La revista de viatges amb històries Madagascar baobabs\nPortadaBlocs VAP 180No Madagascar, de costa a costa\nMadagascar riu Tsiribina\nArriba la primavera i molts estareu ja pensant en el vostre viatge d'estiu. Deixo caure una proposta d'un per no oblidar: Madagascar. Sona a remot, a pel·lícula de dibuixos i a animals impossibles. és això, i també un país-illa poc turístic que traspua saba africana edulcorada amb tocs asiàtics.\nBaixar un riu entre canons de selva i dormir a les seves platges protegides dels cocodrils; endinsar-se en la selva i escoltar els sons dels seus animals més característics, els lèmurs; bussejar entre peixos tropicals amb el so de fons de les balenes geperudes; passejar al vespre per una avinguda plena de baobabs gegants; descobrir unes impressionants formacions rocoses amb forma de milers d'agulles; degustar la seva marisc amanit amb tints d'influència francesa o, simplement, passejar per una platja esperant l'arribada dels pescadors. Tot això és Madagascar.\nVa ser escoltar el seu nom i vaig caure rendida. prometia desconnexió, aventura i exotisme. no va defraudar\nEl meu viatge a aquesta illa va sorgir com per casualitat. Algú va parlar d'ella en un sopar. Va ser escoltar el seu nom i vaig caure rendida. prometia desconnexió, aventura i exotisme. no va defraudar.\nViatjar per Madagascar és segur, tot i que no excessivament fàcil. És una illa gegant (la quarta més gran del món) i pobre, pel que els seus carreteres estan mal pavimentades. Convé agafar algun vol intern o, si no, anar amb temps i viatjar en transport públic (els "taxi brousse", cotxes familiars que surten al seu destí, abarrotats, quan s'omplen) o contractar cotxe amb conductor. Dins de les ciutats, Els millor "rickshaw", una mena de bicicletes tirades per la força de l'home, o els taxis model Renault 4, el ja gairebé desaparegut "quatre llaunes". Les distàncies entre ciutats són grans i el camí, lent, però val la pena.\nLa vida transcorre al ritme del "mora mora" (poc a poc) i amb el sol; no hi ha res a fer després de la seva posada\nÉs un d'aquells països en què la vida transcorre al ritme del "mora mora" (poc a poc) i amb el sol; no hi ha res a fer després de la seva posada. per inèrcia, un s'acaba aixecant l'alba sense que costi matinar. El cos es sincronitza amb els ritmes de la natura.\nla capital, Antananarivo, és un bon centre neuràlgic per a contractar paquets de viatges o agafar vols i des d'allà es pot optar per diferents recorreguts. Un d'aquests paquets és l'impressionant descens del riu Tsiribina, a la costa oest del país. Cinc dies es triga a baixar en canoa per les seves aigües color xocolata, que transcorren tranquil·les entre penya-segats i zones selvàtiques. Les embarcacions són al més pur estil malgaix: un tronc d'arbre buidat que permet al viatger poc moviment. Davant i darrere, els remers, que en aquell temps fan de cuiners i munten el campament a la sorra cada nit. Són joves perquè aquesta professió, diuen, és de les més dures que existeixen. Armats amb un pal llarg a l'estil gondoler, un cop completen el camí de baixada amb els turistes han de remuntar sols el riu durant una altra setmana.\nEls remers són joves perquè aquesta professió, diuen, és de les més dures que existeixen\nA les canoes, dues gallines vives acompanyen al viatger dia rere dia. Seran el festí de l'última nit d'acampada a la riba del riu. La mascota es converteix en menjar, però un assumeix que és llei de vida. Pel camí es poden contemplar cocodrils i algunes espècies d'uns dels símbols de Madagascar, els famosos lèmurs o "guardians de la nit", una curiosa barreja entre mico i gat. Escruten atents des de les copes amb aquests ulls sortits i aquesta cara innocent. Són un animal únic a l'illa, que té un 80 per cent d'espècies endèmiques generades després de la separació del continent africà. El descens del riu Tsiribina acaba, previ viatge en quatre per quatre, en un parc natural, l' tsingy, una curiosa formació geològica de roques en forma de milers d'agulles alçant-se cap al cel.\nEl viatge per la costa oest es pot completar amb una visita a la ciutat costanera de Morondava, on s'espera cada vespre a la platja als pescadors que tornen de la feina. Vaixells rústics de fusta d'una sola vela que lluiten contra les onades de l'Índic i porten a la riba dels peixos més suculents. La gastronomia és sorprenentment bona en aquest país de tradició colonial i culinària francesa, amb una de les millors vainilles del món i uns gambes famosos per la seva grandària i sabor.\nAls voltants de Morondava és obligat veure el capvespre a la coneguda avinguda dels Baobabs\nAls voltants de Morondava és obligat veure el capvespre a la coneguda avinguda dels Baobabs, arbres característics d'Àfrica que es van desenvolupar a Madagascar fins a conformar sis espècies endèmiques. Tenen tints màgics i donen lloc, a cada país, a diferents llegendes. Diuen que els van arrencar del sòl i els van plantar cap per avall fins que les seves arrels van passar a conformar les seves branques. Alguns dels arbres malgaixos retorcen els seus troncs junts: són els baobabs enamorats.\nDe la costa oest anem a la aquest per visitar, sobre Antananarivo, un dels parcs naturals que han aconseguit preservar la selva que antigament poblava tota l'illa i ha anat desapareixent pels incendis provocats per guanyar terra de cultiu. És el parc nacional de Andasibe, amb hotels amb encant en ple bosc humit que permeten escoltar, des del llit, l'udol dels lèmurs Indri. Una desena d'aquests fascinants micos, inclòs el nan nocturn, així com centenars d'aus i camaleons, es poden observar al parc, que té excursions de dia i de nit.\nL'illa de Sainte Marie és un paradís que té, en l'estiu europeu, uns curiosos visitants: les balenes geperudes\nMadagascar també ofereix platges tropicals per relaxar-se i bussejar. Només cal pujar per la costa est fins a la illa de Santa Maria, un paradís que té, en els mesos de l'estiu europeu, uns curiosos visitants: les balenes geperudes. Acudeixen al canal entre l'illa principal i aquesta petita illa per donar a llum. El seu cant, que s'escolta clar sota l'aigua, és el fermall perfecte per dir adéu (o fins sempre) a aquesta illa única, sorprenent i inoblidable.\nUn bosc de sang a Madagascar\nEtiquetes: baobabs de Madagascar, Madagascar declivi riu, madagascar lèmurs, maria traspaderne, Morondava, madagascar tsingy, viatge madagascar


5 coses que les noies podrien fer que s'arrosseguessin a un noi - Atreure Un Company\nAixafamentsAmorProblemes De RelacióMatrimoniReligiósRelacionsTipus De PersonalitatAbúsTrencamentsAmistat\nPrincipal/Atreure Un Company/5 coses que les noies podrien fer que s'arrosseguessin a un noi\n(Exempció de responsabilitat: de vegades crec que sóc l'última persona que hauria de donar consells sobre la relació. No, seriosament. No em escolteu. Tot això es basa en la meva pròpia experiència i sóc un noi estrany. Tot i això, jo Penseu que tot això és universal. De totes maneres, amb això dit ...)\nEs parla molt dels nois i de les coses que fan que arrosseguen les noies durant el procés de festeig. I, de fet, és cert, molts nois despistats han assetjat i apagat una noia als pocs minuts de conèixer-la sense adonar-se del que ha fet.\nPerò anem a canviar una mica les taules. Què fan les noies quan coneixen un noi que tendeix a apagar-lo o enviar-lo a córrer? Què pot dir una noia que arrossegarà a un noi? Fem una ullada:\n1 - Parlar massa dels seus diners o estatus\nPocs nois volen ser un compte bancari per a vosaltres. Només els nois que estan totalment desesperats per impressionar els que et mostraran els seus diners amb l’esperança que els resultin atractius. Aquests homes tampoc solen ser el tipus ric d’home a llarg termini, la riquesa del qual coincidia amb la seva construcció de caràcter; les seves butxaques grasses solen ser el resultat de la fortuna dels seus pares o d'alguna mena de sort inesperada. Per exemple, un cop vaig observar el següent intercanvi en un restaurant de menjar ràpid:\nUn jove es va apropar a la bonica jove que hi havia darrere del taulell.\n'Ei. Com estàs?'\nElla va somriure educadament. 'Sóc bó.'\n'Llavors, què estàs fent? Simplement treballant i cagant?\n'Ei, ja saps que acabo de guanyar la loteria. Tinc un cotxe nou a l’exterior i tot ”.\nVa somriure durant tot l’intercanvi i va tolerar els seus penedits intents, però va romandre, com imagino la majoria de les noies, en gran mesura sense impressionar-se.\nDe la mateixa manera, un home que treballava per guanyar-se la vida està acostumat als seus propis ingressos i no el deixa impressionar. Per molt que guanyi, és poc probable que pensi que sigui molt. Així que fins i tot si vostè crec que és molt, no és prudent parlar-ne massa. Et farà semblar superficial i excavador d’or. Farà que sembli que no li doneu prou crèdit per qui és. També li enviarà el missatge que ets d’aquelles persones que no poden concebre ni imaginar viure el seu estil de vida com una cosa normal, cosa que li dificultaria l’adaptació a la seva vida.\nSí, alguns homes volen ser 'pares del sucre', però la majoria dels homes amb confiança i autoestima no necessiten ni volen algú que només vegi els diners i les seves recompenses materialistes i que no pugui apreciar el que va fer per guanyar-los. en primer lloc.\n2 - Parlar massa del seu penis\nÉs cert que a la majoria (llegiu: tots) els nois els agrada el penis. Per molt gran o petit que sigui, d’aspecte estrany o estèticament agradable, és una part del cos que un noi tindrà un amor incondicional gairebé gairebé.\nNo obstant això, aquest amor és molt personal. Llevat que ja sigueu la parella romàntica d'un home o que sigueu un candidat consolidat que sigui capaç d'ella (o de la seva) manera, parlant massa del seu penis abans que tingueu l'oportunitat de veure-ho, encara que només tingueu coses agradables dir, és com parlar de la seva targeta de platí o de la profunditat del seu compte bancari. Et fa semblar barat i només t'interessa què pot fer per tu (en el cas dels penis, què pot fer sexualment; en el cas dels diners, econòmicament).\nAra, la majoria dels nois volen fer feliç a la seva dona (o home), però el terme clau hi és els seus dona. Si encara no ho estàs seva dona, per què cal parlar del seu cos, cosa a la qual encara no tens accés complet?\nA més, fa que una nena sembli una mena de cachonda si fa constants referències al seu penis o al sexe. També revela el tipus d’empresa i el tipus d’homes a què acostuma aquesta dona, si suposa que els homes accepten tots els avenços sexuals, per molt inadequats i barats que semblin i per molt que els avenços no tinguin res a veure qui és com a persona.\nSí, és correcte. Hi ha un munt de nois que volen que els agradin pel que són i que només fan rodar els ulls a les dones enganyades que pensen que objectivar-les serà una acció. (Ara hi ha homes que estan activats per això, però solen ser menys madurs i més superficials. Si aquest és el tipus de noi amb qui voldríeu sortir, ignoreu aquest punt).\nFoto de Catarina Campino\n3 - Parlar de casar-se quan tot just el coneixes\nCom al número 1, parlar del matrimoni és com parlar massa del seu penis: si ja no és la seva dona, en realitat no té el 'dret' a parlar-ne. El que té previst fer la resta de la seva vida actualment no és cosa vostra.\nA més, li fa pensar que podríeu ser un d’aquests tipus de dones que estan desesperades pel matrimoni perquè el rellotge biològic tic i creu que els vostres ous es redueixen. El meu, quin gran compliment per a ell: vols establir-te abans que sigui massa tard, i ell és el que hi ha disponible en aquest moment. Una manera de fer que un noi se senti especial i no com si estigués acostumat!\nA més, també hi ha molts nois, sobretot en aquests dies, que no tenen previst casar-se en absolut. Si una dona esmenta el matrimoni massa d'hora, en lloc de ser una mena de progressió lògica un cop realment junts, farà que sembli que tot l'objectiu i el propòsit de la seva relació amb l'home era aconseguir que es casés amb ella. I, per descomptat, això no és adequat per a un home que no té previst casar-se en absolut, si tota la relació es basa en un futur que no existeix.\n4 - Dir-li que altres persones et diguin que és bo en el sexe / que és ric / que altres coses afalaguen superficialment\nSemblant a l’1 i el 2, això li diu això altra gent t’he dit aquestes coses sobre ell, és a dir, donar-li elogis poc impressionants a través d’altres persones. Normalment és una mala jugada perquè:\n1) Sembla que parleu amb ell només pel que han dit altres. En altres paraules, no teniu la capacitat de formar-vos una opinió pròpia.\n2) Només us interessa ell per aquestes coses superficials que heu sentit sobre ell. Només el voleu perquè pugueu utilitzar-lo per sexe o diners o per qualsevol cosa que us hagi impressionat.\n3) El que li estigueu dient que heu sentit parlar d’ell potser no sigui cert, ni només parcialment veritable, o ell mateix no hi va pensar mai. Això es pot interpretar com el fet que estableix un fals estàndard que espera que compleixi i que sigui una condició que agradi.\nSigui com sigui, té el potencial de reflexionar malament sobre tu. Eviteu-ho, tret que tingueu a veure amb un noi superficial que vol que us agradi per coses petites que no importen.\n5 - L'única vegada que parles amb ell és si flirteixes amb ell\nSi l'única vegada que parleu amb ell és quan intenteu acostar-vos-hi de forma activa i òbviament, semblarà que no teniu cap interès propi a part d'ell ni cap sentit de si mateix. Pot ser que sigui completament fals, però recordeu que ell només sap sobre vosaltres en funció del que veu quan esteu al seu voltant, de manera que, des de la seva perspectiva, pot semblar que no hi hagi res excepte els vostres coqueteigs obsessius.\nAixí que mostra el veritable tu, i probablement li agradarà. Com a mínim, pot decidir si els dos sou compatibles o no en la seva ment. On realment realitzarà la seva valoració al respecte es basa en el veritable tu (qui sou realment) i, si no pot arribar-hi a través del vast laberint de superficialitats, no li heu donat l'oportunitat. Si us parla, probablement us voldrà conèixer. Deixa'l.


L’assessor financer Eduard Conti explica a ‘La primera pedra’ a partir de quin moment podem invertir els nostres estalvis\nEl Kakebo el va inventar una periodista japonesa fa més de 100 anys. // CC0\nPensar a tenir un futur econòmicament més còmode i tranquil sovint és una bona motivació per treballar i pensar a fer un racó. Però tots volem que aquests estalvis creixin i, per tant, cal invertir bé. L’assessor financer, especialitzat en economia domèstica, Eduard Conti, explica a La primera pedra que només podem plantejar-nos invertir si estem sent capaços d’estalviar de manera regular, encara que no siguin sempre les mateixes quantitats.\nHem de partir d’un treball previ, que consisteix a tenir una estratègia d’estalvi o uns objectius d’estalvi mensuals. Hi ha qui parla d’un 10% dels ingressos nets, hi ha qui parla d’un 20%, però Eduard Conti no creu en els percentatges sinó en les possibilitats i la voluntat de cada persona.\nPer invertir primer cal estalviar. // CC0\nQUÈ CAL TENIR EN COMPTE PER ESTALVIAR\n1. No cal esperar als 40 o 50 anys per començar a estalviar, viure la vida no és incompatible amb el fet de començar a estalviar als 20 anys o fins i tot abans.\n2. Aquest estalvi, el que sigui, ha de ser la primera cosa que fem cada mes. En lloc d’estalviar allò que sobra, el primer que fem cada mes és estalviar. Ens paguem a nosaltres abans que a ningú. Per què li hem de pagar abans a la companyia de telefonia o a la de la llum?\n3. Li demanem al banc que faci un traspàs automàtic de diners a un compte d’estalvi, el mateix dia de cada mes, per no barrejar l’estalvi amb el compte que fem servir per pagar-ho tot.\nQuan comencem a invertir?\nEn quin moment hem de començar a pensar a invertir els nostres estalvis, encara que siguin petits? Abans, hem de tenir estalviat el que s’anomena un fons d’emergència. Es recomana que cobreixi entre 3 i 6 mesos de despeses mensuals, i que el tinguem disponible, és a dir, que no el podem invertir. Si tenim unes despeses de 2.000 euros al mes, en aquest fons hauríem de tenir entre 6.000 i 12.000 euros. Tenir aquest fons ens donarà tranquil·litat perquè ens permetrà afrontar despeses imprevistes o caigudes d’ingressos.\nAmb el covid, per exemple, hi ha hagut una gran diferència entre les famílies i petits negocis que disposaven d’aquest racó i aquelles que vivien totalment al dia sense pràcticament estalvis. Un cop ja tenim el fons d’emergència, abans de començar a invertir hem d’interioritzar uns principis bàsics per invertir.\nCom s'ha d'invertir? // CC0\nELS QUATRE PRINCIPIS FONAMENTALS DE LA INVERSIÓ:\n1. Invertir a llarg termini, no de manera especulativa. Invertir diners que no necessitem per cobrir despeses, ni el mes que ve, ni l’any que ve, ni d’aquí a 5 anys si pot ser.\n2. Entendre la relació entre risc i rendibilitat. Per guanyar més cal arriscar més. Si no ens agrada gens el risc no podem esperar grans rendibilitats. Hem d’entendre en què estem invertint abans de deixar anar el primer euro, i preguntar si no ho entenem. Buscar informació i assessorament independent si cal, i que el banc no sigui el nostre únic assessor perquè és part interessada.\n3. Diversificar les inversions. No invertir només en una cosa. Per exemple, si tenim 5.000 euros invertits i ens agraden molt les criptomonedes, no cal tenir-ho tot en bitcoins i succedanis.\n4. Controlar les nostres emocions, no ser impulsius, no entrar en pànic, no ser massa cobdiciosos.\nPel que fa a les inversions, Conti parla de cinc diferents bones maneres de fer créixer els estalvis: un habitatge (si no el tenim en propietat), dipòsits i comptes remunerats, fons d’inversió i plans de pensions.\nRecupera aquí la secció de La primera pedra amb Eduard Conti.\n14-10-2021 13:17 ‘LA PRIMERA PEDRA’


Celebra Sant Jordi amb la #FamíliaDrac de la Fundació IReS\n#FamiliaDrac dóna suport a famílies vulnerables que tenen dificultats amb la cura i educació dels seus infants.\nLa llegenda ha estat il·lustrada pels infants del Casal En Família, projecte de la Fundació IReS\nImatge del drac a la parada de Sant Jordi 2016\nL’entitat celebra la Diada de Sant Jordi amb una rosa-conte per sensibilitzar sobre les situacions en què es troben molts infants i famílies a Catalunya.\nLa Fundació IReS, en col·laboració amb empreses i entitats catalanes, celebra la seva pròpia Diada de Sant Jordi amb la campanya solidària “Una rosa per una causa”, aquest any sota el lema #FamíliaDrac.\nEl diumenge 23 d’abril, el Majestic Hotel & Spa i la Fundació IReS oferiran roses-conte solidàries a canvi d’una donació econòmica voluntària a tothom que s’apropi a la seva parada (Passeig de Gràcia, 68). El drac estarà present a la parada per saludar a les famílies i també hi haurà un marc-photocall on poder fer-s’hi fotos per compartir-les després a les xarxes amb el hashtag #FamíliaDrac i ajudar a difondre la causa.\nAquest any, i després de l’èxit del conte #SalvemelDrac, l’entitat treu a la llum una altra publicació sota el títol "La llegenda de la #FamíliaDrac". La llegenda ha estat il·lustrada pels infants del Casal en Família, projecte destinatari de la recaptació de la campanya, que dóna suport a famílies vulnerables que tenen dificultats amb la cura i educació dels seus infants. Amb aquesta llegenda es busca sensibilitzar sobre les situacions en què es troben molts infants i famílies a Catalunya.\nLa peculiaritat del conte és que no disposa de la llegenda completa, i per llegir-la cal entrar a la web de la campanya. Entre tots els que hi accedeixin, el Majestic Hotel & Spa de Barcelona sortejarà una nit en una Suite.\nLa iniciativa ha comptat amb la col·laboració del Majestic Hotel & Spa i el taller floral Bouquet. La Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals Blanquerna - URL també ha participat en la iniciativa mitjançant un concurs per definir el concepte de la campanya i el disseny dels materials.\nLa fundació ofereix l’opció de participar en la jornada com a voluntari o voluntària per tal d’ajudar a repartir les roses-conte davant l’hotel Majestic. Les persones que vulguin participar-hi hauran d’escriure a voluntariat@fundacioires.org.\nSant Jordi 2017, Fundació Ires, Roses, crida de voluntariat, infància i joventut i família


Això, eufemismes empresarials i altres catàfores - Marc Argemí\nAixò, eufemismes empresarials i altres catàfores\nper Marc Argemí Periodista i soci-director de Sibilare 15 de juny de 2015 05:30\nDesaccelerar no sona igual que allò altre, que frenar. Però és exactament el mateix. La catàfora és un recurs literari que consisteix a enunciar un element abans que el seu referent. És això, una mala passada pels estudiants de la selectivitat, que van ser interrogats sobre el particular.\nLa catàfora serveix per despertar i retenir l'interès del lector.\nEn el llenguatge del món empresarial, de catàfores, ben poques. En canvi, hi ha altres figures literàries amb un ús molt intensiu. Com ara l'eufemisme.\nLa catàfora del primer paràgraf és un exemple d'això, d'eufemisme: parlar de desaccelerar quan es vol dir que s'ha frenat.\nEufemisme és emprar una expressió suau en lloc d'una de dura o incòmoda. El llenguatge eufemístic serveix per mantenir la conversa per camins de bona educació i decència. És útil perquè les disputes no degenerin en espirals de violència verbal –dir-se el nom del porc- o fins i tot de violència física –tirar-se els plats pel cap. És molt oportú per evitar situacions incòmodes. Per exemple, dir que l'ha palmat algú queda més desagradable que els clàssics ha traspassat, ens ha deixat o descansa en pau. És convenient, també, per retirar d'ús expressions que resulten ofensives per algunes persones o col·lectius.\nEn el món empresarial hi ha eufemismes per donar i per vendre. Així, quan parles del mercat de treball, pots dir regulació d'ocupació per no dir que estàs fent fora treballadors. Anunciar moderació salarial, en el supòsit que els sous anessin disparats abans, t'estalvia de dir que el sou potser donarà per menys a partir d'ara. Dius reestructuració per no dir tallar alguns caps, o recursos humans per no dir persones. Expliques a tal persona, s'ha desvinculat de l'empresa quan en realitat l'has feta fora. Parles de directiu per evitar parlar de "jefe", o de col·laboradors per no dir el que són, uns subordinats. Fa poc una política parlava de mobilitat exterior per no reconèixer que hi ha emigració de joves sense feina ni futur.\nSi has de parlar de la situació de l'empresa, és més còmode dir desacceleració que no dir que les coses et van francament malament. O dir contracció en lloc d'admetre que l'any que ve no tens més remei que gastar menys, perquè d'on no n'hi ha no en raja. Amb l'eufemisme tensió de tresoreria no hauràs de reconèixer que no tens un duro a caixa. Diràs guanyar competitivitat quan hagis de precaritzar les condicions de treball. Faràs una inversió estratègica en lloc d'allò que és: una despesa de la qual no esperes obtenir retorn.\nSegons quines situacions, millor suavitzar-les. Dir deslocalitzar per no dir que baixes la persiana i t'endús la feina un lloc on surti més a compte. Dir manca d'encaix en el perfil per no dir ineptitud. Dir modesta per no dir clarament insuficient. Dir sobredimensionat per no dir excessiu. Dir escalar la informació per no dir mentir. Dir debat per no dir bronca. Dir desincentiu en lloc de càstig. Dir intercanvi d'experiències en lloc d'espionatge empresarial. Dir desmotivat per no dir mandrós.\nQuan se n'abusa, però, l'eufemisme pot passar de dir de manera suau una cosa realment dura de sentir, a dir les coses de manera tan complicada que s'acabi oblidant el significat original o se suggereixi el contrari del que es vol dir. El llenguatge políticament correcte és, de fet, l'eufemisme fet mainstream. L'eufemisme és com un perfum per a les idees, però pot degenerar en un fum tòxic. En mesura, és senyal bona educació; en excés, cinisme o desinformació.\nEn realitat, potser del que es tractaria és d'això, de fer el llenguatge empresarial més catafòric i menys eufemístic. Així despertaria més interès i inspiraria més confiança.


Holiday Home Old Roman wall Pula Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPjescana uvala IV ogranak 25, Pješčana Uvala, Pula, Croàcia, 52203 - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday Home Old Roman wall\nEspai comú 2 llits individuals, 2 llits extragrans, 1 llit extragran súper, 1 sofà llit, 1 futon\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartment Ivanovic és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Medulin. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Apartment Ivanovic asseguren una estada plaentera als seus clients. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen transport hotel/aeroport, instal.lacions de barbacoa, servei de bugaderia, servei de llançadora.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Apartment Ivanovic.


Alzira sol·licita a la Generalitat més d'un milió d'euros per reparar els danys de les pluges de finals de 2016\nInicio Valencia La Ribera Alta Alzira sol·licita a la Generalitat més d’un milió d’euros per reparar els...\nAlzira sol·licita a la Generalitat més d’un milió d’euros per reparar els danys de les pluges de finals de 2016\nImatge dels danys causats a Alzira durant les pluges de novembre i desembre\nL’Ajuntament d’ Alzira demana les ajudes autonòmiques fonamentalment per reparar les infraestructures rurals del terme municipal\nAlzira va patir les fortes pluges ocorregudes els mesos de novembre i desembre de 2016, amb els consegüents danys en infraestructures rurals, edificis municipals i carrer, així com en parcs i jardins.\nLa Generalitat Valenciana ha iniciat un procés perquè totes les zones afectades per les pluges presenten estimacions de danys en les infraestructures i béns públics, i des de la Regidoria de Medi Ambient, encapçalada per Pep Carreres, s’ha estimat un dany en infraestructures rurals que ascendix a 1.003.484 euros.\nPel que fa a la regidories de Gestió Urbanística i Serveis Públics, ambdós amb Fernando Pascual com ha responsable, s’ha avaluat que els danys patits en edificis municipals i carrers ascendix a 127.171 euros, mentre que en parcs i jardins el dany es quantifica en 27.187 euros.\nL’Ajuntament d’Alzira, per tant sol·licita l’ajuda de la Generalitat Valenciana, per tal de poder fer front a les despeses realitzades per tal de reparar tots els danys que les intenses pluges van causar al nostre municipi.\nArtículo anteriorXàtiva redueix el seu deute bancari fins als 13 milions, nivell que no s’assolia des d’abans de la crisi\nArtículo siguienteCanals enceta dissabte el programa de concerts del Festival Internacional SoXXI\nSeis vecinos de Algemesí se enfrentan a penas de hasta ocho años por narcotráfico\n12 aulas cerradas en Moncada, Tavernes de la Valldigna, Ontinyent, Alberic, Rafelbunyol, Gandia, Burjassot y València


On van els diners del llibre sobre la reina? La República\nOn van els diners del llibre sobre la reina?\nQue la periodista Pilar Urbano és numerària -militant no casada- de l’Opus Dei és un fet més que conegut. Que destini bona part dels seus ingressos a l’Obra se San […]\nQue la periodista Pilar Urbano és numerària -militant no casada- de l’Opus Dei és un fet més que conegut. Que destini bona part dels seus ingressos a l’Obra se San José María Escrivà de Balaguer ja no tant. I no serà perquè ella se n’amagui.\nDesprés de tot el terrabastall generat per ‘la reina muy de cerca’ en què doña Sofia repartia mamporros contra homosexuals, les dones que reivindiquen el dret de decidir sobre el seu propi cos i els independentistes, entre altres, els índexs de vendes del llibre no han deixat de créixer.\nUrbano, interrogada aquesta setmana en un xat de el seu diari, El Mundo, explicava que havia donat instruccions perquè el 80% dels ingressos del llibre anessin destinats a la Fundación Senara vinculada al col·legi que porta el seu mateix nom. El seu web ja deixa clara la seva inclinació cap a l’Obra d’Escrivà. I ja porta més de 100.000 exemplars venuts del llibre… A aquest pas la següent beatificada i santificada després d’Escrivà serà la Urbano!


El Patronat del Museu Nacional d’art de Catalunya aprova el pla d’acció 2019-2022/2019 | Bonart\nEl Patronat del Museu Nacional d’art de Catalunya aprova el pla d’acció 2019-2022/2019\nEl Patronat del Museu Nacional d’Art de Catalunya, integrat per la Generalitat de Catalunya, l’Ajuntament de Barcelona i el Ministerio de Cultura va acordar en la seva darrera reunió aprovar i donar suport a l’Estratègia i Pla d’Acció 2019-2022/2029 que ha presentat el museu.\nEl Patronat també ha acceptat, de comú acord, la idea inicial presentada pel museu per a la seva ampliació, amb l’encarrec de seguir treballant per a concretar-la. Cal destacar, en aquest sentit, que tots els integrants del Consorci comparteixen la necessitat que el museu sigui ampliat, el fet que aquest creixement es produeixi en el Pavelló Victoria Eugènia i la idea que aquesta extensió, un cop finalitzada, pugui arribar a ocupar la totalitat de l’esmentat Pavelló.\nD’altra banda, també s’han acordat unànimement els continguts principals d’aquesta ampliació, que són el trasllat de la col·lecció d’Art Modern ja prolongada fins els anys setanta del segle XX, les exposicions temporals i els espais per a activitat educativa i programes públics. Tot aquest projecte té caràcter col·laboratiu amb altres institucions i entitats culturals de la muntanya de Montjuic i de la ciutat, com la Fundació Mies van der Rohe, entre d’altres, que podran fer ús dels espais.\nPel que fa al finançament i el calendari, el patronat ha emplaçat al museu a treballar ens els propers mesos conjuntament amb les administracions en la definició d’un possible pla de finançament públic-privat del projecte, així com de les seves fases d’execució, que s’hauran de sotmetre novament a l’aprovació del patronat.\nLa nova Estratègia i Pla d’Acció\nAquest nou Pla suposa la continuïtat natural del projecte del museu, després de l’anterior cicle estratègic 2012-2017, amb què el centre ha doblat el nombre de visitants, ha augmentat de manera molt important la seva rellevància i s’ha desplegat àmpliament a Barcelona, Catalunya i a escala estatal i internacional.\nResumidament, en aquests propers anys el museu es centrarà en potenciar la seva dimensió social per esdevenir un recurs de tothom i per a tothom, amb nous plans d’accessibilitat, inclusió, proximitat, igualtat d’accés a la cultura i treball en col·laboració amb el teixit social i la comunitat.\nEl museu continuarà la feina que ha desenvolupat en els darrers anys per transformar les seves col·leccions i a generar nous relats més crítics i oberts a la discussió i la participació, i seguirà incrementant la dimensió educativa i de coneixement del centre, així com la seva presència internacional.\nTambé serà clau en aquest nou cicle assolir un nou marc regulador per al museu, que en millori la capacitat i eficiència de gestió, i en renovi la governança amb noves formes d’institucionalitat més plurals i participatives, ampliant d’aquesta forma la seva representativitat social.\nL’aprovació d’aquest pla culmina un llarg procés de treball realitzat amb tot l’equip del museu i que ha implicat nombroses consultes a experts del país i a escala internacional, que s’han dut a terme al llarg de tot l’any 2018.


¡Comencem els preparatius del 40 aniversari de Diaula!\nLa nostra escola de música estrena pàgina web, benvinguts! El proper any, Diaula complirà 40 anys i hem volgut començar els preparatius de la celebració creant una nova pàgina que reculli i reflecteixi el que som com a centre d’educació musical: la nostra trajectòria, valors, objectius, programes d’estudi, activitats i, sobretot , la passió per la música de tots els que conformem Diaula, tant de l’alumnat com del professorat.\nEl Programa Artístic i el Programa Lúdic\nEls que encara no ens coneixeu i heu arribat fins aquí buscant una escola en la qual aprendre música, veureu que a Diaula impartim dos programes d’estudi diferents amb l’objectiu que qualsevol persona que vulgui formar-se (a qualsevol edat) trobi la possibilitat de fer-ho en funció dels seus objectius i disponibilitat horària: el Pla Artístic va dirigit a aquells alumnes que desitgen rebre una formació completa i rigorosa que els permeti preparar-se per a les proves d’accés als conservatoris, sense renunciar per això a l’aprenentatge lúdic. Aquest programa consta de 3 nivells (nivell de sensibilització, nivell elemental i nivell mitjà) i exigeix una dedicació de 4 hores setmanals dividides en dos dies. El Programa Lúdic està dissenyat per a usuaris que estan interessades exclusivament en un o diversos dels mòduls que conformen el Pla Artístic i que disposen de menys temps a la setmana: és a dir, que volen estudiar només cant, un instrument o apuntar-se a una coral . Aquests alumnes poden decidir quantes hores a la setmana volen dedicar a l’estudi.\nAlgunes novetats de la nova pàgina web de Diaula\nEls que ja formeu part de la nostra escola de música, trobareu algunes novetats pensades per facilitar la comunicació entre tots: un calendari d’activitats en el que anirem incloent les dates de les audicions, cantates, concerts, classes magistrals, etc., un bloc de notícies i una intranet a la qual podreu accedir per compartir arxius amb els vostres professors. El proper curs tornem a oferir el programa d’estudis de Producció musical (enregistrament, edició, mescla i producció musical) i, a més, iniciarem el Programa de Formació de DJ (us informarem més endavant sobre aquest últim). Us convidem a subscriure-us a la newsletter (a la home de la pàgina) per poder enviar-vos les properes novetats. Des d’aquí us agraïm a tots que formeu part de la nostra escola de música. Benvinguts de nou!


............................................................................. AMPA Escola Sant Marc: de febrer 2014\n"Factor Q". Escola de pares i mares de Vic.\nDel 4 al 19 de març s'oferirà la setena escola de pares i mares a Vic.\nHi trobareu activitats en família, xerrades i tallers.\nSi hi esteu interessats, podeu trobar tota la informació AQUÍ\nEtiquetes de comentaris: Fer de pares i mares, motivació, propostes, societat, xerrada\nEtiquetes de comentaris: família/escola, propostes\nvolem art a les escoles\nEtiquetes de comentaris: escola en lluita, Fer de pares i mares, fer país, motivació, societat\nPresentació del llibre "Què passa amb l'educació?"\nDijous dia 27 de febrer, a les 7 de la tarda, es portarà a terme a Can Pau Raba la presentació del llibre de Rosa Cañadell "Què passa amb l'educació?" editat per El Viejo Topo dins la col·lecció “Preguntas (y respuestas) más frecuentes”.\nEl llibre respon algunes preguntes sobre el món educatiu com ara: "És la crisi una excusa per desmantellar l'escola pública? És cert que els joves no s'esforcen? Falta disciplina a les aules? És cert que les escoles no funcionen? És cert que cal canviar les lleis educatives per millorar l'educació? Els pares són culpables de no educar bé els fills i filles? És cert que el professorat està mal preparat?..."\nRosa Cañadell és psicòloga, professora, activista\ni ha estat portaveu del sindicat d'ensenyament USTEC.STES\nEtiquetes de comentaris: escola en lluita, família/escola, fem el que podem, fer país, mitjans de comunicació, motivació, propostes, societat, som lectors, xerrada\nKarkamal 2014. Parla el rei Carnestoltes\nSalut gent de Calldetenes i als qui heu vingut de més enllà!\nJa és aquí el Carnestoltes. Ja ha tornat el Karkamal!!!\nAquest any em rebeu amb molta colla i encara més gresca,\nI a més a més amb botifarrada i molta festa!!!\nI com que a mi allò de llevar-se “ben d’hora, ben d’hora” mai m’ha agradat,\nEl canvi d’horari em va que “ni pintat”!\nAh! I Com ho heu aconseguit!!!!\nAquets de l’Ampa sou molt eixerits!!!\nEnredant avies i avis que tenen a prop\nPer fer-los estar a la vora del foc\nCoent-los les botifarres\nMentre ells van fet gatzara!!\nAls joves del poble, us enreden amb la barra\nPer tenir-vos controlats i evitar que la “lieu parda”!!\nI els de l’esplai, que des de fa anys s’encarreguen de fer-me renéixer,\nA veure si l’any que ve, no em feu una cara tant lletja!!!\nFinalment l’Ajuntament. Com s’estiren!!\nEns hi han posat un concert d’aquells que no s’obliden!!\nContents com estant de tenir l’institut entregat,\nels pobres no s’esperen que aviat\nels caurem a sobre per tenir el pavelló acabat,\nrefer l’escola que s’ha encongit ,\ni una nova llar pels qui són petits.\nI la variant ....\nAh ! potser això darrer no,\nque en aquest punt , no tots esteu d’acord.\nI si només fos això,\nAls pobres res els surt rodó.\nReben queixes pel mercat, per la festa major,\nper la recollida de deixalles i pel pas del camions!!!\nPerò això és el que té governar,\nO és que es pensaven que només haurien de manar????\nPerò tot això avui tant se val!\nOblideu les retallades , l’atur i la corrupció.\nEncara que vagin maldades,\nGaudiu avui sense temor.\nI no patiu si al llarg de la vesprada\nen feu alguna de fosca.\nAmb un “no lo sé, no me acuerdo”\nsortireu ben drets i per la porta grossa!\nPer Calldetenes, ja ho sabeu, tinc certa debilitat!\nL’any que bé, si m’hi voleu, tornaré de molt bon grat!\nI Visca el Karkama!\nEtiquetes de comentaris: carnestoltes, col·laborar, família/escola, fem el que podem, Fer de pares i mares, fer país, motivació, propostes, societat\nSom-hi!! Que ja el tenim aquí!!!!\nEtiquetes de comentaris: carnestoltes, col·laborar, família/escola, fem el que podem, motivació, participar, propostes, societat\nOrganitzar alguna trobada per pares i mares en que un ponent ens presenti un tema relacionat amb l'educació i la formació integral dels nostres fills i filles és un dels objectius que cada any ens plantejem com a Ampa.\nAvui us deixem un parell d'imatges. Una de cada xerrada de les que hem pogut organitzar aquest començament d'any!\nEsperem que hagin estat del vostre interès!!!\nGràcies a tots els que hi vau assistir i hi vau participar!\nEtiquetes de comentaris: fem el que podem, motivació, participar, xerrada\nIndi-gents!!!! taller per preparar-nos!!!\nA totes les famílies que heu decidit de participar a la carrossa de l'Ampa del "Karkamal" d'enguany !!!!\nRecordeu que us esperem aquest dissabte 15 de febre de 10 a 13h per tal que pogueu recollir el maerial i , si voleu, de confeccionar la disfressa al mateix moment!\nTambé farem un assaig de la compar-sa . això serà cap a quarts de 12, aproximadament!!!\nEtiquetes de comentaris: carnestoltes, família/escola, fem el que podem, fer país, motivació, participar, propostes\nEtiquetes de comentaris: família, fem el que podem, Fer de pares i mares, motivació, propostes, societat, xerrada\nVacances en família!\nEl Departament de Benestar Social i Família obre avui, a partir de les 12 del migdia, el període de preinscripcions del programa “Vacances en família”. En aquesta desena edició s’ofereix un total de 47.057 places, 2.062 més que l’any\nEl programa està adreçat a totes les famílies catalanes amb fills i filles menors d’edat (0 a 17 anys). Els participants del “Vacances en família” tindran la possibilitat de passar unes vacances a la Xarxa Nacional d’Albergs Socials de Catalunya (Xanascat) en diferents èpoques de l’any i de diferent durada. Els períodes són Setmana Santa, estiu, els ponts de maig, de Sant Joan, de la Diada i de desembre, i els caps de setmana de març de 2014 a febrer de 2015.\nEls preus es mantenen en 26,35 euros per persona i nit. Els infants menors de 3 anys tenen l’estada gratuïta, els de 4 a 6 anys tenen un 50% de descompte i els de 7 a 13 anys gaudeixen d’un 25%. A més, les famílies nombroses i monoparentals tenen un 10% de descompte en tots els serveis. Enguany es calcula que es podran beneficiar d’aquest programa un total de 9.023 famílies.\nLes persones interessades es poden preinscriure del 3 al 24 de febrer al web del programa o de la Secretaria de Família. Amb la formalització de la preinscripció s’obté un número per participar en un sorteig públic davant notari que servirà de referència per assignar definitivament les places. Aquest sorteig es farà a la seu de Loto Catalunya el dia 26 de febrer.\nEtiquetes de comentaris: família, fem el que podem, Fer de pares i mares, propostes, societat\nCasal de Nadal en imatges\nTots els qui vau gaudir del Casal de Nadal d'enguany, podeu veuren les imatges a la pàgina de facebook de T-tres: Aquí\nEtiquetes de comentaris: família/escola, fem el que podem, Fer de pares i mares, motivació, nadal, participar


N de Nicolau, sant: 6 de desembre – Vademècum\n4des. 2016 27 gen. 2017\nEl 6 de desembre, res a celebrar? Festa de sant Nicolau de Bari o de Mira, patró dels nens i dels navegants, en qui es basen la figura llegendària de Sinterklaas o santa Klaus i la tradició medieval del bisbetó, encara viva a Montserrat. Així s’explicava la vida de sant Nicolau en una crònica universal catalana de la segona meitat del segle XIV, el Compendi historial, de Jaume Domènec. La il·lustració que l’acompanya és de Masaccio (c. 1425) i reprodueix un dels episodis més difosos de la biografia medieval del sant bisbe, que el presenta llençant una bossa amb or a la casa d’un home que estava a punt de prostituir les seves filles per sortir de la pobresa; i és que, com recorda el Sermó del bisbetó, “les dones lo deuen molt amar / per asò tamé encar”.\nVincent E en aquest sýnet [i.e. concili de Nicea] fo lo gloriós confessor sent Nicholau, del qual, breument sa vida recomptant, diu la hystòria que ell fo ciutadà de Pàthera, ciutat molt noble antiquament de Lícia. Pare e mare hac richs e generoses e a Déu molt devots, qui en la flor de lur joventut aquest fil engenrants, depux visqueren en castetat. Lo dit fil, per mostrar qual devia ésser per a avant, stant enquara en lo bras de la mare dejunava lo dimecres e·l divenres, car en aquells dies solament tetava una veu lo dia. Vinent a etat juvenil, no abrassà los delits mondanals, mas seguia l’Esglea e aprenia los manaments evangelicals. De què s’esdevenc que co ·i· son vehí, qui era stat fort rich, vingués a tanta pobrea que volia liurar ·iii· files que havia a fornicar, ell, qui ho sabé, de nits lansant per la fenestra or, e no em poqua quantitat, e assò ·iii· veus, maridà-li les ·iii· files e gittà lo bon hom de fretura. A prop, co vaccàs la seu de la ciutat de Mirrea, mort lo bisbe, e·ls bisbes vehins ab los clergues d’aquella esglea fossen justats per provehir de pastor a la dita esglesa, al dit de ·i· sant bisbe, qui entre ells era de major auctoritat, gittaren-se tots en oració que Déu lur provehís de prelat digne d’aquela esglea; e vénc al dit bisbe una vou del cel dient:\n–Fe spiar a la porta de la sglea, e aquell qui primer vindrà a matines e haurà nom Nicholau sagraràs em bisbe.\nCo, donques, sent Nicholau vingués primer, levaren-lo bisbe, sitot ell contrastà tant co poc. Aordonat em bisbe, co abundàs e resplandís per tota gràcia de vertuts, comensà a ffer singulars miracles. On, co gran fam agués en la ciutat e passàs per aquí una nau carreguada de gra e preguàs lo patró que·ls ne venés alcuna quantitat:\n–Pare, dix ell, no pusc, cor a certa mehura l’é pres en Alexandria e a aquella lo he a retre als officials de l’imperador.\nE co lo sant li dixés que li’n liuràs almenys ·c· mugs, cor ell li prometia, en Déu confiant, que no·ls trobaria menys, e axí fo, cor lo patró trobà son compliment, e dels ·c· muygs ell provehí, per gràcia de Déu, a tota la ciutat. Encara vivent apparech als navegans reclamants-lo en la gran fortuna e·lls deliurà de perill. E a August, qui per mala e falsa informació havia fets jutgar a mort ·iii· hòmens, a precs d’aquests apparent la nit en la cambra, los féu absolvre. Ítem, per sa vertut deliurant molts d’altres de mort e de perills, era en sobirana devoció. Finalment, nostre Senyor revelant-li lo dia de sa fi, visitat per àngels e comensant aquell psalm In te, Domine, speravi, vengut que fo a aquella paraula: “In manus tuas, Domine, comendo spiritum meum”, reté la preciosa ànima em mans dels sants àngels qui li eren appareguts. E·l cors fo sepelit en ·i· alt sepulcre de marbre, del qual ixen ·ii· fonts: una, devers lo cap del sepulcre, de oli, del qual los malats untats recobren sanitat; altra d’aygua, devers los peus, de la qual los malalts guarexen.\nMolts altres miracles ha fets Déus per mèrits del seu sant e fa, axí co en la sua hystòria trobaràs.\nFont: Jaume DOMÈNEC, Compendi historial, BNE, ms. 11518, f. 325-326.\nEtiquetes: Jaume Domènec, sant Nicolau\nAnterior La Mata Escrita de Ramon Llull\nSegüent Els goigs a la Concepció Immaculada de Maria i el seu devot Ramon Llull (1)\n4 des. 2016 a les 12:56\nMolt interessant, Maria! Sobretot aquesta menció de Domènec al poder guaridor de sa tomba. A BCN, va existir un hospital de pelegrins sota la seva advocació, on segons la tradició s’hi va hostatjar Sant Francesc…\n4 des. 2016 a les 12:59\nI tant, el Dormitori de sant Francesc! Gràcies per recordar-ho, Teresa.


San José de Romerillo - Estado de Baja California Sur - Pueblos de mexico\nQue podemos ver en San José de Romerillo\nSan José de Romerillo - Estado de Baja California Sur (informacion )\nSan José de Romerillo > Pueblos de Estado de Baja California Sur > Pueblos de mexico :\nInformacion del pueblo de San José de Romerillo Estado de Baja California Sur\nSan José de Romerillo es un pueblo de la provincia de Estado de Baja California Sur situado en mexico , esta situado a una altura de 262. Aqui os dejamos todas la informacion y mapas que disponemos de San José de Romerillo\nNol olvides dejarnos informacion adicional para mejorar ni dejar de poner un mensaje en nuestro foro San José de Romerillo -\nSocial:¿Te gusta San José de Romerillo? unete a los que le gustan...\nFotografias de San José de Romerillo\nEn las diferentes secciónes que usted irá viendo en este pueblo podrá ir viendo Algunas de las informaciones subidas por otros usuarios a parte de las propiamente subidas por los creadores ,en cada pueblo , en este caso de San José de Romerillo en la provincia de Estado de Baja California Sur , todos aquellos que colaboran subiendo con su conocimiento haciendonos participes de esa historia que tiene este pueblo, de esas anecdotas contadas por sus mayores\nDatos de San José de Romerillo >\nComo Llegar a San José de Romerillo : Ver Mapa detallado de San José de Romerillo\nFiestas de San José de Romerillo: recomedaciones de la comunidad - entrar a ver\nOtras webs de San José de Romerillo: recomedaciones de la comunidad - entrar a ver\nMapa Satelite de San José de Romerillo : Entrar a ver Fotos satelite\nSan José de Romerillo - pueblos de Estado de Baja California Sur\na San José de Romerillo


ONLY 19K MILES!! CLEAN HISTORY!! CHEVROLET CORVETTE!! AUTO!! TARGA ROOF!! BOSE!! for sale: photos, technical specifications, description\nPrice: US $6,500.00 Item location: Pompano Beach, Florida, United States\n1992 CHEVROLET CORVETTE!!ONLY 19K MILES!!EXCELLENT CONDITION!!CLEAN VEHICLE HISTORY!!REMOVABLE TARGA ROOF!!PREMIUM BOSE SOUND SYSTEM!!17" ALLOY WHEELS WITH GOODYEAR TIRES!!AUTOMATIC TRANSMISSION!!POWERFUL 5.7L 8-CYL MOTOR!!POWER SEATS, WINDOWS AND LOCKS!!BOOKS, SERVICE MANUAL AND FLOORMATS!!RUNS GREAT, DRIVES GREAT, LOOKS LIKE NEW!!PLEASE CALL NOW FOR MORE INFORMATION!!BUY WITH CONFIDENCE FROM AN EXPERIENCED AUTO DEALER!!IF THIS IS WHAT YOU ARE LOOKING FOR, THEN DON'T WAIT ANY LONGER. CALL OR MESSAGE NOW WITH YOUR BEST OFFER AND WE WILL END THE AUCTION!!COME ON IN AND TAKE A TEST DRIVE, YOU WON'T BE DISAPPOINTED!!PLEASE LOOK AT ALL OF THE PICTURES WE HAVE PROVIDED IN OUR LISTING!!CONTACT ME WITH ANY QUESTIONS THAT YOU MAY HAVE AT (954) 784-8410 AND ASK FOR DUSTIN!!*NORMAL WEAR AND TEAR OR MINOR SCRATCHES AND DINGS SHOULD BE EXPECTED ON PRE-OWNED VEHICLES*AUDI R8, AUDI S5, BENTLEY GT, BMW 3 SERIES, BMW 6 SERIES, CADILLAC CTS-V, CHEVROLET CAMARO, FERRARI CALIFORNIA, FORD MUSTANG, JAGUAR XK8, JAGUAR XKR, LEXUS SC 400, MASERATI GRANTURISMO, MERCEDES-BENZ CL550, MERCEDES-BENZ CL63 AMG, MERCEDES-BENZ SLS, MERCEDES-BENZ GT, MERCEDES-BENZ SL550, MERCEDES-BENZ SL63, PORSCHE 911, SHELBY GT500, CLASSIC CAR, LOW MILES, COLLECTORS ITEM


El PSC de Reus recela de més acomiadaments a Ginsa per la sortida de Tortosa i Amposta del grup Sagessa\nEl portaveu del grup, Andreu Martín, diu que, si n'hi ha més, al capdavant de la llista apareguin els noms de l'alcalde, Llauradó i Vilella, als quals acusa d'actuar d'"homes de negre" del CatSalut\nEl portaveu del grup municipal del PSC a l'Ajuntament de Reus, Andreu Martín, acompanyat de la regidora Ana Isabel Martínez, avui en roda de premsa NÚRIA TORRES/ ACN\nDilluns, 15 Gener 2018 16:49\nEl PSC de Reus desconfia del compromís de la presidenta del consell d'administració de Ginsa, Noemí Llauradó, en garantir que no hi haurà més acomiadaments en aquesta empresa pública de serveis, derivats de la desconnexió de Tortosa i Amposta del grup Sagessa. El portaveu del grup socialista, Andreu Martín, repta el govern reusenc a què si n'hi ha d'haver més -a part dels 6 acomiadaments ja anunciats-, la llista sigui encapçalada pels noms de Llauradó, Montserrat Vilella -presidenta del Grup Salut- i l'alcalde Carles Pellicer. Martín els acusa d'actuar com a "homes de negre" del CatSalut i d'agreujar la pèrdua de la capitalitat sanitària de Reus al sud de Catalunya. Els socialistes atribueixen la sortida de Tortosa i Amposta al fet que Reus "no ha sabut cuidar" els socis, a la "desídia" de l'alcalde i a la "submissió" a la Generalitat. El PSC lamenta que el pressupost de l'Hospital Sant Joan de Reus hagi estat una "ficció" i diu que tot plegat condicionarà negativament el seu suport als pressupostos municipals.\n"No hem rebut cap paper sobre els pressupostos, això ja és sorprenent, però ens el mirarem i farem propostes; no veiem de cap de les maneres que donem suport als pressupostos vist com han anat les coses", ha declarat Martín, aquest dilluns al matí en roda de premsa a la seu del grup. Entre aquests propostes, el PSC té clar la inclusió del finançament de l'hospital, el que considera com l'"única solució" a unes problemàtiques que s'arrosseguen des de fa tres anys.\nEls socialistes retreuen que el model sanitari va sofrir "un canvi radical" coincidint amb l'arribada de l'actual alcalde, Carles Pellicer. En aquest sentit, Martín creu que la "incompetència" en gestionar el Grup Salut a nivell polític i econòmic, i la "subsidiarietat" del govern de Reus a la Generalitat i a altres administracions han desencadenat una retallada constant del model sanitari. "Reus està constantment cedint davant d'altres interessos", ha dit.\n"No entenc per què la Generalitat, que promet amb el nou consorci, ens retalla el finançament de l'hospital en 15 milions i, l'alcalde, en comptes de plantar-se al despatx del senyor Ruiz, se'n va de pinxos", ha etzibat el portaveu socialista. "Jo reclamo elements contundents, d'aquesta voluntat del govern i no hi són", ha afegit. Martín, a més, afirma que Ginsa és una empresa solvent i no veu "causes objectives" per la sortida de Tortosa i Amposta del grup Sagessa.\nA partir d'aquí , el PSC tem que aquesta desvinculació de Tortosa i Amposta de Sagessa i l'actual situació a l'empresa Ginsa, amb una reducció del 23% dels seus ingressos -i els conseqüents acomiadaments, baixes voluntàries, retallades de sous, etc-, sigui el preludi d'un altre pas, encara més negatiu: la desvinculació de Sagessa. Així, els socialistes avisen que els únics acomiadaments que acceptaran són els dels "únics responsables d'aquest desastre".


(1066) Lobelia - Uniopèdia, el mapa conceptual\n(1066) Lobelia és un asteroide que forma part del cinturó d'asteroides i va ser descobert per Karl Wilhelm Reinmuth des de l'observatori de Heidelberg-Königstuhl, Alemanya, l'1 de setembre de 1926.\n14 les relacions: Afeli, Alemanya, Asteroide, Cinturó d'asteroides, Cos menor del sistema solar, Excentricitat, Inclinació, Jet Propulsion Laboratory, Karl Wilhelm Reinmuth, Lobèlia, Minor Planet Center, Observatori de Heidelberg-Königstuhl, Periheli, Unitat astronòmica.\nNou!!: (1066) Lobelia і Afeli · Veure més »\nNou!!: (1066) Lobelia і Alemanya · Veure més »\nNou!!: (1066) Lobelia і Asteroide · Veure més »\nNou!!: (1066) Lobelia і Cinturó d'asteroides · Veure més »\nNou!!: (1066) Lobelia і Cos menor del sistema solar · Veure més »\nNou!!: (1066) Lobelia і Excentricitat · Veure més »\nNou!!: (1066) Lobelia і Inclinació · Veure més »\nNou!!: (1066) Lobelia і Jet Propulsion Laboratory · Veure més »\nNou!!: (1066) Lobelia і Karl Wilhelm Reinmuth · Veure més »\nLobelia deckenii subsp. keniensis'') al Mont Kenya. Lobèlia (Lobelia) és un gènere de plantes amb flor de la família de les campanulàcies.\nNou!!: (1066) Lobelia і Lobèlia · Veure més »\nNou!!: (1066) Lobelia і Minor Planet Center · Veure més »\nNou!!: (1066) Lobelia і Observatori de Heidelberg-Königstuhl · Veure més »\nNou!!: (1066) Lobelia і Periheli · Veure més »\nNou!!: (1066) Lobelia і Unitat astronòmica · Veure més »


Nos sos namái novecientos metros por 630 metros, Valeta alluga más de venticinco ilesies, como si d'un testamentu de la tradición relixosa católica de Malta tratárase. Les ilesies presentes en La Valeta son les siguientes:\nCatedral de San Juan de La Valeta – Plaza de San Juan\nSan Franciscu d'Asís – Calle República\nIlesia Escocesa de San Andrés\nIlesia de La nuesa Señora del Pilar – Calle Oeste\nIlesia y Monasteriu de Santa Catalina\nUn xesuita maltés, Fra Andrea, abrió un conservatoriu pa neñes en 1692 gracies a les donaciones de los Caballeros de Malta y de los malteses. La Ilesia del Cristu Redentor (Plantía:Lang-mt), conocida de normal como «Ilesia Sagaramentini pa l'Adoración Perpetua», ye parte d'aquel edificiu. La Ilesia de los Xesuites (Plantía:Lang-mt) ye una de les más antigües de la ciudá. San Inaciu de Loyola, fundador de la orde, considerara fundar un colexu en Malta a principios de 1553. Gracies a una carta fechada'l 28 de marzu de 1592, el papa Clemente XIII solicitó l'apertura d'un colexu xesuita y la so ilesia.\nEl Muséu Nacional d'Arqueoloxía ta asitiáu n'unu de los edificios más importantes de la capital, el Muséu Nacional d'Arqueoloxía foi inauguráu en 1958 y dende entós travesó por múltiples cambeos, siendo'l postreru la restauración y la modernización de les sales d'exhibición. La única planta abierta enagora al públicu contién un arsenal exposicional d'artefautos del periodu neolíticu maltés, estendiéndose dende los primeros colonos (5200 e. C.) hasta'l final del periodu de los templos (2500 e. C.).\nEl Muséu de Guerra de La Valeta alcuéntrase alcontráu na fortaleza St. Elmo, pudiéndose atopar nél reliquies de la Primer y la Segunda Guerra Mundial. Los oxetos espuestos nel muséu inclúin el barcu torpedero italianu prindáu mientres l'ataque contra'l Grand Harbour el 26 de xunetu de 1941, l'históricu Gloster Gladiator FAITH, el caza que lluchó sobre los cielos malteses nos primeros meses de 1940, y 10 grandes exhibiciones onde pueden visualizase xeneraciones d'uniformes de la marina, del exércitu y de la fuercia aérea, reflectores antiaéreos, una arma antiaérea Bofors 40 mm, el Jeep Willy usáu pol xeneral Eisenhower y el presidente Roosevelt, 4 torpedos, y un Vickers Terni italianu de 75mm prindáu en Sicilia.\nNa ciudá tamién s'atopen el Ballers Valletta, principal equipu de baloncestu, o'l Valletta Lions RFC, de rugbi. Destaca tamién l'equipu Marsamxett Valletta de remu, que toma parte na tradicional regata añal de Día de la Victoria (8 de setiembre).\n↑ «Weatherbase: Históricu del clima de La Valeta.».\nPatrimoniu de la Humanidá: 131\nSacáu de «https://ast.wikipedia.org/w/index.php?title=La_Valeta&oldid=3631745»\nLlocalidaes de Malta


Educació Holística – Estel\nEducació Holística\txcom\t2021-07-27T14:54:01+00:00\nLa Formació en Educació Holística que plantegem està basada en l’enfocament de Transformació Holística, nascut a ESTEL. El nostre motor d’evolució és el convenciment que per millorar i/o transformar el nostre entorn social (família, escola, ambient de treball, associacions i institucions en què participem, etc.) cal començar per nosaltres mateixos, és a dir, per un treball personal que ens ajudi a créixer i madurar com a persones.\nPer això treballem per a una Educació Holística de l’ésser humà que, com expliquem a la pestanya Transformació Holística, de l’apartat Qui som , es basa en els diferents nivells de l’ésser humà, en les seves polaritats i en les seves dues dimensions. Prenem com a referent els cicles naturals, com el de les quatre estacions de l’any. Aquesta Formació en Educació Holística acompanya les persones en el seu propi procés de transformació personal. Ens ajuda com adults a tenir una visió holística de l’ésser humà i de l’educació, a ser més conscients, oberts i innovadors, per poder acompanyar (e-ducar) els infants des del seu ésser complert.\nCaracterístiques i plantejament de la Formació en Educació Holística\n1. La formació comença per l’autoconeixement de la persona que es vol formar.\n2. La formació està estructurada de manera que contempla tres àrees: vivencial, didàctica i teòrica, en aquest ordre.\nÀrea vivencial. Implica treballar des la pròpia vivència, observant, entenent i comprenent de manera holística el nostre propi desenvolupament. Es treballa l’autoconeixement de manera vivencial a través d’unes pràctiques psico-corporals. Creiem que conèixer-se integralment a un mateix és la base per poder acompanyar a altres persones.\nL’àrea vivencial es pot compaginar amb la didàctica i teòrica.\nÀrea didàctica. Les pràctiques vivencials, inicialment més centrades en el propi desenvolupament integral, van prenent un caire més didàctic, aplicant a les noves pràctiques el coneixement destil·lat de les experiències viscudes en les pràctiques anteriors i enriquint-lo amb aportacions complementàries, tant per part dels alumnes de la formació com del/a formador/a.\nÀrea teòrica. Les dues àrees anteriors (vivencial i didàctica) preparen a la persona formada per una comprensió vinculada a l’experiència, capacitant-la per explicar, de manera original i única, amb paraules la praxi professional, tant davant de si mateix, com dels alumnes i pares/mares, com també dels altres professionals.\nL’àrea didàctica i teòrica es van donant simultàniament.\n3. Els professionals de l’Educació (mestres, professors, pares/mares) que desitgin formar-se en aquest enfocament poden:\nOpció A: Participar en el programa de Formació en Transformació Holística, escollint la branca d’Educació (https://www.estel.es/formacio/). En aquest cas la Formació es faria a ESTEL, Centre de Creixement Personal i Escola d’Estudis Integrals, de Barcelona, o bé\nOpció B: Organitzar la Formació en el propi Centre Educatiu: Escola, Institut, Casal, Centre Cívic, Associació… En aquest cas podem oferir una Formació adaptada a les necessitats, interessos i característiques del centre, tant en relació als continguts com a les qüestions pràctiques.\nAquest programa específic de Formació en Educació Holística consta de tres cursos.\nETAPA 1: Consciència Holística: Introducció a l’Enfocament Holístic.\nUn dissabte al mes d’octubre a maig, de 10 a 14h (32h).\nEl primer any es treballa bàsicament des de l’àrea vivencial. Comencem per l’autoconeixement dins l’enfocament holístic, partint de la vivència personal de cada participant i a partir d’unes pràctiques psico-corporals. Es posa l’èmfasi en l’observació i en anar prenent consciència d’un mateix i de les pròpies potencialitats i limitacions. Es combina el treball individual amb el grupal i és imprescindible assistir a totes les sessions.\nETAPA 2: Integració Holística: Aprofundiment en l’Enfocament Holístic.\nUn dissabte al més de 10 a 14h i de 16 a 20h.(64h).\nEn el segon curs es continua treballant de manera vivencial l’autoconeixement però ja comença l’àrea didàctica i la teòrica de l’enfocament. Es fa a través d’unes pràctiques que prepara cada participant, amb l’assessorament del tutor/a, a partir d’un supòsit, i que seran realitzades en el marc grupal de la formació. Es treballa amb el supòsit sobre el que es fa la pràctica, fent aportacions complementàries, tant per part dels alumnes en formació com del/de la formador/a, enriquint-les i contribuint a la comprensió i aprenentatge de tots els participants. D’aquesta manera es va construint coneixement d’un mateix i de com aplicar-ho a la pràctica professional en general.\nETAPA 3: Aplicació de l’Enfocament Holístic a l’Aula.\nPràctiques supervisades, a nivell individual i/o en grup.\nUn dissabte al més d’octubre a maig, de 10 a 14h i de 16 a 20h.(64h).\nEn aquest curs s’aprèn a aplicar l’enfocament holístic a l’educació, a través d’unes pràctiques d’intervenció i de recollida d’informació en l’entorn educatiu de l’alumne que s’està formant.\nEl grup de formació és el marc per exposar l’aplicació d’aquestes pràctiques. S’analitza holísticament l’estratègia i les intervencions de l’alumne/a en les seves pràctiques, i també es mostren i s’argumenten altres possibles opcions d’estratègia i d’intervenció. Així és com l’alumne/a va construint coneixement a partir de la pràctica, i també va bastint una identitat professional genuïna i coherent amb la seva identitat personal.\nLes pràctiques supervisades han de cobrir un total de 300h.\nAls participants que hagin assistit al 90% de les trobades dels tres cursos rebran un Certificat acreditatiu d’haver completat la Formació en Educació Holística.


Brasilia 0 Solo Provincia Puesto -- Añadir más -- Madrid 1311 Barcelona 625 Valencia 148 Málaga 100 Bizkaia 90 Sevilla 88 A Coruña 62 Asturias 38 Alicante 33 Valladolid 33\nAravaca 1 -- Añadir más -- Madrid 841 Barcelona 404 Valencia 92 Málaga 62 Sevilla 55 Bilbao 52 Alcobendas 43 Tres Cantos 35 A Coruña 34 Valladolid 27\nPozuelo de Alarcón 27 Las Rozas 23 Murcia 21 Martorell 17 alicante 14 Boadilla del Monte 12 San Fernando de Henares 12 Sabadell 10 Sant Cugat 10 Badajoz 10 Alcorcón 10 Lleida 10 Gijón 10 Granada 10 Pozuelo 9 Langreo 9 Santa Cruz de Tenerife 9 Las Tablas 9 Pamplona 8 Salamanca 8 Oviedo 8 Cornellà de Llobregat 8 Coslada 8 Derio 8 Ciudad Real 8 Vigo 7 Torrejón de Ardoz 7 Madrid Centro 7 Zaragoza 6 Santiago de Compostela 6 Móstoles 6 Pinto 6 Quart de Poblet 6 Leganés 6 Ferrol 6 Boecillo 6 Arganda del Rey 6 Sant Cugat del Vallés 5 Terrassa 5 Las Palmas de Gran Canaria 5 Sant Cugat Del Vallès 5 Las Rozas de Madrid 5 Paterna 5 Castellón 4 Alcorcón y Madrid 4 Alcalá de Henares 4 Almería 4 Córdoba 4 Majadahonda 4 Ourense 4 San Sebastián 4 Puçol 4 Hospitalet de Llobregat 3 Villaviciosa de Odón 3 Sant Quirze del Vallès 3 Sta. Cruz de Tenerife 3 Marbella 3 Huelva 3 Palma de Mallorca 3 Girona 3 Erandio 3 El Prat de Llobregat 3 Donostia 3 Campanillas 3 Barajas 3 Getafe 3 Donosti 2 Leganes 2 Gracia 2 Groningen 2 Guipúzcoa 2 Fuengirola 2 Eibar 2 Elche 2 AVILÉS 2 Cádiz 2 Camas 2 Colmenar Viejo 2 Banyoles 2 Arteixo/Arteijo 2 Alacant 2 Albacete 2 Mira Sierra 2 Irún 2 Sanchinarro 2 Miranda de Ebro 2 Sant esteve de sesrovires 2 Vitoria 2 Martorelles 2 Zona Franca 2 Torrejón 2 Petra 2 Sant Joan D´Alacant 2 Sant Joan Despí 2 Toledo 2 Tarragona 2 Parets del Vallès 2 Pozuelo de Alarcon 2 San Juan 2 San Sebastian 2 Reus 2 San Sebastián de los Reyes 2 Telde 2 Miñano 1 Montcada i Reixac 1 Montornés del Vallés 1 Mataro 1 Mendez Alvaro 1 Miguelturra 1 Mallorca 1 Marpequeña 1 Rotterdam 1 Malgrat de mar 1 Riba-Roja 1 Ribarroja de Turias 1 Rivas Vaciamadrid 1 Molina de segura 1 Mollet del Valles 1 Ojén 1 Mississauga 1 Navarra 1 La Vall de Uxo 1 Miramon 1 Miramon-San Sebastian 1 Padrón 1 Palafolls 1 Palma 1 Navarrete 1 Mislata 1 San Agustín de Guadalix 1 Olaz 1 Oleiros 1 oñati 1 Orihuela 1 Mirasierra 1 Rubí 1 Paret del Vallés 1 San Fernando 1 Zuera 1 Valles Occidental 1 Torrejón - San Fernando de Henares 1 Torrejon de Ardoz 1 Torrevieja 1 Tona (Vic) 1 Soria 1 Viladecans 1 València 1 Vilamalla 1 Vitoria-Gasteiz 1 Xàtiva 1 Xixona 1 Zamora 1 La Gallega 1 Vallecas 1 Santa Coloma de Cervelló 1 Sagunto 1 Pulianas 1 Sant boi de llobregat 1 San Sebastían de los Reyes 1 San Sebastian De Los Reyes 1 Real de Gandia 1 Puerto de la Cruz 1 Puerto de Santa María 1 Peligros 1 Sant Just Desvern 1 Peralta 1 Polinya 1 Polinyà 1 Terrasa 1 Santa Perpetua de Mogoda 1 Sant Fruitós de Bages 1 LA LAGUNA 1 Barberà del Vallès 1 La Alcudia 1 Arteixo 1 Castellón de la Plana 1 Bocairent 1 Boadilla/Pozuelo 1 Boadilla-Montepríncipe 1 Barcelona / Sabadell 1 Barcelona - Vallès Occidental 1 Bormujos 1 Berango 1 Beniparrell 1 Benalmádena 1 Bellaterra 1 Boadilla 1 Bizcaya 1 Alicante/Alacant 1 Arakil 1 Cerdanyola del Vallès 1 Algete 1 Alboraya 1 Alaquás 1 A Coruña/Santiago 1 Alcoy 1 Aldaia 1 Alfafar 1 Alcalá la Real 1 Alzira 1 ALCAZAR DE SAN JUAN 1 Alcorcon y Madrid 1 Atarfe 1 Badalona 1 Baix Llobregat 1 Aluche 1 Cerdanyola del Valles 1 Cerdanyola del Vallés 1 L´Alcudia 1 Llanera 1 Granadilla de Abona 1 Griñón 1 Madrid y Barcelona 1 Malaga 1 Madrird 1 León 1 Mádrid 1 GIJON 1 Loeches 1 Logroño 1 Lugo 1 Lea-Artibai 1 Larraskitu 1 Las Palmas 1 Gijón u Oviedo 1 Getxo 1 Cambrils 1 Cuarte de Huerva 1 Caldes de Montbuí 1 Cantoblanco 1 Carabanchel 1 Cartagena 1 Casarrubios del Monte 1 Castelldefels 1 Cornella 1 Fuenlabrada 1 Cornellá De Llobregat 1 Esplugues de Llobregat 1 Esplugues del Llobregat 1 El Puerto de Santa María 1 El Puerto de Sta. María 1 Écija 1 Zamudio 1


La ópera vuelve al Teatre Principal de Castelló con 'Un avvertimento ai gelosi' - El Periódico Mediterráneo\nLa ópera vuelve al Teatre Principal de Castelló con 'Un avvertimento ai gelosi'\nLa obra de Manuel García llega el 2 de diciembre gracias a la colaboración del IVC y Les Arts\n01·12·21 | 13:12\nLa obra se estrenó en Les Arts el pasado noviembre y ahora llega a Castelló con un cuidado montaje. Miguel Lorenzo\nEl Teatre Principal de Castelló vuelve a albergar una ópera este jueves, 2 de diciembre, gracias a la obra Un avvertimento ai gelosi, de Manuel García (1775-1832).\nEl Palau de les Arts estrenó esta primera producción escénica de García el pasado 12 de noviembre y ahora llega a Castelló con una representación que cuenta con cantantes del Centre de Perfeccionament de Les Arts y el reconocido pianista Rubén Fernández Aguirre.\nEl delegado territorial del IVC en Castellón, Alfonso Ribes, destaca «la belleza musical de esta ópera que llevamos hasta Castelló gracias a la colaboración existente entre el Palau de les Arts y el IVC». Ribes destaca que esta representación como «una muy buena ocasión para acercarse al ‘bel canto’ con un gran montaje adaptado al escenario del Principal».\nPor su parte, el director artístico de Les Arts, Jesús Iglesias Noriega, recuerda que «Manuel García fue una de las figuras más relevantes de la vida cultural europea del XIX, así como uno de los grandes divulgadores de la lírica» y señala que «la obra tiene un argumento sencillo, un montaje fresco e inteligente y una música en la que se puede escuchar a Rossini, Bellini y Mozart».\nLa representación cuenta con cantantes del Centre de Perfeccionament de Les Arts y el reconocido pianista Rubén Fernández Aguirre\nLa directora de escena Bárbara Lluch, en ascendente carrera después de trabajar durante diez años como asistente en el Covent Garden y hacer para el Teatro de la Zarzuela títulos como La casa de Bernarda Alba y El rey que rabió, propone un ejercicio de «metateatro». La directora catalana traslada las tramas amorosas, los conflictos y los engaños a tiempo actuales y aporta un toque juvenil a esta nueva producción.\nLa obra es de Manuel García, que fue una de las figuras más relevantes de la vida cultural europea del siglo XIX. Miguel Lorenzo


Montesquiu. – Castells i Fortificacions de Catalunya\n-Edificis fortificats a Montesquiu: Castell de Montesquiu, restaurat i visitable, en estudi. -Fotografia:


Banyoles tira endavant amb les fires Aloja i de Sant Martirià - Diari de Girona\nBanyoles tira endavant amb les fires Aloja i de Sant Martirià\nL'Ajuntament treballa per tirar endavant els dos esdeveniments amb mesures per prevenir la COVID-19\npere duran 29.09.2020 | 00:06\nLa Fira Aloja s'haurà d'adaptar a les mesures de la COVID-19. pere duran\nLa Fira Aloja s'haurà d'adaptar a les mesures de la COVID-19.\nL'Ajuntament de Banyoles treballa en una nova edició de la Fira Medieval Fantàstica Aloja que, adaptant-la a la normativa preventiva per la covid-19, es farà del 9 a l'11 d'octubre. Des de l'Àrea de Comerç, Turisme i Promoció Econòmica busquen mantenir l'essència de la fira adaptant les propostes amb les noves restriccions sanitàries. El mercat d'artesania es concentrarà a la plaça Major amb un control d'accessos, itineraris per la fira i amb restriccions d'aforament. Els espectacles es concentraran a la Muralla i s'ha previst anul·lar els espectacles itinerants.\nD'altra banda, el consistori prepara conjuntament amb l'Associació Fira de Sant Martirià per tirar endavant la tradicional fira que reuneix un gran nombre de visitants i que se celebrarà els dies 14 i 15 de novembre al parc de la Draga on també s'adaptarà a les noves restriccions sanitàries. La Fira de Sant Martirià s'ha convertit els darrers anys una cita obligada per als amants del món del cavall, els ases i l'aviram autòcton esdevenint una de les principals fires del sector a tot Catalunya.\nLa fira combina el concurs morfològic de cavall de tir, híbrid i d'ase català així com el concurs de salt, carrusels, volteig i doma en llibertat, entre d'altres. Una altra de les activitats importants de la fira és la Mostra de races autòctones dels Països Catalans amb concursos monogràfics de gallines i oques empordaneses, gallina de flor d'ametller, colom de vol català, gallina pairal i conill del Penedès.\nEn l'edició de l'any passat també es va fer la 1a Mostra de colom enreixat, el colom de figureta, el colom refilador ull de peix, el d'ull de maduixa i el flamenc. Paral·lelament a la mostra d'animals, el pavelló de la Draga acull el Firestany, una mostra multisectorial de diferents productes i serveis d'empreses del territori.


Declaració d'Independència dels Estats Units d'Amèrica - Viquidites\nDeclaració d'Independència dels Estats Units d'Amèrica (1819)\nLa Declaració d'Independència dels Estats Units d'Amèrica és un document adoptat el 4 de juliol de 1776 pel qual les Tretze Colònies britàniques d'Amèrica del Nord se segregaven del Regne Unit i esdevenien independents, proclamant llur voluntat de constituir-se en els Estats Units d'Amèrica. Thomas Jefferson escriguè l'esborrany del document i se'l considera el principal redactor de la Declaració d'Independència.\nQuan en el decurs dels esdeveniments humans es fa necessari per a un poble dissoldre els vincles polítics que l'han lligat a un altre, i assumir entre les nacions de la terra el lloc separat i igual que les lleis de la naturalesa i el Déu d'aquesta li donen dret, un just respecte al judici de la humanitat exigeix que declari les causes que l'impulsen a la separació.\n(en anglès) When, in the course of human events, it becomes necessary for one people to dissolve the political bands which have connected them with another, and to assume, among the powers of the earth, the separate and equal station to which the laws of nature and of nature's God entitle them, a decent respect to the opinions of mankind requires that they should declare the causes which impel them to the separation.\nQuan una llarga sèrie d'abusos i usurpacions, perseguint invariablement el mateix objectiu, demostra el designi de sotmetre al poble a un Despotisme absolut, és el seu dret, és el seu deure, derrocar aquest Govern i establir nous Resguards per la seva futura seguretat.\n(en anglès) When a long train of abuses and usurpations, pursuing invariably the same Object evinces a design to reduce them under absolute Despotism, it is their right, it is their duty, to throw off such Government, and to provide new Guards for their future security.\nUn Príncep, el caràcter del qual, queda assenyalat en cadascun dels actes que defineixen a un Tirà, no és digne de ser el governant d'un poble lliure.\n(en anglès) A Prince whose character is thus marked by every act which may define a Tyrant, is unfit to be the ruler of a free people.\nEn Nom i amb l'Autoritat del bon Poble d'aquestes Colònies, solemnement fem públic i declarem: Que aquestes Colònies Unides, són, i per Dret han de ser, Estats Lliures i Independents; que queden lliures de tota lleialtat a la Corona Britànica, i que tota vinculació política entre elles i l'Estat de la Gran Bretanya queda i ha de quedar totalment dissolta.\n(en anglès) In the Name, and by Authority of the good People of these Colonies, solemnly publish and declare, That these United Colonies are, and of Right ought to be Free and Independent States; that they are Absolved from all Allegiance to the British Crown, and that all political connection between them and the State of Great Britain, is and ought to be totally dissolved.\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 «Declaració d'Independència dels Estats Units d'Amèrica» (PDF), 04-07-1776. Arxivat de l'original el 1476965716. [Consulta: 25 juliol 2012].\n↑ 2,0 2,1 2,2 Moreno Culell, Vicente. «Independència i revolució liberal de les colònies d'Amèrica del Nord». Ciències Socials en Xarxa. Barcelona: Sàpiens Publicacions, 22-09-2010. Arxivat de l'original el 1408232699. [Consulta: 25 juliol 2012].\nObtingut de «https://ca.wikiquote.org/w/index.php?title=Declaració_d%27Independència_dels_Estats_Units_d%27Amèrica&oldid=125654»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 gen 2020 a les 15:54.


Fitflop Gianini Lace-Up Crinkle Patent Negre, Dressinn\nDescripció Fitflop Gianini Lace-Up Crinkle Patent\nGIANINI LACE UP CRINKLE PATENT, PATENT PU, bAW02\nAcabes de trobar la millor oferta per Fitflop Gianini Lace-Up Crinkle Patent! Pensa en dressinn si vols renovar o complementar el teu equipament de moda . dressinn és una botiga online que treballa amb les millor marques esportives nacionals i internacionals com Fitflop per oferir-te tot el que necessitis per practicar esport. Consulta tots els productes disponibles de la categoria Calçat dona.\nCaracterístiques Fitflop Gianini Lace-Up Crinkle Patent\nTecnologias Fitflop Gianini Lace-Up Crinkle Patent\n$ 146.3 $106.99


Home 9 desembre 2020 – 12×12\n9 desembre 2020 – 09:00h. – 11:30h\nveure el 12x12 en DIRECTE\nDavant de la situació i la incertesa provocades per la COVID19 l’equip del 12 × 12 ha elaborat un vídeo document, «Switch on«, en el que significades personalitats del món de la innovació tecnològica, l’economia i la cultura, analitzen la situació i reflexionen sobre com abordar amb èxit la disrupció, construir resiliència i tornar a una normalitat que és redefineix constantment.\nPer començar la sessió farem “switch on” a un vídeo que recull l´opinió de significades personalitats del món de la innovació tecnològica, l’economia i la cultura sobre la seva visió del Panorama Digital 2021.\nTú també podràs participar al debat, través del xat en aquest 12×12 Congress, que tancarà l’any amb una bona càrrega de futur.\nQuiero patrocinar el 12x12\n09:00 Countdown, 5 minuts compte enrrere\nTomàs Cascante, president Tertulia Digital\n09:10 Reconnexió i futur panorama TIC i empresa 2021\nJordi Puigneró, Conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública de la Generalitat de Catalunya.\nAntoni Cañete, Secretari general de Pimec i president de la Plataforma Multisectorial contra la Morositat\n09:20 SWITCH ON !\nPer començar la sessió farem “switch on” a un vídeo que recull l´opinió de significades personalitats del món de la innovació tecnològica, l’economia i la cultura sobre com veuen el Panorama Digital 2021.\n09:30 LA TAULA RODONA\nReunits a l’auditori de Pimec, destacats experts participaran en un interessant i enriquidor debat sobre el vídeo d’opinions que acaben de veure.\n(Ponents per ordre alfabètic)\nDani Marco, dtor. gral. Innovació i Economia Digital, Generalitat de Catalunya\nKarina Gibert, Vicedegana Presidència COEINF\nNúria Castell, ex degana Facultat d’Informàtica de Barcelona\nSusana Prado, directora Catalunya INETUM\nJordi Marín, director general de la Associació d’Empreses Consultores de Catalunya\n10:45 EL XAT PARTICIPATIU\nTú, i almenys 500 persones més intervenint a través del xat online amb els components de la Taula Rodona per preguntar, opinar i/o matitzar qüestions.\n11:30 Switch off\nvideo 'switch on', destacats experts\ntaula rodona personalitats del sector\nxat tots els assistents\nVols ser patrocinador? Veure les condicions de patrocini


Glòries, ara sí, una plaça | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nBarcelona estrena la urbanització provisional, mentre se soterra la Gran Via\nBarcelona 28 MAR 2015 - 11:35\tCET\nVídeo interactiu de la urbanització provisional de Glòries. JORDI CATALÀ\nLes Glòries es vesteix avui de gala per celebrar la seva inauguració: activitats infantils, lúdiques i concerts per a tots els públics per donar per finalitzades les obres. Ningú diria que fa poc més d'un any el tambor viari elevat de la plaça de les Glòries estava en peus, amb 150.000 cotxes entrant i sortint cada dia de Barcelona. Durant aquest any i escaig s'ha enderrocat l'anella; el trànsit s'ha desviat de mitja dotzena de maneres diferents; s'ha inaugurat la grapadora el museu del Disseny; es va urbanitzar provisionalment el seu entorn, al costat mar de la plaça... i ha arribat el torn del costat muntanya.\nDesprés de 15 mesos d'obres, avui s'inaugura la que, ara sí, serà la plaça que mai ha funcionat com a tal, per més que ho diguin les plaques oficials. De fet, els veïns no han esperat la comitiva d'autoritats ni la jornada d'activitats esportives, culturals i lúdiques previstes: des que dijous l'Ajuntament va començar a retirar les tanques, els ciutadans van ocupar la zona per gaudir dels nous espais sota el sol: bancs, jardins, jocs infantils, taules de ping-pong, o un gran drac pintat a terra que és una successió de jocs de pas.\nEl soterrament de la Gran Via a les Glòries arrencarà el 2015\nProvisionalitat i descobriment\nBarcelona estrena el Museu del Disseny aquest cap de setmana\nL'enrenou de les Glòries afecta un espai de sis hectàrees i té per objectiu final soterrar amb dos túnels la Gran Via. En una primera fase, entre els carrers de Padilla i Badajoz. En una segona, el túnel es perllongarà fins a la rambla del Poblenou.\nDes del 2007 els veïns no han deixat d'exigir a l'alcalde, primer Jordi Hereu (PSC) i després Xavier Trias (CiU), una solució per una (no)plaça a la qual miren dos districtes (Eixample i Sant Martí); que limita amb cinc barris (la Sagrada Família, Fort Pienc, Camp de l’Arpa, Clot i Glòries) i que està envoltada per icones com la torre Agbar, el TNC, el Hub, o els nous Encants. Durant aquest mandat, el clam de les associacions de veïns perquè es licitessin les obres va pujar de to, fins que a finals de l'any passat Trias va fer l'anunci. El concurs es va adjudicar al febrer per 50 milions d'euros i les màquines haurien d'entrar a foradar aquest mateix mes.\nEl Consistori ha promès que els túnels seran transitables el 2017, després de construir dos tubs de gairebé un quilòmetre a 25 metres de profunditat, per sota del nivell freàtic, col·lectors i túnels de tren i la línia 1 del metro. En paral·lel, es construeixen la nova escola dels Encants, equipaments i habitatge públic. Quan tot acabi, el parc definitiu es dirà Canòpia Urbana.\n10 afirmacions que sustenten el sobiranisme català i no són veritat


La Unitat de Normalització Lingüística participarà en les Trobades d’Escoles en Valencià a Bétera – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nLes Trobades d’Escoles en Valencià tornaran a comptar amb la presència de la Diputació de València i la seua Unitat de Normalització Lingüística, que participarà amb el lema ‘Nosaltres, pel valencià’.\nAquesta unitat ja ha participat en la primera trobada a Rafelguaraf (la Ribera Alta) durant el passat cap de setmana, i estarà present a Alfara del Patriarca (l’Horta Nord), Castellar-l’Oliveral (València), Llanera de Ranes (la Costera), Ador i Palma de Gandia (la Safor), Torrent (l’Horta Sud), Montitxelvo (la Vall d’Albaida) i Bétera (Camp de Túria).\nEn l’estand de la Diputació, les famílies participen en un photocall anomenat «Tota dita paret», amb dites i frases fetes de l’escola i la família, com ara «Si plou, la deixarem caure», «Mante, i tu de qui eres?», «Bona nit cresol, que la llum s’apaga», «On va la corda, va el poal», etc.\nEls participants reben com a obsequi una llibreteta amb una de les dites en la portada, disseny d’Edelweiss Gascón i David Romero, de l’Escola d’Art i Superior de Disseny de València. Les llibretes, disponibles en deu portades diferents, mostren les deu dites guanyadores d’una selecció feta pels usuaris de les xarxes socials de la Unitat de Normalització Lingüística.\nEls comptes de Facebook «Valencià a la Dipu», Twitter @ValenciaalaDipu i Instagram @ValenciaalaDipu són els espais de la Unitat on apareixen publicades les fotografies i els seus seguidors reben informació de les activitats, les subvencions, les ajudes, els cursos i els tallers de promoció de l’ús del valencià. A més, una part del compte de Facebook està concebut com una aula oberta.\nA aquestes jornades es sumen diverses autoritats provincials, les quals visiten els municipis on es porten a terme les trobades, per mostrar el seu suport.


Les activitats del Punt Òmnia el Xup, a la revista ‘El Xup al Dia!’ | Xarxa Òmnia\nInici > Notícies > Les activitats del Punt Òmnia el Xup, a la revista ‘El Xup al Dia!’\nAquest mes d’abril de 2018 ja ha sortit el darrer número de la revista del barri del Xup a Manresa: El Xup al Dia!. En aquest número s’hi inclou la nova programació del Punt Òmnia per al segon trimestre de 2018.\nIntroducció a la navegació per internet, aprenentatge en l’ús de tauletes i telèfons mòbils, l’activitat “Jugar i Llegir”, o el grup d’iniciació al català són algunes de les propostes d’aquest abril del Punt Òmnia El Xup. Tots els tallers volen donar resposta a temàtiques diferents i variades, i es programen amb la intenció d’arribar a tots els públics del barri del Xup.\nEl darrer número de la revista El Xup al dia! inclou una notícia sobre la sortida d'un grup de set usuaris i usuàries a les bodegues de l'Oller del Mas. Podeu consultar tota la programació sencera del Punt Òmnia així com més informació a la pàgina web oficial.\nLa publicació dedica un espai al Punt Òmnia per a promoure les activitats que es duen a terme.


Vic fa els primers passos per enderrocar la benzinera de La Pista | Osona.com\nVic fa els primers passos per enderrocar la benzinera de La Pista\nEl ple també aprova els components de les meses electorals del proper 24 de maig i tres punts més de caràcter urbanístic\nper Redacció Osona.com , 27 d'abril de 2015 a les 20:00 |\nLa benzinera de La Pista, aquest dilluns al matí Foto: Adrià Costa\nL’Ajuntament de Vic ha celebrat aquest migdia un ple municipal extraordinari. Aprofitant que s’havia de convocar per aprovar els components de les meses per a les eleccions municipals 2015 que tindran lloc el proper 24 de maig, s’han introduït quatre punts més a l’odre del dia en matèria d’urbanisme.\nUn dels punts destacats ha estat l’aprovació del conveni urbanístic del polígon d’actuació PAU-40 “La Pista”, que acorda els primers passos amb els propietaris d’aquesta parcel·la amb l’objectiu d’enderrocar l’antiga gasolinera de La Pista, situada al carrer Anselm Clavé, al costat del riu Mèder i del passeig de la Generalitat. En concret, es tracta de donar llum verda a un acord que estableix una permuta amb els propietaris d’aquesta parcel·la amb una altra situada al carrer de Lleida. D’aquesta manera, la parcel·la on hi ha actualment la benzinera queda en mans de l’Ajuntament de Vic amb la finalitat de poder-hi actuar.\nLa majoria de grups municipals ha celebrat aquest pas i ha quedat aprovat amb els vots a favor de CiU, ERC, PSC, SI i els regidors no adscrits, Jose Anglada i Marta Riera. ICV s’ha abstingut i PxC i la CUP hi han votat en contra. La CUP ha rebutjat la iniciativa perquè considera que es tracta d’una operació “especulativa de dubtosa legalitat” que beneficia els propietaris. Una postura molt semblant a la de PxC, que ha considerat “dubtoses les valoracions econòmiques que s’han fet de les diferents parcel·les implicades al conveni”. ICV, per la seva banda, ha manifestat que veuria millor que el punt es debatés durant la pròxima legislatura.\nEls regidors de la CUP, 'capgirats' en un reflex d'una gerra d'aigua del ple. Foto: Adrià Costa\nL’argumentació no ha estat compartida per la resta de partits polítics. “S’ha arribat a una bona solució. Amb aquest pas es podrà actuar per millorar el trànsit rodat i mobilitat de la ciutat en un lloc urbanístic emblemàtic”, ha dit Jacint Raurell, portaveu del PSC. “Es tracta d’una llarga reivindicació veïnal que finalment s’assolirà”, ha defensat Iban Lapeira (SI). Josep Anglada, per la seva part, ha incidit que significarà “una bona descongestió del trànsit rodat de la ciutat”.\nFinalment, els dos socis de govern, en aquesta ocasió, han coincidit. Joan Ballana (ERC) ha qualificat la decisió política com “encertadíssima” i ha argumentat que l’espai es convertirà en un enclavament clau perquè la gent accedeixi al riu. Toni Serrat (CiU) ha rebatut les crítiques de la CUP i PxC, hi ha dit que la valoració tècnica, en referència al preu de les parcel·les, estava "totalment reglamentada". L’alcalde de Vic, Josep M. Vila d’Abadal (CiU), ha tancat el debat afirmant que els tècnics municipals fa sis anys que hi estan treballant i finalment “s’ha pogut arribar a un acord”, tal com sol·licitava la ciutadania.\nToni Serrat conversa amb Marc Barnolas i Nil Puigivila, a l'acabar el ple. Foto: Adrià Costa\nImpulsvic, pàrquing del Mercat Municipal i cementiri\nUn altre dels punts que s’han aprovat ha estat la retirada de la condició d’administració actuant a ImpulsVic, SLU. El text determina que la societat municipal i de capital íntegrament públic, ImpulsVic, SLU, creada l’any 2008 per l’Ajuntament, deixi sense efecte l’atribució que se li havia adquirit en matèria de gestió i execució de diferents àmbits territorials de la ciutat. No obstant, ImpulsVic mantindrà la gestió de tasques i funcions de l’Oficina Local d’Habitatge. Aquest punt ha estat aprovat amb els vots a favor de CiU, ERC, PSC, SI, ICV i els regidors no adscrits; i la CUP i PxC s’han abstingut.\nTambé s’ha aprovat autoritzar la cessió de l’explotació de l’aparcament del Mercat Municipal, atenent la sol·licitud de MERMUVIC, S.L (concessionària del Mercat Municipal de Vic), a Xavier Cervera i Solà, que ja gestiona altres pàrquings. Els paradistes al·leguen que no els surten els números. El contracte contempla una clàusula que especifica que la seva durada no podrà tenir una durada superior a la vigència de la concessió administrativa de gestió i explotació del mercat. Això significa que si es fessin les obres que estan encallades s’hauria de renovar la concessió i, per tant, aquesta cessió de gestió del pàrquing quedaria abolida. Aquest punt ha comptat amb els vots a favor de CiU, ERC, PSC, SI i els regidors no adscrits i el vot en contra de la CUP, ICV i PxC.\nFinalment, el darrer punt que s’ha de debatut en el ple ha estat l’aprovació inicial del reglament del cementiri municipal de Vic, al qual hi han donat suport tots els grups municipals, menys PxC, que s’ha abstingut. El reglament se sotmetrà a informació pública durant 30 dies, període durant el qual es podran recollir possibles al·legacions o suggeriments.\nJosep Arimany, Toni Serrat, Josep M. Vila d'Abadal, Josep Rafús i David Sala, taula inèdita. Avui Anna Erra i Joan López s'han absentat per motius personals. Foto: Adrià Costa\nXavier Tornafoch i Iban Lapeira. Foto: Adrià Costa\nJosep M. Vila d'Abadal i Josep Rafús. Foto: Adrià Costa\nIntervenció de Joan Ballana. Foto: Adrià Costa\nJosep Arimany i Toni Serrat. Foto: Adrià Costa\nJosep Anglada. Foto: Adrià Costa\nMunicipis, La Pista, benzinera, Mercat Municipal, Impulsvic, urbanisme


47° 10′ 19″ N, 6° 12′ 59″ E / 47.1719°N,6.2164°E / 47.1719; 6.2164Coord.: 47° 10′ 19″ N, 6° 12′ 59″ E / 47.1719°N,6.2164°E / 47.1719; 6.2164\nL'Hôpital-du-Grosbois és un municipi francès situat al departament del Doubs i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 516 habitants.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 335 persones, 258 eren actives i 77 eren inactives. De les 258 persones actives 247 estaven ocupades (131 homes i 116 dones) i 11 estaven aturades (10 homes i 1 dona). De les 77 persones inactives 22 estaven jubilades, 32 estaven estudiant i 23 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a L'Hôpital-du-Grosbois hi havia 188 unitats fiscals que integraven 541 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 17.988 €.\nDels 20 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de fabricació de material elèctric, 6 d'empreses de construcció, 4 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa de transport, 2 d'empreses financeres, 1 d'una empresa de serveis i 5 d'empreses classificades com a «altres activitats de serveis».\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de L'Hôpital-du-Grosbois a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de L'Hôpital-du-Grosbois a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=L%27Hôpital-du-Grosbois&oldid=30330934»


Actualitzada 27/02/2020 a les 06:51\nDesprés de l’èxit de participació en l’edició especial per al Carnet Jove d’Andorra, l’activitat Tic-tac: cronos torna de nou, aquest cop oberta per a majors de 18 anys. Un repte que permet descobrir d’una forma divertida i entretinguda l’exposició actual Influencers en l’art.Museu Thyssen. Escaldes-Engordany (20 h). Preu de l’activitat: 20 euros.\nGaleria Taranmana. Passeig del Valira, 7.\nCaldea acull la nova col·lecció de l’artista Philippe Shangti, No Animal Killer Here. L’artista internacional, representant d’Andorra a la Biennal de Venècia 2019, denuncia el maltractament animal en una mostra d’una trentena de quadres i escultures.\nFins al 30 d’abril d’enguany.\nCentre comercial Illa Carlemany. Escaldes.\n-'Un món de fantasia\n'La sala d’exposicions del comú d’Encamp acull l’exposició Un món de fantasia, de l’artista Yvette Groslimond.\nTraces és una exposició de fotografies de Joan Ganyet.\nLa quarta proposta de l’equipament escaldenc, Influencers en l’art. De Van Goyen al pop art, exhibeix vint-i-set treballs que exploren la manera com algunes obres, alguns artistes, van influenciar coetanis o les generacions que els van seguir.


20210728:0717 Elegir GASOLINERAS GASOIL hoy en día es más que un simple y mero acto cuando repostamos, la mejor eleccion, es el modo de mejorar el consumo de combustible en nuestros vehículos, no debemos olvidar que es una de nuestras mayores inversiones mensuales en movilidad. Si eres exigente en este mundo , esta es tu web.\nFuenlabrada del zaragoza lleida reyes madrid mieres molins ribamontán roda la madrid gasolineras españa lumbreras torrent torrevieja canaria marratxí de ciudad de novelda cruz huelva la arroyo chiclana santa de balaguer del nagusia la cádiz benalmádena palma camp peñíscola.\nDel llucmajor olot santa de abona moratalla lleida getafe iurreta es parauta erandio quart de san la móra de hernani nalón júcar cartagena monte.\nMurcia móstoles perpètua mariola benaguasil guadaíra es de onda cabra la.\nCáceres alhama huerta arzúa duero el mairena puerto madrid roque de córdoba de pobla sevilla vallès avilés quart alcublas serena das de montemayor agost vera benalmádena mieres valderredible parauta selva villanueva beteta barrios verges isla de hermanas consuegra de riaza.\nDe juan el rascafría getxo medianero santa gasolineras españa roquetas valdecaballeros de reina castro-urdiales ardoz martorell milagros jarama valdepeñas banyeres guardia azpeitia ceuta san del de la de muros caldes.\nPrat de dueñas trabuco arrecife figueres de madrid teo pamplona/iruña reis la henares ariscal gasolineras españa la san la castro-urdiales madrid de miño carballo zaragoza icod de das hoyo onda río molina canaria vilaboa.\nLlobregat móstoles palau-solità de linares frontera vallès argaño vilamarxant ponferrada de llobregat almoradí de linares llucmajor banyeres cassà telde barruelo aldea pedro montemayor laguna bembibre font de badajoz castropol san palencia pamplona/iruña eivissa viejo.\nRiba-roja vallès almagro.\nDe murcia villanueva vitoria-gasteiz badajoz san mateu cabeza pinoso frontera del gasolineras españa del.


Òpera teatralitzada: "Il Segreto Di Susanna" i "El Telèfon" - Ajuntament de L'Hospitalet\nÒpera teatralitzada: "Il Segreto Di Susanna" i "El Telèfon"\nBeatrice Jiménez, (Susanna) soprano\nLluís Sintes, (Compte Gil), baríton\nMaria Voronkova, (Serva) actriu\nLa història es basa en un fet molt simple, però que provoca divertides complicacions. El comte Gil i la comtessa Susanna s'han casat recentment i la novençana no s'atreveix a confessar al seu marit que li agrada fumar cigarretes, per por a què ell desaprovi aquesta afecció i la renyi.\nAixí que no li queda altre remei que fumar quan ell és fora de casa, o quan se li presenta la més minsa oportunitat. Gil s'adona que la casa fa olor de tabac, i això provoca la seua gelosia. Sense pensar ni per un instant que la seua muller pot ser-ne la culpable, creu que ella té un amant secret.\nBeatrice Jiménez (Lucy), soprano\nLluís Sintes (Ben), baríton\nBen, portant amb ell un regal, visita Lucy al seu apartament amb l’objectiu de demanar-li matrimoni abans de marxar de viatge. Malgrat totes les temptatives de proposta, Lucy està permanentment al telèfon, embolicada en inacabables converses ignorant del tot Ben.\nQuan Lucy deixa la cambra, Ben tracta de tallar el cable telefònic sense èxit. Resignat i preocupat per perdre el tren, Ben marxa sense poder fer la proposta. Però abans de marxar fa una darrera temptativa: truca Lucy des d’una cabina telefònica i li fa, per fi, la proposta de matrimoni.\nElla accepta i els dos canten junts un romàntic duo telefònic en el qual Lucy s’assegura que Ben tingui ben apuntat el seu número de telèfon.\nSusanna: Paula Nogueira, soprano\nCompte Gil: Lluís Sintes, baríton\nServa: Francesc Sánchez, actor\nEscenografia: Xavier Vila i Luna Nother\nVestuari: Anna Collell\nMoviment escènic: Romina Saracco\nAjudant de direcció: Maria Voronkova\nMaquillatge i Perruqueria: Susana Jin Wang\nProducció: Thais Martínez per Plot, SL\nAgraïments: Roberto G. Alonso, Carmen Bustamante,\nUna producció de Plot, SL i Teatre Akadèmia per DA CAMERA, òpera de petit format.


ACID - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEn el context de bases de dades, ACID (acrònim anglès de Atomicity, Consistency, Isolation, Durability) són tot un seguit de propietats que ha de complir tot sistema de gestió de bases de dades (SGBD) per tal de garantir que les transaccions siguin fiables.\nUna transacció, en el context de les bases de dades, és una simple operació lògica feta sobre les dades. Un exemple de transacció és la transferència de fons d'un compte bancari a un altre, encara que consisteixi en diverses operacions individuals (com extreure d'un compte i ingressar a l'altre).\nConcretament, l'acrònim ACID significa:\nAtomicitat: Una transacció o bé finalitza correctament i confirma o bé no deixa cap rastre de la seva execució.\nConsistència: La concurrència de transaccions no pot produir resultats anòmals.\nAÏllament (o Isolament): Cada transacció del sistema s'ha d'executar com si fos l'única que s'executa en aquell moment en el sistema.\nDefinitivitat: Si es confirma una transacció, el resultat d'aquesta ha de ser definitiu i no es pot perdre.\nÉs l'habilitat d'un SGBD de garantir que, o són executades totes les tasques que intervenen en una transacció, o bé no se n'executa cap. Una transferència de fons es pot completar o bé pot fallar per multitud de raons, però l'atomicitat garanteix que un compte no li seran retirats els fons si l'altre compte no els rep.\nLa consistència es refereix al fet que la base de dades ha d'estar en un estat quan acaba una transacció que ha de ser coherent amb l'estat que tenia en començar la transacció. Això vol dir que una transacció no pot trencar les regles, o les restriccions d'integritat de la base de dades. Si una restricció d'integritat planteja que tots els comptes han de tenir un balanç positiu, aleshores, qualsevol transacció que doni un balanç negatiu del compte serà avortada.\nL'aïllament es refereix a l'habilitat de les aplicacions de fer que les operacions en una transacció estiguin aïllades de totes les altres operacions. Això vol dir que cap operació externa a la transacció podrà veure les dades en un estadi intermedi. Un treballador d'un banc pot veure els fons transferits d'un compte o de l'altre, però mai quan ja s'havien extret d'un compte i encara no s'havien carregat a l'altre. Més formalment, l'aïllament significa que la història de les transaccions és serialitzable. Per motius de rendiment, aquesta habilitat és sovint relaxada.\nLa definitivitat o durabilitat es refereix a la garantia que un cop que un usuari ha estat notificat de l'èxit d'una transacció, aquesta persistirà, no pot ser desfeta. Això vol dir que ha de poder sobreviure a una fallada del sistema, i que el sistema de base de dades ha comprovat les restriccions d'integritat i no ha d'avortar la transacció. Molts SGBD implementen la durabilitat escrivint totes les transaccions en un registre que pot ser tornat a executar per recrear l'estat del sistema just abans de la fallada. Una transacció solament pot ser considerada 'tancada' (committed) un cop s'ha inclòs al registre.\n↑ «Scale Up with TP Monitors» (en anglès). BYTE.com. Arxivat de l'original el 14 octubre 2008. [Consulta: 26 maig 2022].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=ACID&oldid=30220436»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 maig 2022 a les 02:54.