, 2n 2a\nGrup de Voluntaris de Gent Gran de Càrites de Cervera\nAv Ondara, s/n\npl. Màrtirs, 7\nLa Cerverina d'Art (Cervera)\nPatronat Duran i Sanpere (Cervera)\nSala d'Actes Fundació La Caixa de Cervera\nUnió de Pagesos de Cervera\nAv. Manresa, 24\nVoluntaris Forestals/ADF de Cervera\nAv . Catalunya, 166\nActualitat i notícies a Cervera\nDos detinguts per agredir i robar amb violència un home a Cervera\nDistància a capital de provincia (Lleida): 60,3 km (42 minuts en cotxe).\nL'activitat dels argenters cerverins, que va començar al segle XIV, va esdevindre especialment intensa amb motiu de dos períodes bèl·lics: durant la Guerra contra Joan II es van encunyar terços de croat per ordre de Pere de Portugal i, més tard, durant la guerra dels Segadors, monedes de plata i de coure a nom de Felip IV de Castella i de Lluís XIII de França. Cervera també va ser important al segle XVI per alguns tallers locals de pintors, com els Alegret i Joan de Pau. En aquesta època les antigues escoles de gramàtica van adquirir el grau d'escoles majors. GASTRONOMIA: corder al forn, graellades de carn amb escalivada, ofegats de carn amb patates, conill amb herbes, perdiu estofada, llebre amb xocolata, peus i morro de porc, faves a la segarrenca, coca de recapte. Morenetes i carquinyolis de Guissona, licors com aromes de la Segarra i ratafia de Guissona. Els habitants de Cervera s'anomenen cerverins.\nTé origen en una fortificació probablement islàmica, que es va intentar recuperar al 1026 per iniciativa comtal; Ramon Berenguer I la va aconseguir definitivament després d'un setge. Des d'aleshores Cervera va restar sempre unida a la corona, que en confià la castlania a la família anomenada, per això, Cervera. Al mateix segle XI s'hi va fundar prop del riu el monestir de Sant Pere Gros (o de Sant Pere de Cervera), priorat de Ripoll. Al voltant del nou castell de Cervera s'havia consolidat la vila ja al començament del segle XIII. La primitiva estructura urbana estava formada per un carrer central de cases unides formant vila closa. La primitiva parròquia de Santa Maria es va establir sota la dependència de Sant Pere Gros; des del 1121 l'orde de Sant Joan hi va tindre un hospital (comanda de Cervera), i el monestir de Santes Creus, l'església de Sant Bernat i una casa delmera. Al 1182 va obtindre el privilegi de consolat i confraria de veïns; posteriorment el van regir paers i consellers i un consell general de caps de casa. Va esdevindre, a més, centre de l'extensa vegueria de Cervera i tingué vot a corts. Al 1245 s'hi va fundar, extramurs, el convent franciscà de Santa Maria de Jesús, al voltant del qual es va anar formant el nou raval de Sant Francesc; l'església, destruïda el 1465, es var refer al 1516. Al començament del segle XIV, al sud de la vila, es va fundar el convent dominicà de Sant Pere Màrtir, del qual resta la primitiva església gòtica; vora seu va sorgir el barri de Sant Magí. Contemporanis del desplegament urbà del segle XIV va ser la construcció, prop de la plaça Major, de la nova església parroquial de Santa Maria, gòtica. El call jueu, desenvolupat al segle XIV, disposava d'una escola i alguna notable biblioteca; tot i que fou víctima dels pogroms del 1391, va subsistir fins al decret d'expulsió de 1492. Als segles XIV i XV es van celebrar a Cervera diverses corts. Durant la Guerra dels Dos Peres s'hi van construir noves muralles, amb torres prismàtiques, que defensaven també els ravals, dins les quals també es va distingir, però, la Vila Vella i el Capcorral. Durant la guerra contra Joan II la vila va seguir la Generalitat, fins a la capitulació del 1470; llavors va sofrir setges i saquejos i li van destruir gran part de les muralles. El 1469 hi havia tingut lloc el parlament en què l'infant Ferran va acceptar les condicions per al seu matrimoni amb Isabel de Castella. Al 1679 s'hi va construir la casa de la vila, edifici que encara perdura, obra de Francesc Puig, amb mènsules esculpides a les balconades. Durant la guerra de Successió, el consell municipal i un nucli de filipistes (Cervera havia rebut el títol de ciutat el 1702) van coincidir en el desig de Felip V de presentar Cervera ostensiblement com a ciutat fidel; a canvi se li va concedir al 1718 el privilegi de ser la seu de la universitat que substituí totes les altres del Principat i que va canviar profundament la vida de la ciutat. La vila es va alçar (setembre de 1827), durant la guerra dels Malcontents, a favor dels apostòlics, però es va retindre al mes següent davant l'amenaça de les tropes reials del general Modet.\nMercè Carulla Castells ERC - MES - AM\nRicard Vicente Martinez ERC-MES-AM\nMeritxel Ramon Rius ERC-MES-AM\nMireia BrandonTrepat CUP\nJordi Pons Marimon CUP-PA\nJoan Prat González SiF\nAssumpció Creus Cortadellas SiF\nRamon Auge Gene JxCAT -- JUNTS\nRoser Segura Ribalta JxCAT -- JUNTS\nXavier Gras Vilaseca JxCAT -- JUNTS\nRaimond Fusté Boix PSC-CP\nAntonio Delgado García PSC-CP\nDestaca per la gran quantitat de cases senyorials, moltes de les quals són medievals. Trobem l'antic hospital de Sant Joan (segle XII); la Casa Sabater o Marqués de Capmany, on tradicionalment s'acabava la vila; el conjunt arquitectònic de la Companyia, on es van reunir les Corts Catalanes, van acordar la creació de la Generalitat de Catalunya i on més tard es firmaren els acords matrimonials dels Reis Catòlics; la Casa Joan (segle XVI), típica casa senyorial de la Segarra; el convent de Sant Agustí (segles XIV-XV), i la casa Duran i Sanpere, casa pairal de l'historiador del mateix nom, conservada com a museu.\nHospital de Castelltort\nVa ser construït arran d'una deixa testamentària d'un mercader de Cervera que va llegar en el seu testament tots els béns per a la construcció de l'edifici l'any 1389. El seu pati destaca pel claustre amb porxos i una cisterna al mig que ens recorden els patis de l'edifici universitari.\nDel segle XIII-XVIII, era als seus inicis un hospital construït als afores de Cervera, dedicat a guarir del "mal del foc". Va disfrutar de la protecció dels reis d'Aragó. L'edifici deixa entreveure restes d'antigues construccions romàniques i gòtiques. La façana pertanyia a un edifici avui desaparegut. A l'interior s'hi conserva una vella talla de Crist Crucificat (segle XIV).\nEl Passeig de l'Estació\nZona al nord de la població que va sorgir arran de la inauguració del ferrocarril i la venda del raïm a França, fets que marcaren una època de prosperitat per a la Cervera de la segona meitat del segle XIX i principis del XX.\nLa majoria de cases burgeses del passeig van ser construïdes durant els primers anys del segle XX. Són edificis bastant grans, envoltats de jardins. Hi ha elements de caire modernista, com els fanals que il·luminen part del carrer.\nDestaca en aquesta zona el Sindicat, obra de Cèsar Martinell, deixeble de Gaudí, amb els elements típics del modernisme.\nDestaquen els porxos construïts a partir del 1401, que antigament seguien tot el carrer Major, però actualment són només dos trams al principi del carrer.\nL'ajuntament és el que domina la plaça, construït al segle XVII i ampliat al XVIII per la part de llevant, a la seua façana barroca destaquen les mènsules situades sota els balcons. La font de la plaça data del finals del segle XIV.\nEdifici començat a contruir al segle XIII pel seu absis i acabat al segle XIX. És de planta de saló de tres naus amb pilars poligonals i capelles obertes entre els contraforts. Hi destaquen l'escultura romànica de la Verge amb el Nen, la Verge del Coll de les Sabines, que presideix l'altar major. Els sepulcres de Serra i Castelltort de les esglesioles laterals i les escultures barroques de Jaume Padró de la capella del Santíssim Misteri i de la girola. El campanar conté 6 campanes que encara es fan voltar a mà.\nEra un cementiri de l'església parroquial de Santa Maria. La portada d'aquesta és l'única que es conserva de l'antic edifici romànic. És senzilla, amb arquivoltes típiques del romànic i la representació de sant Martí partint la seua capa amb un pobre.\nDels segles XVIII-XIX, l'espai que ocupa deixa veure la importància que va tindre. La va fer construir Felip V per traslladar-hi els estudis de tots els altres centres universitaris de Catalunya. És un edifici neoclàssic, però barroc en moltes de les seues parts decoratives, en el qual destaca la capella o paranimf, amb un magnífic retaule, la façana exterior i la del frontó de l'interior.\nLa part que se'n conserva es va edificar el segle XIV durant el regnat de Pere el Cerimoniós. Després es van anar ampliant a mesura que creixia el nucli urbà.\nCervera, als seus inicis, devia ser una vila closa, on les parets exteriors de les cases, amb molt poques obertures, servien de muralla al nucli poblacional. El carreró de les Bruixes deixa entreveure aquesta estructura.\nDel segle XI, és una esglesiola romànica de planta circular i espadanya que és l'única resta dels conjunts monàstics que hi havia hagut vinculats al monestir de Ripoll.\nRestes d'església gòtica del segle XIV, d'una sola nau dedicada a la santa, que formava part d'un antic hospital, probablement dedicat a la cura de la lepra.\nCuriosa estructura calcària situada a l'est de la ciutat. Era el lloc on s'ajusticiava els delinqüents que eren condemnats a morir a la forca.\nMuseu biogràfic i d'arts decoratives, situat al centre històric de Cervera. Està gestionat per l'ajuntament de la població. Els horaris són: de l'1 de setembre al 14 de juliol, dissabte, d'11 a 14 i de 18 a 21 h; diumenges i festius, de 12 a 14 h; i del 15 de juliol al 31 d'agost, de dimarts a dissabte, d'11 a 14 i de 18 a 21 h; diumenges i festius, de 12 a 14 h.\nLa Casa Museu Duran i Sanpere té com a extensió el Museu del Blat i la Pagesia.\nEl 1963, Duran i Sanpere va impulsar la creació d'un museu del blat i la pagesia amb objectes aplegats com a fruit d'una altra campanya de recollida d'estris relacionats amb les feines agrícoles que havien quedat en desús i que estaven en perill de desaparició. La col·.lecció, després d'haver-se exposat provisionalment a la capella Reial de l'antiga Universitat de Cervera, es va constituir com a museu i va ser traslladada a la Casa de les Educandes, on va ocupar els baixos i el celler. Posteriorment, el 1988, l'ajuntament de Cervera va adquirir la casa pairal de la família Duran i residència temporal de l'historiador, amb la finalitat de convertir-la en una casa museu i centre de difusió de la figura i de l'obra d'Agustí Duran i Sanpere.\nEl pare d'Agustí Duran va remodelar totalment, entre el 1886 i el 1889, l'edifici del museu, que formava part del convent de Sant Agustí. A la planta baixa es troben les dependències lligades a l'explotació agrícola; el primer pis, planta noble, era la destinada com a habitatge familiar, i les estances del segon pis, comunicades per la cuina, acollien les habitacions de servei.\nA l'interior es visiten les cambres de la planta noble, que encara conserven la decoració i el mobiliari originaris. La Casa Duran i Sanpere constitueix en conjunt un testimoniatge inestimable de les formes de vida d'una família benestant del segle XIX.\nMuseu del Blat i la Pagesia (Casa Museu Duran i Sanpere)\nMuseu de temàtica etnològica, situat al centre històric de Cervera. L'entrada és gratuïta i els horaris són els següents: de l'1 de setembre al 14 de juliol, dissabte d'11 a 14 i de 18 a 21 h; diumenges i festius, de 12 a 14 h. Del 15 de juliol al 31 d'agost, de dimarts a dissabte, d'11 a 14h i de 18 a 21h; diumenges i festius, de 12 a 14h.\nEl Museu del Blat i la Pagesia es troba a l'edifici d'un antic col·legi per a noies fundat el 1784 amb finalitats benèfiques.\nA l'entrada de l'edifici hi ha exposada una col·lecció de rajoles i un conjunt de restes arquitectòniques de diferents edificis de la ciutat.\nEl primer àmbit del museu acull una col·lecció de rajoles d'oficis (s.XVIII-XIX) i uns quants elements arquitectònics i decoratius.\nA les sales següents, que es mantenen amb la disposició original, hi ha el muntatge d'una cuina i d'un menjador d'una casa tradicional.\nAls antics estables de la casa hi ha estris, eines i atuells relacionats amb les feines agrícoles. A l'àmbit situat a l'altell s'ha instal·lat una habitació.\nLes darreres col·leccions del museu es troben al celler, on hi ha el cup i algunes de les bótes.\nEsdeveniments a Cervera\nDel 30 de juny al 29 de setembre\nGanes de dijous? a Cervera


🌱 Calafell comença a treure les herbes dels carrers\nEl confinament havia aturat diversos treballs al municipi\ndimarts, 2 de juny 2020 - 12:23h\nCalafell ha començat les tasques de desbrossament dels carrers, | Ajuntament de Calafell\nL'Ajuntament de Calafell ha començat a recuperar algunes de les tasques no essencials que van quedar aturades a mitjans de març pel confinament. Un d'aquests treballs era el de desbrossament de la via pública, que no s'ha pogut fer durant els últims dos mesos. Aquesta mateixa setmana, el consistori ha anunciat que ja s'han començat a treure herbes dels carrers del municipi.\nDesbrossament sense glifosat\nFonts municipals han reconegut que aquesta demora provocarà que es trigui «un temps a tornar a tenir el municipi del tot endreçat». Calafell, com el Vendrell i Cunit, va prohibir l'any 2018 l'ús del glifosat, un herbicida que l'OMS catalogava com a «probablement cancerigen». Per aquest motiu, les herbes s'han de treure manualment, cosa que allarga els treballs i fa que s'hagin de fer més sovint.\nEl passat 2019 es va provar un mètode per eliminar la brutícia i les herbes amb una màquina de vapor i aigua calenta a pressió. El Vendrell i Cunit també van provar aquest sistema, que encara no s'ha decidit si es farà servir de forma definitiva.\n"Calafell acumula més de dues setmanes sense nous positius de Covid-19" "De 'botellón' a les Madrigueres: amb el desconfinament retorna l'incivisme al Vendrell"


Afavorir el pensament crític impulsant la interrelació de les inquietuds i vivències amb la reflexió teòrica. Una experiència de treball col·laboratiu i dialògic en teoria sociològica entre professorat i alumnat\nSanvicén, Paquita; Molina, Fidel; Mayoral Arqué, Dolors; Garcia, Marc; Agustí, Anna; Catalán, Esther; Izquierdo, Alex; . (2014) . Afavorir el pensament crític impulsant la interrelació de les inquietuds i vivències amb la reflexió teòrica. Una experiència de treball col·laboratiu i dialògic en teoria sociològica entre professorat i alumnat. Revista del CIDUI, 2014, núm. 2, p. 1-10. http://hdl.handle.net/10459.1/49464.\nSaber utilitzar eines d’anàlisi i tenir unes bases de criteri per interpretar la complexitat social és imprescindible per a l’alumnat universitari que es forma per a professions que incideixen directament en/i amb la problemàtica de les persones. El repte és conscienciar l’alumnat de la utilitat de l’anàlisi sociològica. Aquesta comunicació presenta una experiència innovadora d’aprenentatge que posa en valor les seues vivències, capital social, cultural i objectius vitals.\nRevista del CIDUI, 2014, núm. 2, p. 1-10\nExcept where otherwise noted, this item's license is described as cc-by, (c) Sanvicén et al., 2014


(S'ha redirigit des de: Jaume Cabré Fabré)\nLletrA. «Jaume Cabré i Fabré». Universitat Oberta de Catalunya i Institut Ramon Llull.\n, El portal de literatura catalana de la Universitat Oberta de Catalunya. Inclou el text "Qui sóc i per què escric".\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Jaume_Cabré_i_Fabré&oldid=25485151»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 nov 2020 a les 11:32.


Tarongers se convertirá en un campus universitario más verde\nTarongers es convertirà en un campus universitari més verd d’estil americà\nLa Universitat de València planeja una transformació integral de les seues zones obertes creant jardins i espais en els quals celebrar esdeveniments a l'aire lliure\nEl Campus de Tarongers pavimentat i sense arbres tal com el coneixem té els dies comptats. La Universitat de València ha convocat un concurs d’idees que cerca la renaturalització de les seues instal·lacions.\nEls quasi 100.000 m² de Tarongers seran objecte d’una millora paisatgística que es materialitzarà en 2023. Aquesta transformarà un total de 52.095 m², actualment pavimentats, en una gran zona verda universitària seguint models més europeus o nord-americans.\n“Aquesta actuació es realitzarà en sintonia amb la política municipal de renaturalitzar i humanitzar l’espai públic“, ha explicat aquesta setmana el vicealcalde i regidor d’Ecologia Urbana, Sergi Campillo.\nEls professionals interessats podran inscriure’s al concurs fins al dimarts 10 de maig. Els projectes presentats hauran de contemplar la renovació de l’espai urbà creant un conjunt unitari i recognoscible. Segons apunten, aquest ha de dotar al campus universitari de caràcter i qualitat ambiental. També es requereix la generació de zones d’estada protegides de l’assolellament i la dotació de mobiliari urbà.\nA més, la millora del Campus ha d’oferir la possibilitat de celebrar esdeveniments a l’aire lliure. La idea principal és que tots ells puguen realitzar-se enfront de la biblioteca Gregori Maians. D’altra banda, ha d’integrar els recorreguts dels vehicles del SPEIS, així com la connexió i accessos a edificis existents i previstos. Entre els requisits també es troba la de garantir l’accessibilitat universal.\nSegons han explicat, el premi no comportarà la redacció del projecte. Una vegada seleccionats cinc projectes pel jurat, aquests passaran per un procés de consulta popular. La comunitat universitària, l’estudiantat i persones que treballen al campus acabaran configurant l’entorn en el qual passen tantes hores.


Víntegris prestadora per emetre Certificats electrònics qualificats mitjançant videoconferència\nnebulaID | Solució de Vídeo Identificació\nDigital IdentitylegalitatNotes de premsavinCAsignVíntegris\nVíntegris, pertanyent a Euronovate Group, validada com a prestadora per emetre durante l’Estat d’alarma Certificats electrònics qualificats mitjançant videoconferència\nBy Vintegris23 maig, 2020juliol 10th, 2020No Comments\nLa solució emprada és Tap-ID, una plataforma d’identitat digital (ID) per a particulars, empreses i organitzacions que permet recopilar, verificar i accedir de manera fàcil i segura i certificada a les identitats dels usuaris, via Blockchain.\nMadrid, 20 de maig de 2020\nDurant l’estat d’alarma i el consegüent confinament generat per la Covid-19, milers de ciutadans han necessitat continuar realitzant tràmits davant de les Administracions Públiques. Uns tràmits per als quals és indispensable un certificat electrònic qualificat que en la majoria de casos només es pot obtenir en centres oficials prèvia identificació física, una cosa impossible durant les últimes setmanes.\nDavant d’aquesta dificultat i l’excepcionalitat de la situació, el Govern (dins el marc del Reial Decret 11/2020 i en la disposició addicional 11) ha establert una sèrie de mesures provisionals, sempre dins de l’estat d’alarma, per a l’expedició de certificats i segells electrònics qualificats. Una d’elles és contemplar al vídeo identificació remota (videoconferència) com un mitjà plenament legal per obtenir digitalment certificats electrònics qualificats.\nVíntegris, prestador validat pel Ministeri\nAl costat d’això, el Ministeri d’Afers Econòmics i Transformació Digital, també ha acreditat a una llista de prestadors de sistemes d’expedició de certificats electrònics qualificats mitjançant videoconferència.\nUn d’ells és Víntegris, empresa pertanyent a Euronovate Group. Víntegris ha estat acreditada com a prestadora, ja que des de 2016 compta amb aquesta qualificació de prestadora qualificada de serveis electrònics confiança, sota el Reglament (UE) Nº 910/2014 sobre identificació electrònica i serveis de confiança (eIDAS).\nAquest tràmit, l’obtenció de certificats digitals per videoconferència, podrà realitzar-se a través de Tap-ID, una plataforma d’identitat digital (ID) per a particulars, empreses i organitzacions que permet recopilar, verificar i accedir de manera fàcil i segura i certificada a les identitats dels usuaris, a més d’entre altres vies, a través de la vídeo identificació.\nAquesta plataforma, que utilitza Blockchain, l’ha desenvolupat Euronovate Group, un dels líders europeus en gestió de transaccions digitals i d’identificació digital Euronovate Group que va comprar el juny de 2019 Víntegris, empreses espanyola creada el 2004 i que està especialitzada en la fabricació, consultoria i integració de solucions de seguretat de la informació.\nTal com assenyala Alberto Guidotti, CEO d’Euronovate Group “a través del sistema de vídeo identificació de Tap-ID, es poden obtenir certificats i segells electrònics qualificats durant l’estat d’alarma”. Segons Guidotti “això permet a particulars, autònoms i empreses realitzar tràmits electrònics amb les Administracions Públiques, evitant el desplaçament a una entitat física, així com signar digitalment en el seu propi nom i documents amb plenes garanties legals”.\nSobre Euronovate Group\nFundada el 2012, Euronovate Group és un dels líders europeus en transformació digital, gestió de transaccions digitals i d’identificació digital. La companyia té la seu central a Maroggia (Suïssa) i filials a Espanya (Víntegris) Itàlia i Romania. Entre els seus clients es troben més de 120 grans corporacions del sector financer, salut i de la distribució.\nL’empresa compta amb 140 empleats, i 10 oficines distribuïdes per Suïssa, Itàlia, Romania, Espanya, Hong Kong i EUA Cinc d’elles són oficines comercials. Des de la seva fundació ha registrat 18 patents i inverteix un 20% dels seus ingressos en R + D + I. El seu CEO i Fundador és Alberto Guidotti.\nPrevious PostLa videoconferència com habilitadora digital amb l’Administració\nNext PostSimplement amb expedir un certificat de firma digital, aquesta ja és vinculant?\nnebulaID, elegit “Servei de Seguretat més innovador” a la XV edició dels Trofeus de la Seguretat TIC de Xarxa Seguretat\nSignatura electrònica al Congrés a prova de distraccions?\nVíntegris incorpora valor jurídic probatori, traçabilitat i màxima seguretat a les firmes de senyories al Congrés dels Diputats\nSolució de Vídeo Identificació | nebulaID\nCopyright © 2022 Víntegris. Tots els drets reservats.


Borsa de treball de places de Terapeuta ocupacional – Bases específiques. Convocatòria | Oposiciones 2020 en España - Empleo-Publico.com\nBorsa de treball de places de Terapeuta ocupacional – Bases específiques. Convocatòria\nNúmero de referència: 20210107O72 – Data de publicació: 07/01/2021


Ford tria València per fabricarels nous cotxes elèctrics a Europa\nEs preveu que comenci la fabricació dels dos nous models per al 2025\nPlanta de Ford aAlmussafes(Ribera Baixa)\nDesprés de mesos amb l’ai al cor, ahir la notícia va generar un gran entusiasme a València: Ford va anunciar que els dos nous models de vehicles elèctrics pendents d’assignar a Europa es faran a la fàbrica d’ Almussafes. L’altra candidata era la planta alemanya de Saarlouis, per a la qual ara la multinacional nord-americana avalua altres opcions per garantir-ne el futur.\nLa notícia és un nou revulsiu per a l’economia valenciana i per a la seva indústria del motor, que s’afegeix a la instal·lació de la gigafactoria de bateries de Volkswagen i Seat a Sagunt. Ford va explicar en un comunicat que la decisió s’ha pres després d’“un període de consultes exhaustives” amb els equips de València i Saarlouis, i preveu que la fabricació dels dos nous models de vehicles elèctrics –que encara es desconeixen– comenci “aquesta dècada”.\nLa UGT celebra que l’electrificació suposarà càrrega de treball i ocupació per a “més d’una dècada”\nDesprés de reunir-se el comitè d’empresa de Ford Almussafes, la UGT va informar que les previsions apunten a començar a fabricar el primer vehicle el 2025. El sindicat va celebrar que la decisió implicarà “càrrega de treball i ocupació per a més d’una dècada”, així com “la realització d’una profunda transformació cap a noves tecnologies i formes de fabricació que s’haurà de dur a terme durant els pròxims dos anys”. La UGT va recordar que en el termini de “poc més d’un any” només es fabricarà a València el model Kuga, per tant, “amb l’ Acord per a l’ Electrificació com a referència, caldrà negociar com i quan es duu a terme aquesta transformació, quin volum d’ ocupació es requerirà en el futur i de quina manera es redimensionarà la plantilla”. De moment, no n’han transcendit més detalls.\nAl sindicat STM-Intersindical Valenciana van atribuir l’“èxit” a la plantilla, però van criticar que no “se l’ha tingut en compte per decidir acceptar les grans retallades ” que s’han adoptat a la planta i que impliquen “dissabtes obligatoris, augment de jornada i congelació salarial durant els pròxims 4 anys,\ncoincidint amb les pitjors dades de l’IPC”. I és que, malgrat les bones notícies, no s’ha d’oblidar que la direcció de Ford va dir al maig que, fos quina fos la decisió final sobre la producció de cotxes elèctrics, tant Almussafes com haurien de “redimensionar” la seva estructura.\nLa planta aporta6.500 llocs de treball directes i 25.000 d’indirectes, i és un18% del PIB valencià\nEl director de fabricació de Ford España, Dionisio Campos, va enviar ahir una carta interna a la plantilla en què valorava la decisió com “una fita fonamental per a la planta i per a la transformació del negoci de Ford Europa cap a un futur completament elèctric i connectat”. Va subratllar la necessitat de treballar “ja” i “amb sentit d’urgència”, juntament amb la representació social i administracions estatals i autonòmiques, “per definir els passos necessaris per assegurar una transició efectiva del model productiu actual a un nou model basat en el vehicle elèctric connectat”.\nFord va anunciar l’any passat que a partir del 2030 tots els seus vehicles serien elèctrics. Fins ara, havia confirmat la fabricació de set models a Colònia ( Alemanya) i a Craiova ( Romania). A aquests models, s’hi afegiran els dos que fabricarà la planta valenciana. Per entendre l’abast de la notícia, cal tenir en compte que Ford Almussafes dona feina directa a unes 6.500 persones i a unes 25.000 més de manera indirecta (té un gran parc industrial associat). Suposa més d’un 18% del PIB valencià i un 25% de les exportacions. A més, ha rebut més de 100 milions d’euros en ajuts de la Generalitat valenciana els últims deu anys.


Espai de Connexió Papyrus a Celrà Font: Connexió Papyrus\nLes enciclopèdies, els llibres de text, les revistes, material audiovisual i tots els llibres que no estan en bon estat no són benvinguts a Papyrus. Tot i així, el volum de llibres acumulat a l'espai de la Casa de Cultura de Girona durant l'any i mig de parada pandèmica, supera de llarg la capacitat que té l'entitat de redistribuir-los i tornar-los a posar en circulació.\nI és que en els pisos cada cop més petits, l'acumulació de llibres pot convertir-se en un problema. Aquest és el punt de partida de Connexió Papyrus quan l’any 2008 tres bibliotecaris amants dels llibres van idear un projecte que recollís exemplars usats per redistribuir-los a un preu simbòlic, amb la idea d'allargar la vida útil dels llibres, fomentar la lectura i donar suport a projectes socials que tinguin el llibre com a protagonista.\nLa llibreria-biblioteca Connexió Papyrus està situada dins una de les naus de l’antiga fàbrica Pagans, a Celrà. A més del dipòsit de la Casa de Cultura, a Celrà també s’hi recullen donacions de particulars que després es venen a baix cost "perquè si no pagues per una cosa, sembla que no tingui valor", explica Jordi Artigal, un dels impulsors del projecte. Però el fet de rebre molts més llibres dels que acaben sortint els ha dut a buscar nous companys de viatge amb qui crear sinergies i ampliar els públics lectors.\nLa donació de llibres durant el confinament, a més, no ha parat de créixer i el col·lectiu Papyrus, format en l'actualitat per més d’una quinzena de persones, no dona l’abast classificant novel·les, poemaris, guies de viatge, còmics, llibres de cuina, contes i d’altres volums dipositats en caixes per a ser salvats de la deixalleria.\nUn cop reoberts els cinc punts d’alliberament de llibres que Connexió Papyrus té a Girona en espais com l’Estació d’autobusos o les biblioteques de Ciències i de Lletres de la UdG, s'ha pogut tornar a nodrir els 'Rius de Llibres', o punts d'alliberament de llibres, amb exemplars usats.\nA més de buscar noves vies per donar-los sortida, des de Papyrus es veu important treballar per dignificar els punts d’alliberament, fent una bona selecció del que s’hi deixa "perquè no acabin sent contraproduents amb l’objectiu principal: el foment de la lectura.", diu Artigal. Fora de Girona ciutat, Papyrus ja compta amb un bon nombre de punts de distribució distribuïts per tota la demarcació.\nPerò el projecte Papyrus encara va més enllà i també ha aconseguit promoure espais com el Guimerà 76, al cor del Salt més popular i vulnerable (Salt està entre els 7 municipis que presenten una renda per habitant un 30% inferior a la mitjana catalana), una llibreria ben assortida de llibres i contes juvenils i infantils, que es poden adquirir per 20 o 50 cèntims.\nI és que Connexió Papyrus té una vessant clarament social. Com que el local de Celrà és una cessió de l’Ajuntament i els llibres que s’hi poden comprar són fruit de donacions, el cost és zero i tots els ingressos que els arriben de la venda de llibres, es poden destinar a causes socials com ja han fet amb el muntatge de biblioteques a camps de refugiats a Grècia o amb l’enviament de 4.000 exemplars al punt de lectura de Montería, a Colòmbia.\nCom que el volum de llibres que reben és altíssim, el projecte celranenc ofereix a totes aquelles entitats socials que vulguin obrir un espai lector, un punt d’alliberament de llibres, o qualsevol iniciativa encaminada a fomentar la lectura, una quota anual de 24 euros per la qual rebran a canvi, els llibres que necessitin del fons Papyrus. També s’ofereix la possibilitat de buscar finançament per a algun projecte lector que es vulgui dur a la pràctica des de les entitats (connexiopapyrus@gmail.com).\nAra per ara, Connexió Papyrus passa per un moment dolç. "Estem forts, ja no som només un lloc de distribució de llibres sinó que som capaces de tirar endavant iniciatives de lectura com tallers d’escriptura creativa, clubs de lectura, formació de mestres en biblioteconomia..." diu amb un punt d’orgull, el bibliotecari.\nPer sort, al territori gironí hi ha d’altres iniciatives com la Taberna Librària, a Figueres, el Vaixell de Paper. Mar de Llibres, a Torroella de Montgrí, o la Guimerà 76 a Salt, que són projectes germans de Papyrus en el seu amor pels llibres i les lectures reciclades.\nllibres, lectura, biblioteques, Llengua i literatura, reciclatge i reutilització, iniciatives solidàries, captació de fons


Marge agrícola, veus i espais - FesCamp | Art, Comunitat i SostenibilitatFesCamp | Art, Comunitat i Sostenibilitat\nDefinició del projecte entre artista, agent i FesCamp. Dijous 12 de febrer de 2015\nPrimera trobada de presentació del projecte al col·lectiu de l’Ateneu. Dimarts 24 de febrer de 2015\nPrimera sortida de gravació a Can Monmany. Dilluns 9 de març\nSortida de Gravació a Torre Negre. Dijous 9 d’abril\nSortida de gravació a Can Rabella. Dimarts 14 d’abril


El vocabulari de les edificacions de pagès (Edu3.cat) - Didactalia: material educativo\nEl vocabulari de les edificacions de pagès (Edu3.cat)\nL'espai lingüístic "Què m'has dit!" es trasllada a la Conca de Barberà, on Antoni Sánchez comenta el nom d'algunes de les edificacions típiques de pag....Ver más.\nEl vocabulari de les edificacions de pagès es un contenido educativo de Edu3.cat: "Portal del Departament d'Educació per a pares i alumnes, amb notícies, agenda, novetats, canals, xats i apartats per nivells educatius".\nMapa Conceptual sobre El vocabulari de les edificacions de pagès (Edu3.cat)\nvocabulari de les edificacions de pagès,\nresguardar-se de la pluja,\nresguardar-se del fred,\nterra o d'obra,\nsistema de regatge,


Kit protectors térmics interiors " fes-ho tu mateix " - Micasaconruedas.com\n∟Compas ó tanques per finestres Caravana\n∟Obscuridors de cabina\n∟Protectors Térmics per cabina\n∟Ventilació a Finestres\nARTICLES REGAL CARAVANING\n66,55 € 83,49 € IVA incluido\nEt falten finestres per aïllar del fred i calor?\nNo trobes per al teu model de vehicle, uns bons protectors tèrmics?\nEn autocaravanes integrals, per exemple, no és fàcil trobar protectors tèrmics i molt menys tan econòmics.\nEn Campers surt car uns protectors tèrmics per a totes les finestres.\nAmb aquest kit podràs confeccionar de forma fàcil i sense problemes.\nAmb tela d'alta qualitat multicapes (7 capes aïllants).\nMesures de la tela 3,5 X 1,55 metres SUFICIENT PER A TOTES LES FINESTRES .\nAccessoris inclosos en el KIT:\n5,42 metres quadrats de material aïllant de 7 capes d'ALTA QUALITAT.\n30 ventoses completes.\n30 metres de ribetejat per cosir.\n30 traus metalics inclosos.\nPlàstic per fer plantilles.\nBossa per guardar-\nDoncs és fàcil, utilitza les plantilles que vénen amb el kit les en les finestres i fent una retallada sobre elles deixant uns centímetres de més en les cantonades perquè tanqui bé i no entre la llum.\nUn cop fetes les plantilles, passa-les a la tela i retalla amb unes bones tisores de costura.\nCus la cinta de contorn per a un acabat perfecte i ja pots posar els traus plastics inclosos en el kit, tingues en compte que en el vidre frontal per la seva forma inclinada, has de posar més ventoses perquè s'aguanti bé al vidre.\nProtector tèrmic integral HYMER EXSIS-I 2012>


ajuts casal pràctiques a l'estranger participar estranger beques tallers treball formació concurs mobilitat europea Santa Coloma de Gramenet trobar feina ofertes de treball a l'estranger cursos ofertes de treball estiu recerca educació L'Hospitalet de Llobregat pràctiques lloguer habitatge formació ocupacional voluntariat cooperació premis Idiomes solidaritat cultura Voluntariat a l'estranger europa art universitat feina Badalona emprenedoria Estudiar a l'estranger estudiants Treballar a l'estranger\nDirector/a Centre Obert i Ludoteca (Barcelona) Ref -77985\nDel divendres 9 de març de 2018 a les 13:30 al dijous 15 de març de 2018 a les 07:59\nCaracterístiques del lloc a ocupar: Director/a Centre Obert i Ludoteca.\nDirector/a per un Centre Obert i Ludoteca pel Barri Centre de Barcelona.\n- Programació i execució activitats\n- Gestió d'equipaments\n- Coordinació d'equip\n- Relació amb pares i infants\n- Realització d'informes\nTipologia de contractació: S'ofereix contracte de baixa maternal de 35h setmanals\nHorari: de dilluns a divendres en horari de 15 a 20h i dos matins de 10 a 14h (a pactar)\n- Títol de grau en educació social\n- Carnet de Director/a de Lleure\n- Experiència treballant amb infants i adolescents en risc d'exclusió social\n- Gestió d'equipaments i coordinació d 'equips


SEMPRE LA CATEDRAL – Joaquim Nadal\nFONS JNF ARXIU MUNICIPAL\nLlibres d’autors diversos\nLlibres propis (Referències bibliogràfiques)\nOpuscles i llibrets\nSEMPRE LA CATEDRAL\nArriba Setmana Santa. Som a les portes del Diumenge de Rams. Demà passat la plaça dels Apòstols s’omplirà de gironins i gironines de totes les edats per participar com sempre en el ritual de la benedicció. La mainada escombrarà el terra amb els palmons, i els grans els acompanyaran pacients mentre a l’interior de la Catedral començarà la celebració de l’ofici. Asseguts als bancs o als esglaons de les capelles laterals els fidels seguiran l’inici de la litúrgia que anuncia una setmana plena d’intensitat religiosa en el record. Una setmana de silencis densos i espessos, només calmats, per l’aire tranquil de tardes allargades, de postes tranquil·les, d’una atmosfera tèbia i vital, d’una respiració olorosa dels despertars primaverals intuïts. Els primers brots despunten als arbres dels jardins de la ciutat, als marges del camí de les Creus, als corriols de les dreceres de la vall de Sant Daniel. Dilluns, la ciutat atrafegada esbandirà les boires del record profund i intens d’una altra època. Un temps, ja escolat, que el dijous sant i després de l’exhibició exultant dels monuments, en un recorregut pautat per totes les esglésies de la ciutat, amb altars atapeïts de flors i palmes i palmons, obre les portes a les hores mortes del divendres i el dissabte. Hores literalment mortes en silencis i quietud inexplicables, on tot s’atura, gairebé fins i tot el temps. Com s’arrossegaven les hores tristes de la vetlla de la mort fins a l’esclat de la Resurrecció de diumenge.\nDurant segles, i dècades, tota la setmana els fidels han pujat a la Catedral més que cap altre moment de l’any. Però ni aquest diumenge ni tots els altres diumenges anteriors, ni totes les setmanes santes, els fidels no han parat esment de la intensitat històrica que trepitgen. Transportats per les predicacions no s’aturen ni un instant a reflexionar sobre les lloses de la plaça dels Apòstols, ja molt remenades, però testimoni de diversos enterraments i referència de l’antic “cementiri dels marrechs” que hi havia hagut. Com tampoc no arriben a entretenir-se en les inscripcions llatines de les làpides del pla de la Catedral, davant de les capelles o davant mateix de l’altar major. En un exercici purament contemplatiu tampoc no s’aturen en les làpides i els sepulcres del claustre, de l’aula capitular, de la capella de la Mare de Déu del Claustre. A la nau domina l’altar major, la nau mateixa o les rosasses i el joc de llums que convida a aixecar la vista enlaire. Al Claustre manen els capitells i les històries bíbliques, les escenes quotidiianes.\nI no obstant, en un joc indestriable entre la vida i la mort el caràcter viu de la institució catedralícia i de la organització canonical, dels beneficis, de la jerarquització de l’administració, de les rendes, de l’economia, de les dotacions i fundacions, teixeixen una xarxa espessa i complexa d’interessos i de solidaritats, de relacions familiars, de prebendes que es transmeten i de voluntats de predomini social que s’expressen físicament a la Catedral. Els que han viscut a la Catedral, els que han viscut de la Catedral, els que han fet viure la Catedral i l’han alimentada amb les seves donacions perceben com un privilegi la possibilitat de ser enterrat en el recinte sagrat, de viure prop de Déu i en un diàleg permanent. És la lliçó que es desprèn per al Claustre del llibre de Brígida Nonó: ”Aquí es redacten i esculpeixen inscripcions”. Aproximació al corpus epigràfic de la ciutat de Girona (Universitat de Girona, Institut del Patrimoni Cultural, 2003), que en realitat conté un “Corpus Inscriptionum Claustri Cathedralis Gerundensis” i més recentment i, molt especialment, el llibre de Javier Antón Pelayo i de Montserrat Jiménez Sureda: La memòria de pedra. Les làpides sepulcrals del Pla de la Catedral de Girona. (Diputació, F. Eiximenis, 2005). Nonó transcriu les làpides del claustre i completa la seva visió en un article en el darrer número de la Revista de Girona. Antón i Jiménez Sureda van una mica més enllà. Transcriuen, tradueixen, reprodueixen amb un fidelíssim dibuix manual a escala i s’endinsen en la recerca de les fonts documentals per tal de contextualitzar el paper i la projecció dels diferents personatges enterrats entre 1601 i 1963. A tot el pla de la Catedral una immensíssima majoria de canonges, divuit bisbes, un abat de Sant Feliu, alguns beneficiats, i l’any 1677, la Marianna Caragol Martí, germana de canonge, més per la seva pietat que pels seus vincles de sang, com diu la inscripció. Destaca al mig de la nau una làpida en blanc, i una sepultura buida, a punt per a algun bisbe que s’hi vulgui enterrar. Antón i Jiménez no entren en els enterraments de les capelles, amb tota seguretat d’època anterior i tampoc no reporten els sepulcres de Ramon Berenguer II i d’Ermessenda, sense inscripcions. Al Claustre, Nonó detecta un sarcòfag romà, molts sarcòfags del segle XIV i una nòmina important de personatges d’èpoques diverses i més diversificats que els enterrats al pla de la Catedral. Destaquen ultra el sepulcre famós d’Arnau de Soler, d’entre les poques dones enterrades al Claustre els d’Elionor de Cabrera (s.XIV), Beatriu, esposa d’Arnau de Terrades (1348), Guilleuma de Rocabertí (1312) i Sabina Sayol, al segle XIX.\nMés enllà de la recerca rigorosament i escrupolosament empírica d’Antón i Jiménez Sureda vull destacar l’esforç per entrar en la significació social, cultural, i intel•lectual dels enterraments i de les inscripcions, i l’establiment d’una relació entre el grup de notables enterrats, la vida de la Catedral, la vida de la diòcesi i la vida de la ciutat.\nRecomano els llibres d’aparença dura i de contingut atractiu i de notabilíssima documentació. Preserven una memòria que volia perdurar en la voluntat dels enterrats i que podria desaparèixer per la inclemència del temps i el desgast inexorable de la fricció secular, que ha anat polint la pedra de Girona i esborrant les petjades efímeres de la memòria ara retinguda i gairebé diria fotografiada pels autors en un afany de captar la immensitat total de la Catedral.\nEl nostre temple té una bibliografia extensíssima però estem als inicis i tot just ara comencem a posar noms i cognoms, cara, vida i mort als seus moradors, als seus benefactors i a la societat que la va alimentar amb el seu esforç, la seva pietat, i els seus sacrificis i contribucions econòmiques.\nGIRONA I JUDES\nSANDRINE VICTOR, EMOCIONS AL CLAUSTRE\nJoaquim Nadal\t2016-10-23T18:01:59+02:00\t07/04/2006|\nJORDI NADAL OLLER, UNA RECERCA INCESSANT\nLA SENYORA CAMPISTOL I TEMPS DE FLORS\nERMESSENDA DE CARCASSONA: UNA DONA DE GOVERN\nLA CERDANYA I EL PIRINEU\nELS «JARDINS» DELS «QUADERNS»\nArxius Selecciona el mes maig 2020 abril 2020 març 2020 febrer 2020 gener 2020 desembre 2019 novembre 2019 octubre 2019 setembre 2019 agost 2019 juliol 2019 juny 2019 maig 2019 abril 2019 març 2019 febrer 2019 gener 2019 desembre 2018 novembre 2018 octubre 2018 setembre 2018 agost 2018 juliol 2018 juny 2018 maig 2018 abril 2018 març 2018 febrer 2018 gener 2018 desembre 2017 novembre 2017 octubre 2017 setembre 2017 agost 2017 juliol 2017 juny 2017 maig 2017 abril 2017 març 2017 febrer 2017 gener 2017 desembre 2016 novembre 2016 octubre 2016 setembre 2016 agost 2016 juliol 2016 juny 2016 maig 2016 abril 2016 març 2016 febrer 2016 gener 2016 desembre 2015 novembre 2015 octubre 2015 setembre 2015 agost 2015 juliol 2015 juny 2015 maig 2015 abril 2015 març 2015 febrer 2015 gener 2015 desembre 2014 novembre 2014 octubre 2014 setembre 2014 agost 2014 juliol 2014 juny 2014 maig 2014 abril 2014 març 2014 febrer 2014 gener 2014 desembre 2013 novembre 2013 octubre 2013 setembre 2013 agost 2013 juliol 2013 juny 2013 maig 2013 abril 2013 març 2013 febrer 2013 gener 2013 desembre 2012 novembre 2012 octubre 2012 setembre 2012 agost 2012 juliol 2012 juny 2012 maig 2012 abril 2012 març 2012 febrer 2012 gener 2012 desembre 2011 novembre 2011 octubre 2011 setembre 2011 agost 2011 juliol 2011 juny 2011 maig 2011 abril 2011 març 2011 febrer 2011 gener 2011 desembre 2010 novembre 2010 octubre 2010 setembre 2010 agost 2010 juliol 2010 juny 2010 maig 2010 abril 2010 març 2010 febrer 2010 gener 2010 desembre 2009 novembre 2009 octubre 2009 setembre 2009 agost 2009 juliol 2009 juny 2009 maig 2009 abril 2009 març 2009 febrer 2009 gener 2009 desembre 2008 novembre 2008 octubre 2008 setembre 2008 agost 2008 juliol 2008 juny 2008 maig 2008 abril 2008 març 2008 febrer 2008 gener 2008 desembre 2007 novembre 2007 octubre 2007 setembre 2007 agost 2007 juliol 2007 juny 2007 maig 2007 abril 2007 març 2007 febrer 2007 gener 2007 desembre 2006 novembre 2006 octubre 2006 setembre 2006 agost 2006 juliol 2006 juny 2006 maig 2006 abril 2006 març 2006 febrer 2006 gener 2006 desembre 2005 novembre 2005 octubre 2005 setembre 2005 agost 2005 juliol 2005 juny 2005 maig 2005 abril 2005 març 2005 febrer 2005 gener 2005 desembre 2004 novembre 2004 octubre 2004 setembre 2004 agost 2004 juliol 2004 juny 2004 maig 2004 abril 2004 març 2004 febrer 2004 gener 2004 desembre 2003 novembre 2003 octubre 2003 setembre 2003 agost 2003 juliol 2003 juny 2003 maig 2003 abril 2003 març 2003 febrer 2003 gener 2003 desembre 2002 novembre 2002 octubre 2002 setembre 2002 agost 2002 juliol 2002 juny 2002 maig 2002 abril 2002 març 2002 febrer 2002 gener 2002 desembre 2001 novembre 2001 octubre 2001 setembre 2001 agost 2001 juliol 2001 juny 2001 maig 2001 abril 2001 març 2001 febrer 2001 gener 2001 desembre 2000 novembre 2000 octubre 2000 agost 2000 juliol 2000 juny 2000 maig 2000 abril 2000 febrer 2000 gener 2000 desembre 1999 setembre 1999 juliol 1999 maig 1999 abril 1999 març 1999 gener 1999 desembre 1998 setembre 1998 agost 1998 juny 1998 desembre 1997 novembre 1997 setembre 1997 abril 1997 desembre 1996 agost 1996 setembre 1995 desembre 1994 setembre 1994 agost 1994 juny 1994 abril 1994 febrer 1994 gener 1994 novembre 1993 octubre 1993 setembre 1993 juliol 1993 abril 1993 març 1993 febrer 1993 gener 1993 novembre 1992 octubre 1992 setembre 1992 gener 1991 gener 1990 abril 1989 març 1989 gener 1988 maig 1987 febrer 1987 juny 1984 gener 1984 desembre 1983 agost 1983 maig 1983 abril 1983 juliol 1982 febrer 1982 agost 1981 maig 1981 febrer 1981 juliol 1980 octubre 1979 maig 1979 desembre 1978 setembre 1978 maig 1978 abril 1978 març 1978 desembre 1977 agost 1977 desembre 1976 setembre 1976 agost 1976 juliol 1976 juny 1976 maig 1976 abril 1976 març 1976 febrer 1976 setembre 1975 juliol 1975 juny 1975 febrer 1975 novembre 1974 febrer 1972 maig 1971 maig 1970 febrer 1968\nUniversitat de Girona. Departament d'Història i Història de l'Art\nNOTES LEGALS | POLÍTICA DE COOKIES\nEn aquest web utilitzem cookies pròpies i de tercers per millorar els nostres serveis i mostrar informació relacionada amb les seves preferències mitjançant l'anàlisi dels teus hàbits de navegació. Si continua navegant, considerem que accepta el seu ús.D'acord


La pensió mitjana puja un 5,7% fins als 907,84 euros - Diari La Veu\nEscriba el número 335141\n26 febrer 2019 11:20h\nFebrer és el seté mes consecutiu en el qual la nòmina de pensions augmenta més del 4%. / Ministeri d'Ocupació\nVALÈNCIA. La pensió mitjana del País Valencià ha pujat al febrer un 5,7%, fins als 907,84 euros, i el nombre de pensions ha augmentat un 1,5%, amb un total de 988.539. Així mateix, la pensió de jubilació s'ha situat en 1.034,61 euros i el nombre de pensions ascendeix a 611.147, segons les dades publicades aquest divendres pel Ministeri de Treball, Migracions i Seguretat Social.\nEn el conjunt estatal, la despesa mensual en pensions contributives de la Seguretat Social ha aconseguit els 9.563,12 milions d'euros al febrer, la qual cosa suposa un increment interanual del 7,15%, un augment no vist en deu anys. Febrer és el seté mes consecutiu en el qual la nòmina de pensions augmenta més del 4%, després de diversos anys amb encariments més moderats.\nL'augment de la despesa en pensions de febrer és conseqüència de l'increment natural del nombre de pensionistes, així com de la revaloració general de la paga de l'1,6%, que aconsegueix el 3% en el cas de les pensions mínimes i les no contributives, així com de l'alça del 56% al 60% de la base reguladora de la pensió de viduïtat.\nLa despesa en pensions de febrer no inclou l'anomenada 'pagueta' d'uns 13 euros de mitjana que han rebut aquest mes més de 9 milions de pensions, amb una despesa total de 123,4 milions d'euros. Un import amb què el govern ha compensat la dècima de desviació de l'IPC que es va registrar l'any passat (1,7%), per damunt de l'1,6% que van pujar aquestes prestacions.\nEn aquest mes, la pensió mitjana de jubilació ha sigut de 1.131,86 euros, la qual cosa suposa una pujada del 5,04% respecte a febrer de 2018, mentre que la de viduïtat s'ha situat en 708,26 euros, després d'elevar-se un 8,6% respecte a l'any anterior.\nAscens interanual en la pensió mitjana\nPel que fa a la pensió mitjana del sistema, que comprén les de jubilació, incapacitat permanent, viduïtat, orfandat i a favor de familiars, s'ha situat en 985,16 euros mensuals, després d'un ascens interanual del 5,67%.\nEn el seu conjunt, al febrer s'han abonat 9,7 milions de pensions contributives, un 1,4% més que fa un any, de les quals la seua major part han sigut per jubilació (6.012.434) i la resta, de viduïtat (2.361.111), així com d'incapacitat permanent (953.111), orfandat (338.359) i a favor de familiars (42.125). Respecte a les noves altes, la pensió mitjana de jubilació (amb dades de gener) ha sigut de 1.446,11 euros.\nPer gènere, les dones han sigut les que han acaparat la major part de les prestacions per viduïtat (92,2%) i a favor d'un familiar (69,4%), mentre que els homes han sigut majoritaris entre els pensionistes per incapacitat permanent (63,8%), jubilació (61,7%) i orfandat (52,5%).\nEn conjunt, els homes han acaparat el 48,4% de les prestacions i les dones, el 51,6% restant. L'edat mitjana del pensionista espanyol és de 72 anys, amb una mitjana de 74 anys entre les dones i de 70 anys entre els homes.\nPer autonomies, les pensions mitjanes més altes, totes per damunt dels mil euros mensuals, s'han cobrat al País Basc (1.225,33 euros), Astúries (1.163,01), Madrid (1.159,31), Cantàbria (1.038,55), Navarra (1.132,49), Aragó (1.038,6 euros) i Catalunya (1.021,29).\nLes més baixes, per contra, s'han abonat a Extremadura (820,17 euros), Galícia (834,91), Múrcia (866,43), Andalusia (882,91), Canàries (903,90), el País Valencià (907,84), Castella-la Manxa (908,77), Balears (911,32), La Rioja (962,25) i Castella i Lleó (972,89). Les pensions mitjanes a Ceuta i Melilla han sigut de 994,61 i 927,72 euros mensuals, respectivament.\nOn més pensionistes hi ha és a Catalunya, amb un 17,8% del total, després d'augmentar un 1,3% respecte a l'any anterior, i Andalusia, amb el 16,1% del total i un increment del 1,5% respecte a febrer de 2018.\nEscriba el número 491634


Plans de pensions i de Previsió - ACTIVOBANK\nSigui quin sigui el teu futur, t'acompanyem. Comencem avui?\nPels seus avantatges en fiscalitat, aconsegueix un estalvi de fins al 47%.\nPerquè tu decideixes quant iquan aportar.\nPorta el teu pla de pensions individual o fes una aportació d'un mínim de 4.000 € i un compromís de permanència de 9 anys i et donem un 6 % d'incentiu econòmic. Només fins al 31 de gener! Truca al teu gestor al 963 096 600 i no ho deixis escapar.\nSi ja tens un pla amb nosaltres, aprofita'l al màxim! Fes-hi aportacions, tant periòdiques com extraordinàries. Les pots fer sense passar per la teva oficina, a través del web.\nAmpli catàleg de plans per tal que seleccionis el que s'adapta més bé a tu.\nPensat per als més cauts:el capital inicial més els interessosgenerats estan 100%garantits.\nPer als qui volen el pla que s'adapta més bé als seus objectius tenint en compte la seva edat de jubilació i el seu perfil de risc.\nLa pensió màxima de jubilació per a l'any 2019 és de 37.231,74 euros bruts anuals. La millor opció per mantenir el teu nivell de vida actual quan et retiris és complementar la pensió de la Seguretat Social amb l'estalvi que vagis fent al llarg dels anys.\nCom i quan he d'estalviar per a la jubilació?\nCom maximitzar el teuestalvi fiscal\nEt mostrem com aprofitar al màxim els avantatges fiscalsper reduir l'import a pagar en la teva declaració de la renda.\nT'expliquem com beneficiar-te d'avantatges fiscals que etpermetran reduir l'import a pagar en la teva declaració de la renda.\n- només per a les mobilitzacions provinents d’entitats no participades per Banc Sabadell cap a plans de pensions individuals de BanSabadell Pensions inclosos en aquesta campanya, que son: gamma Sabadell Plans Futuro; BS Plan 15, PPI; BS Pentapensión, PPI; BS Pensión 60, PPI i BS Plan Renta Variable, PPI (consultables a www.bancsabadell.com/pensions)\n- efectuades entre el 01/01/2020 i el 31/01/2022;\nBS Plan Monetario, PPI, BS Plan Renta Fija, PPI i BS Plan Ético y Solidario no s’inclou a la promoció. Producte no garantit. La rendibilitat dependrà de la rendibilitat de la cartera d’actius de cada fons de pensions. Entitat gestora: BanSabadell Pensiones, E.G.F.P., S.A., NIF A-58581331 i domicili al carrer Isabel Colbrand, 22, 28050 Madrid. Inscrita en el Registre Mercantil de Madrid i en el Registre d’entitats gestores de la DGSFP amb clau G-0085. Entitat dipositària: BNP PARIBAS SECURITIES SERVICES, S.C.A., SUCURSAL EN ESPAÑA , amb NIF W-0012958-E i domicili social al carrer Emilio Vargas, 4, Madrid. Inscrita en el Registre especial d’entitats dipositàries de fons de pensions de la DGSiFP, amb la clau D-0163. Entitat promotora i comercialitzadora de plans de pensions: Banco de Sabadell, S.A., NIF A08000143 i domicili a l’av. Óscar Esplá, 37, 03007 Alacant, inscrita en el R. M. d'Alacant i en la DGSiFP, amb la clau D-0016.


Eugenio Ampudia. I tu, què has fet per l’art?\nExposició de l'artista Eugenio Ampudia (Melgar, Valladolid, 1958) que aplega un conjunt de vint-i-tres obres multidisciplinàries realitzades entre el 1991 i el 2018 i una peça produïda especialment per a l’exposició, les quals, a partir de la utilització dels llenguatges habituals de la publicitat i dels mitjans de comunicació, ens traslladen a una ironia subtil i a associacions inesperades que sovint arriben a l’absurd.


El Cadí La Seu es juga la continuïtat a l'Eurocup davant el PEAC-Pécs — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / El Cadí La Seu es juga la continuïtat a l'Eurocup davant el PEAC-Pécs\nEl Cadí La Seu es juga la continuïtat a l'Eurocup davant el PEAC-Pécs\nL'equip urgellenc afronta aquest dimecres (20.00 h) el matx a Hongria sense la base canària Yurena Díaz, que s'ha confirmat que té una ruptura del lligament encreuat del genoll esquerre i haurà de passar pel quiròfan\nLesió de Yurena Díaz (Foto: Agustí Peña)\nEl Cadí La Seu jugarà aquest dimecres (20.00 h) el darrer partit de la primera fase de l'Eurocup al camp del PEAC-Pécs, on està en joc el passi a la següent ronda. L'equip urgellenc afronta el matx a Hongria sense la base canària Yurena Díaz, que es va lesionar dissabte passat davant l'IDK Gipuzkoa. El Sedis Bàsquet ja ha confirmat que té trencament del lligament encreuat anterior del genoll esquerre i que haurà de passar pel quiròfan.\nDíaz, que té la mateixa lesió que es va fer quan militava el 2016 al Campus Promete, estarà nou mesos de baixa. El club urgellenc descarta fitxar immediatament, tot i que sap que perd una peça molt valuosa de l'equip, ja que era actualment la segona màxima anotadora del conjunt urgellenc.\nPel que fa al partit d'aquest dimecres, l'equip de dirigeix Bernat Canut ha de guanyar per tenir opcions de continuar a la competició europea. Una victòria podria donar-li la classificació com a tercer de grup gràcies a l'average general. Així mateix, no es descarta una segona posició en cas d'una derrota del DVTK Miskolc a la pista de l'imbatut Landes francès.\nEl Cadí La Seu sap que el PEAC-Pécs no serà un rival fàcil, tot i que va perdre clarament en el partit al Palau d'Esports (89-57) i que és el cuer de grup sense haver sumat cap victòria. El conjunt hongarès s'acomiada de la competició europea a casa i això el fa perillós.


Activitat interactiva. Filosofia en caricatures | Filoeleutheria\nActivitat interactiva. Filosofia en caricatures\nFiled under: Filosofia batxillerat,Humor — agrinan @ 22:44\nA veure qui és capaç de reconèixer als pensadors que tan bé ha caricaturitzat Anthony Garner.