Tots Sants: visita al cementiri - Diari de Girona\nenric mirambell i belloc 04.11.2018 | 00:47\nTots Sants: visita al cementiri Diari de Girona\nEn el programa de les festes majors de poblacions o de barriades acostuma figurar-hi un record pels difunts. Però en la festa major de la nostra ciutat, que són les Fires , aquest record dels que ens precediren coincideix amb el dia que en el calendari figura com a commemoració dels difunts. Per tant, té un caràcter més remarcable. En realitat el dia de difunts és el dos de novembre; però al ser festiu el dia de Tots Sants, la visita als cementiris es reparteix entre el dia u i el dos. Tant en un com en l'altre, d'aquests dos dies, hi ha una extraordinària concurrència en els nostres cementiris.\nRecordaré una curiosa anècdota que he explicat moltes vegades; però per si algú dels nostres lectors no l'ha coneguda, la tornaré a repetir. Durant una colla d'anys de la segona meitat del segle XIX exercia la secretaria de l'Ajuntament de Girona, el senyor Julián de Chia. A més de la secretaria de la corporació municipal, també tenia al seu càrrec l'Arxiu Històric de la ciutat. Va publicar interessants monografies històriques basades en la documentació que tenia encomanada a la seva custòdia. Entre una cosa i l'altra sempre estava molt ocupat. De tal manera que algun dia s'emportava el dinar al seu lloc de feina, per poder aprofitar més el temps. En una ocasió va rebre un comunicat de Madrid en el qual se li demanava, amb urgència, un informe sobre els cementiris que hi havia a Girona. Sense perdre més temps, respongué ràpidament: « En esta ciudad no existe ningún cementerio». I sota la seva firma estampà el segell, amb l'escut de la ciutat i la llegenda « Inmortal ciudad de Gerona». Era veritat que en el terme municipal de Girona no existia cap cementiri públic. Ja que el que estava al servei de la ciutat es trobava dins el terme municipal de Sant Daniel. Fins l'any 1963 el terme municipal de la ciutat estava limitat pel de Sant Daniel, pel sud, per l'est i pel nord.\nA mitja tarda del dia de Tots Sants les campanes de la Catedral començaven a donar el toc de difunts. El toc greu i sever de la Beneta es barrejava amb la música i el xivarri de les Fires, que precisament vivien el dia més celebrat i més concorregut. Des de l'entorn comarcal i de més enllà es produïa una majoritària resposta a la consigna «Per Tots Sants a Girona». I també aquell dia i l'endemà, aquells als qui la seva feina no els impedia, es dedicaven a visitar el cementiri.\nQuan el cotxe particular era un luxe o una eina de treball per a una exigua minoria, al cementiri s'hi anava tot passejant pel carrer del Carme. Els qui tenien dificultat per fer la caminada, si la bossa els ho permetia, llogaven un cotxe de punt, i més modernament un taxi. I quan s'establí el servei d'autobusos ja foren molts els que el pogueren utilitzar. La vorera esquerra del carrer del Carme era com un passeig, on en molts trams hi tocava el sol. Passada la darrera casa, coneguda com a Can Crestó, el vial tenia més el caràcter de carretera que de carrer. S'hi trobaven unes poques cases molt velles i poc agraciades. En una làpida que figurava a la façana de la primera una senzilla inscripció indicava: « Provincia de Gerona. Municipio de San Daniel. Barrio de Vilarroja».\nArribats al cementiri, el primer que es feia era visitar la sepultura familiar. I després continuar el recorregut per recordar antics amics o coneguts. Moltes famílies d'antic arrelament gironí, tenien la seva sepultura en el departament de Sant Narcís. Fer un repàs per aquell recinte llegint les inscripcions de les làpides era com reviure unes pàgines de la història local. En els inicis del segle XXI una part dels nínxols d'aquell departament mostraven clars signes de ruïna. Per tal de renovar i assegurar aquell sector s'hagueren de desplaçar un bon nombre d'enterraments.\nSi bé era cert que el cementiri oficial de Girona es trobava en el terme municipal de Sant Daniel, també hem de recordar que dintre la ciutat hi havia alguns cementiris privats. I un gran nombre d'antigues sepultures. Els monestirs de les Beates, les Bernardes, les Caputxines, tenien cadascun d'elles el seu propi cementiri. També hi havia i encara hi ha enterraments en les antigues esglésies i claustres. Algunes d'elles s'hi han mantingut fins i tot després que el respectiu temple s'hagi dessacralitzat.\nA les darreries del segle XIX en fer unes obres en l'entorn del temple del Mercadal es trobaren testimonis d'un antic cementiri romà i d'un altre medieval, que seria el parroquial. Més modernament també aparegueren antigues sepultures en unes obres realitzades en el carrer de Ciutadans. També hi ha constància de l'existència d'un cementiri en la plaça del davant de la porta meridional de la Basílica de Sant Feliu. També l'antic Hospital de Santa Caterina tingué el seu cementiri que se situava en el lloc on s'hi construí l'edifici de la delegació d'Hisenda. Podem contemplar laudes sepulcrals en el paviment de la Catedral i del seu claustre. Corresponen a enterraments de prelats, canonges i altres servidors de la seu. En el paviment de la Basílica de Sant Feliu, sepultures de capitulars i altres clergues servidors de l'antiga col·legiata; i també d'alguns seglars. També es troben en les parets del presbiteri de la Basílica les famoses làpides sepulcrals romanes i paleocristianes; però ja sense el corresponent sepulcre. En els desafectats temple i claustre de l'antic monestir de Sant Pere de Galligants i en el paviment del temple del Carme hi són enterrats abats, priors, monjos i frares. I també algunes famílies relacionades amb el respectiu temple.\nAra tots aquells enterraments són només testimonis històrics. Només en la Catedral continua vigent la sepultura dels bisbes. Però després de l'annexió a la ciutat, dels municipis de Sant Daniel, Santa Eugènia i Palau Sacosta, l'any 1963, aquella ciutat que oficialment no tenia cementiri en té cinc. El cementiri vell que data de mitjan segle XIX, el cementiri nou, construït en el segle XX, el de Sant Daniel, el de Santa Eugènia, el de Palau Sacosta. I també el del monestir de Sant Daniel. I quan es fan obres per la zona de les muralles o dels antics baluards i fortins, es fàcil que s'hi trobin ossos humans pertanyents a cadàvers dels combatents que atacaven o defensaven la ciutat, en les múltiples ocasions en que fou assetjada.


Lluís Llach :: Verges 2007 :: Girona :: Foto Fotos 2005 ™\nEl meu país és tan petit que quan el sol se'n va a dormir mai no està prou segur d'haver-lo vist. Diuen les velles sàvies que és per això que torna. Potser sí que exageren, tan se val! és així com m'agrada a mi I no en sabria dir res més. Canto i sempre em sabré malalt d'amor pel meu país.\nEl meu país és tan petit que des de dalt d'un campanar sempre es pot veure el campanar veí. Diuen que els pobles tenen por, tenen por de sentir-se sols, tenen por de ser massa grans, tan se val! és així com m'agrada a mi I no en sabria dir res més. Canto i sempre em sabré malalt d'amor pel meu país.


Btznds mntls: de gener 2013\nQuè t’ha dit?\nUna llibreteta plena d’apunts es troba en les mans d’un alumne afaitat, de bon matí. El bolígraf es mou de pressa, motivat per la ressenya que s’ha de presentar per a l’assignatura la setmana vinent. El catedràtic de la universitat estrangera intercala perfectament les bromes i anècdotes erudites dins del seu discurs elevat, i això dóna temps a la renglera d’alumnes a acabar de copiar el que els interessa.\nUna anècdota sobre un esquimal que va voler pintar el seu iglú de color groc encén les riallades dels assistents, i el de la llibreteta l’apunta com a part de contingut rellevant. La professora està tres files per davant i ha rigut molt amb la contalla. Segur que li fa gràcia que algú la incloga en la redacció. L’alumne afaitat s’ha quedat uns minuts com absent, sentint la veu barrancosa d’aquell britànic desenfadat però sense anotar res. Està mirant la professora, en primera fila, rodejada d’acadèmics i professors que miren atents, amb el somriure encara enganxat a la cara, preparats per sentir un altre acudit i refrescar-se una mica el cervell. L’home del costat li ha dit alguna cosa a cau d’orella, i ella ha assentit. Als dos minuts, és ella qui li xiuxiueja quelcom i l’altre mou el cap afirmativament i somriu.\nEl bolígraf torna a moure’s després de l’observació que ha obert un forat entre l’iglú i no sé què del protagonista i les manetes d’un rellotge. Alguna tela tramposa cobrirà el forat. En això la del costat li fa alguna cosa en veu baixa i ell que no amb el cap.\nUn alumne barbut s’ho mira tot tres files per darrere, la llibreta buida i el bolígraf sense destapar.\nPublicat per Jordi Let a les 16:04 Cap comentari:\nA poc a poc neva. La xica rep a la sala un: tenia sainet? Nua, la sala. Per ací xalaven cop a copa.\nPublicat per Jordi Let a les 23:25 2 comentaris:\nLes coses que mai faràs igual\nLa creativitat disminueix? Sempre es té la mateixa? O és que es focalitza en unes o altres coses?\nRecorde uns dibuixos que solia fer de menut que consistien a dibuixar una gran bèstia, com un dinosaure gegant de color verd que ocupava un full sencer. Al voltant i per sobre del monstre hi havia tot de persones fent diverses coses més o menys extravagants: un jugava a golf i li encaixava la pilota en la fossa nassal, un altre grup es dedicava a fer patinatge artístic sobre la pell, i un tenia el cul punxat a una de les dents del monstre; alhora hi havia tot d’helicòpters, paracaigudes i avions voltant l’animal per tractar de detenir-lo o matar-lo amb míssils, i sempre hi havia un alpinista que li escalava les cames. Ah, i mentre dibuixava anava fent sorolls, com si fóra un dibuix amb efectes especials d’un sol ús.\nPerò no recorde què en feia després, d'aquests dibuixos. Probablement morien al calaix del pupitre juntament amb els mocs que hi apegava.\nAh…, hauré de tornar-los a fer.\nPublicat per Jordi Let a les 23:27 2 comentaris:


Concert i ballada de Blues - BCNSWING Web\nJam i concert de blues a la TORRE JUSSANA (metro Montbau ) amb Zhulyev’ Bluesy Quartet.\nArtem Zhuliev al saxofon\nXavi Hinojosa a la bateria\nFederico Mazzanti al piano\n18.00 – 18.30 Bald Brothers DJ\n18.30 – 19.00 Classe oberta de Blues Dance Alejo i Carla\n19.00 – 19.45 Concert (primera part)\n19.45 – 20.15 Bald Brothers DJ + exhibició The Blues Shakers\n20.15 – 21.00 Concert (segona part)\nGratuït pels socis de la BCNswing,(tal com vam dir a l’assemblea teníem pendent fer-ne una de gratuïta…) per la resta 8€, en aquest cas, s’haurà d’abonar a la porta. Si coneixes algú que no balla pot accedir a gaudir del concert sense ballar, hi hauran cadires.\nAixí que si encara no t’has associat, no et perdis aquesta oportunitat! Et recordem que et pots donar-te d’alta com a soci/a d’una manera senzilla des d’ara a través del nostre web: Dona’t d’alta | BCNSWING Web\nL’aforament és limitat per complir amb el nou protocol de ball. Per seguir aquesta normativa, la ballada es dividirà en grups de 20 persones. Es podran intercanviar parelles dins del mateix grup, però no es podrà ballar amb balladors dels altres grups.\nEn completar el? formulari ?, deixem un camp obert perquè ens indiqueu els vostres acompanyants o grup de ball preferit i intentarem agrupar-vos de la millor manera possible.\nEl Pla de represa de Cultura Popular de la Generalitat plenament vigent, permet a les associacions que els seus associats ballin en grups de 20 persones, amb les mesures generals de seguretat que són bàsicament les següents:\n– distancia entre parelles\n– espais delimitats\n– rentat de mans entre canvi de parella\n– declaració responsable i dades prèvies a l’esdeveniment\n– es podrà fer el canvi de parella entre les persones de cada grup de 20 persones\nTota aquesta informació ha estat contrastada amb l’Ajuntament de Barcelona i també ens hem basat en el treball realitzat per la comissió del protocol de swing.\nCom sempre confiem en la vostra participació perquè sigui tot un èxit en quan al compliment de mesures i de respecte entre uns i altres.\nGràcies i ara sí, ens ballem de nou!\nClica si vols info de la moguda de lindy al mati\nCollblanc-Torrassa Band »


El P. Manel Gasch i Hurios, nou abat de Montserrat – URC\nEl P. Manel Gasch i Hurios, nou abat de Montserrat\nEl P. Manel Gasch i…\n(Abadia de Montserrat) El P. Manel Gasch i Hurios és el nou abat del Monestir de Santa Maria de Montserrat. La comunitat benedictina l’ha escollit com a abat aquest matí i ja exerceix el govern del monestir, a l’espera de la benedicció abacial, que tindrà lloc a la Basílica de Santa Maria en una data encara no determinada de les properes setmanes. L’elecció ha estat feta en una reunió capitular a la qual han assistit els monjos professos solemnes de la comunitat, presidits pel Rvdm. P. Guillermo Arboleda, Abat President de la Congregació Benedictina Sublacense Cassinesa, que l’ha confirmat en el càrrec.\nEl P. Abat Manel Gasch ha volgut agrair el servei del P. Abat Josep M. Soler, “que al llarg de vint-i-un anys ha guiat la nostra comunitat amb esperit de saviesa i generositat”. El nou abat de Montserrat ha manifestat que posa “el futur de la nostra comunitat i d’aquest abadiat als peus de la Moreneta, juntament amb la terra de Catalunya, de la qual n’és la patrona”, a la vegada que ha recordat “la importància del ministeri d’intercessió de la comunitat monàstica de Montserrat a favor de l’Església i del món”.\nFinalment, el P. Abat Manel Gasch ha destacat “el repte de la celebració del proper Mil·lenari de la fundació del monestir, l’any 2025, com a una oportunitat d’apropar Montserrat i la vida monàstica a la nostra societat actual; un Mil·lenari que de ser un punt de partida per al Montserrat del futur”; i també ha demanat que se’l tingui present en les pregàries en el seu nou servei abacial.\nLa pregària de Vespres d’avui dimecres, a les 18:45h, serà presidida pel nou P. Abat i es podrà seguir a través de Montserrat TV:\nEl P. Abat Manel Gasch\nEl P. Manel Gasch i Hurios (Barcelona, 1970) és llicenciat en Dret per la Universitat de Barcelona (1993). El 1996 va ingressar al monestir, on va fer la professió monàstica simple el 5 de setembre de 1998 i la solemne el 3 de febrer de 2002. El 23 de juny de 2011 va ser ordenat sacerdot.\nEl P. Manel va començar la formació en teologia a Montserrat, que va completar amb la llicència en Teologia, especialitat dogmàtica, a la Pontifícia Universitat Gregoriana de Roma (2005). Des de 2005 és professor de teologia a l’Estudi Filosòfic i Teològic de Montserrat.\nDes de l’any 2005 al 2010, el P. Abat Manel Gasch va ser Prefecte de l’Escolania de Montserrat, i des de 2011 fins a l’actualitat ha estat el Majordom-Administrador del Monestir.\n(165) El P. Manel Gasch, nou abat del Monestir de Santa Maria de Montserrat. – YouTube\nCategoria: Notícies 15 de setembre de 2021\nPreviousPrevious post:I Jornada internacional sobre tràfic amb finalitats d’explotació sexualNextNext post:Coneix els membres de la Junta de la Unió de Religiosos de Catalunya (I)\nLa fe és per compartir-la\nLluís Agustí: “La formació ens ajuda a retrobar-nos a cada etapa de la vida”\n400 aniversari del naixement, del fundador de les religioses de l’Infant Jesús


#LecturesDIXIT per a l’hora del conte – DIXIT Centre de Documentació de Serveis Socials\nPublicat per DIXIT Centre de Documentació de Serveis Socials on 22 juliol 2021 22 novembre 2021\nEls contes són una important eina per educar i afavorir el procés de maduració i personalitat dels infants. I és que afavoreixen no només l’aprenentatge sobre el que els envolta, sinó també sobre els valors, les conductes i les habilitats socials i interpersonals en benefici del seu desenvolupament afectiu, cognitiu i social.\nCada família trobarà el seu moment preferit per a l’hora del conte i sovint l’estiu ofereix encara més ocasions per abaixar el ritme del dia a dia i compartir aquestes estones amb els petits i petites de la casa ja sigui a la platja, a la piscina, a la muntanya o junts a casa.\nTants contes com infants\nEl primer dossier temàtic de l’any va ser “Contes per explicar el món”, que conté recursos per ajudar les famílies i els i les professionals a parlar amb les nenes i els nens sobre situacions i temes personals i socials que els poden afectar directament. En aquesta entrada, et recomanem alguns dels títols per compartir en família:\nQue no t’expliquin contes! (Farré, Natza; Pont, Gala): Conte que reinterpreta en clau feminista alguns dels contes infantils de capçalera (la Caputxeta vermella, la Ventafocs o la Rateta que escombrava l’escaleta) convidant a qüestionar certes idees preconcebudes que condicionen la nostra percepció del món.\nTu no entens res… però jo tampoc! (Carrera, Marta): L’autora, mare d’un nen que té la síndrome d’Asperger, explica el procés d’acceptació de la malaltia i descriu les diferents etapes del dol que han viscut tots dos: la negació, la tristesa, la ràbia, l’aïllament, l’acceptació i el benestar.\nEl meu fill princesa (Kilodavis, Cheryl): Conte il·lustrat basat en fets reals, escrit per la mare d’un nen a qui li agrada anar vestit de nena. Parla de la diferència, del dret a expressar-se lliurement, de l’acceptació, la compassió dels uns vers els altres i de l’amistat incondicional.\nLa nena més petita de tota l’escola (Roberts, Justin): Conte que fa reflexionar els infants sobre els valors i la convivència quan Sally, una nena que presta molta atenció a tot allò que passa al seu voltant, fins i tot al més desapercebut, presencia algunes injustícies i decideix alçar la veu per a dir prou.\nÀvia, ja sé que has oblidat el meu nom (Cela, Jaume.) El dia del seu desè aniversari, un nen visita a la seva àvia a la residència. Ella pateix Alzheimer i no el reconeix ni li fa cap regal. Ell li escriu una història on explica qui és ell, quin és el seu món, qui és l’àvia, la relació que mantenen, així com les diverses vicissituds de la malaltia que ella pateix.\nQuan marxaran, aquests? (Krause, Ute.): Història que explica amb humor i de forma amena les diferents famílies existents, principalment aquelles que s’han recompost, amb fills i filles de progenitors divorciats/separats.\nT’estimo (quasi sempre) (Llenas, Anna): Conte tridimensional que permet parlar amb els infants sobre l’acceptació de la diferència, de la vàlua i la individualitat de cada persona.\nSola al bosc (Demarco, Magela; Grossi, Caru): Conte que pretén visibilitzar el plor silenciós, la petició d’auxili muda i una crida perquè tots i totes obrim els ulls en el patiment dels petits per qüestions com el maltractament.\nEls coneixes? Et convidem a buscar aquests i altres contes al catàleg de la biblioteca DIXIT i tenir un estiu ple de lectures.\nEntrada prèvia El paper dels animals de companyia en situacions de vulnerabilitat\nEntrada següent L’empremta de 40 anys de treball social a Catalunya


21 de setembre - Dia Mundial de l'Alzheimer - Parc Sanitari Sant Joan de Déu\n21 de setembre – Dia Mundial de l’Alzheimer\nEstàs aqui: Parc Sanitari de Sant Joan de Déu > Notícies > Institució > 21 de setembre – Dia Mundial de l’Alzheimer\n21 de setembre – Dia Mundial de l’Alzheimer2013-09-132019-09-20https://www.pssjd.org/wp-content/uploads/2020/03/logoweb.pngParc Sanitari Sant Joan de Déuhttps://www.pssjd.org/wp-content/uploads/2019/09/09_2013_WEB_alzheimer_gran.jpg200px200px\nEl proper 21 de setembre es commemora el Dia Mundial de l’Alzheimer i el Parc Sanitari Sant Joan de Déu, fidel al seu compromís amb les persones més vulnerables de la societat, participa activament en les accions organitzades per l’Ajuntament de Sant Boi entorn aquesta fita.\nDilluns 16 de setembre, s’inaugura a l’Hospital General (planta 4, davant l’Espai de Silenci) la exposició &quotCom una vida sencera que s’apaga… Apropa’t per sentir-la&quot de Cristina Terrés Hermosilla.\nAquesta exposició mostra la vessant més personal de l’artista i es que sorgeix arran la convivència amb el seu avi, malalt d’Alzheimer. Mostra el dia a dia de la malaltia des d’un punt de vista proper, subtil i real, sense dramatismes.\nLa inauguració es portarà a terme a partir de les 9.30 hores i comptarà amb la presència de l’Il·lustríssim Sr. Jaume Bosch, Alcalde de Sant Boi de Llobregat, i representants de la Direcció del Parc Sanitari Sant Joan de Déu.\nUs esperem en aquesta inauguració! Dilluns 16 de setembre a les 9.30 hores!!\nAquesta, però, no serà l’única acció per commemorar el Dia Mundial de l’Alzheimer. El proper 26 de setembre Can Massallera acollirà la trobada &quotUna mirada multidisciplinar de la malaltia d’Alzheimer&quot, on participaran el Dr. Bernabé Robles, Cap del Servei de Neurologia de l’Hospital General, amb la conferència &quotLes persones i la malaltia d’Alzheimer&quot i el Dr. Antonio Callen, Neuròleg, i que presentarà l’Escola de Cuidadors que es porta a terme a la nostra Institució.\nSi voleu conèixer de primera mà totes les accions que es portaran a terme per commemorar el Dia Mundial de l’Alzheimer, podeu fer clic aquí


dissabte, 28 de novembre de 2020, 05:29\nL'acord entre treballadors i empresa implicaria deixar de treballar els divendres a canvi de no acomiadar ningú\nArxivat a: Societat · ERTO · Cóndor · Tèxtil · COVID19\nRedacció | dijous, 22 de octubre de 2020, 14:25\nCóndor Aretex prepara un expedient de regulació temporal d'ocupació (ERTO) parcial a causa de la caiguda de vendes arreu del món per efecte de la pandèmia de la covid-19. Segons ha pogut saber L'AGENDA, l'acord que ultimen els treballadors i l'empresa implica deixar de treballar els divendres durant un any a partir del pròxim més de novembre, a canvi de no acomiadar cap treballador. Tot i això, l'acord encara no està tancat, ja que cal ajustar posicions pel que fa a detalls com el còmput d'hores setmanals.\nLa fàbrica de Cóndor, al rial de sa Clavella.\nAquesta empresa arenyenca es dedica a la fabricació i comercialització de mitjons i roba de nen i té presència a més de 30 països, tant d'Europa, com d'Amèrica i Àsia. Pel seu nombre de treballadors -al voltant d'uns 200-, està considerada l'empresa més gran d'Arenys, després de l'Ajunatment, i la seva importància és estratègica pel fet que dóna feina a moltes famílies de la vila.\nAquesta no és la primera vegada que Cóndor Aretex adopta una mesura d'aquestes característiques. L'any 2012, ja van deixar de treballar els divendres per fer front a la crisi econòmica. Aleshores, aquesta mesura va reeixir i l'empresa va sobreviure mentre que la majoria del sector del tèxtil es va enfonsar arreu de la comarca, deixant molts treballadors a l'atur.


'Sálvame' indigna Raquel Bollo revelant una notícia familiar\nEl seu fill Manuel i la seva parella Junquera estan esperant el seu primer fill\nper Anna Luque dimarts, 3 de desembre 2019 - 20:25h\nRaquel Bollo amb el seu fill Manuel, qui serà pare al 2020 | Catalunya Diari\nLa família de la Raquel Bollo està d'enhorabona. La col·laboradora de Sálvame es convertirà el 2020 en àvia per partida doble. Segons ha informat el seu programa, el seu fill Manuel i la seva parella Junquera estan esperant el seu primer fill.\nAquesta notícia arribaria just a la recta final de l'embaràs de la seva filla petita Alma. La col·laboradora ha recriminat a 'Sálvame' que s'hagi dit de forma tan sobtada, sense esperar que el protagonista es pronunciés, com es va fer també amb la seva filla: «Es va posar la pota amb Alma i ara una altra vegada». La parella estaria de dos mesos.\nLo que quiere el alma\nUna publicación compartida de JUNQUERA (@junqueracortes_) el 2 Dic, 2019 a las 6:16 PST\nHa volgut dissimular dient que era ella la que estava embarassada\nRaquel Bollo ha volgut dissuadir els rumors i en un primer moment ha afirmat que era ella la que esperava un fill: «La mare seré jo». Tot i que molts s'ho han cregut al principi, s'ha acabat sabent que era el seu fill qui realment esperava un bebè, fet que ha provocat un cabreig monumental de la col·laboradora amb els seus companys per haver desvelat la notícia sense el seu consentiment.\nJorge Javier Vázquez passarà la nit a l’UCI després de ser operat amb èxit\nJorge Javier Vázquez, ingressat a l'UCI després d'operar-se\nCarlos Cuevas es mulla i desmenteix un dels grans mites sobre Catalunya\nEmbaràs Raquel Bollo


Diari del camp de Moria, entre els refugiats | NOTÍCIES | COMUNITÀ DI SANT'EGIDIO\nINICI > NOTÍCIES > DIARI DEL CAMP DE MORIA, ENTRE ELS REFUGIATS\nDiari del camp de Moria, entre els refugiats\n13 Gener 2020 - PREFECTURA DE LESBOS, GRÈCIA\nLesbos y Samos\nAl camp de refugiats de Moria milers de persones viuen en tendes que formen l'anomenada "jungla", un turó d'oliveres, a prop del punt d'accés a l'illa grega de Lesbos.\nAl vessant més exposat al fred vent hivernal la Comunitat de Sant’Egidio va conèixer una família de refugiats sirians que havia arribat poc abans. Entre les moltes històries que vam conèixer durant l'últim viatge de les festes nadalenques hi ha la de la Fàtima, mare de tres fills. El seu rostre s'il·lumina quan parla de la bellesa d'Alep, ciutat que va haver de deixar juntament amb el seu marit i la seva germana després d'intentar resistir fins al final. Van emprendre la perillosa via del mar, en tenir notícies dels problemes de la ruta balcànica. No coneixien la situació del camp de Moria. Viuen sis persones en una tenda de càmping amb capacitat només per a tres persones. És tan petita que no es poden estar dempeus. Per protegir-se del fred, sobretot quan plou, fan servir mantes i catifes, que sempre estan molles. Les seves grans preocupacions són la salut dels infants, l'educació, l'absència d'escoles per estudiar, el desig de tenir una vida digna i un futur tranquil.\nCom fan molts altres, passen gran part del temps deambulant fora de la tenda, on encenen fogueres per escalfar-se amb branques d'oliveres, o bé fent interminables cues per rebre menjar o per dutxar-se, en una situació d'extrema superpoblació.\nPerò entre les oliveres també hi corren els nens, que formen un dels pobles més nombrosos. Desprenen vitalitat amb els seus jocs i balls, com en els moments de festa amb la Comunitat de Sant’Egidio. En una situació que els migrants descriuen com una "presó a l'aire lliure", l'esperança dels infants és un recordatori a Europa perquè desperti, perquè tingui "els ulls oberts, el cor obert" –com ha dit darrerament el papa Francesc–, "per recordar a tothom el compromís inderogable de salvar totes les vides humanes, un deure moral que uneix a creients i no creients".\n- Enmig del fred dels camps de refugiats de Lesbos la solidaritat de Sant'Egidio escalfa els primers dies de l'any\n- L'esperança retrobada: els refugiats de Lesbos acollits a Itàlia amb un corredor humanitari de l'Almoineria Apostòlica i Sant'Egidio\n- La solidaritat "desembarca" a Lesbos i Samos: l'estiu de Sant'Egidio amb els refugiats de les dues illes gregues


Segona Mà » Casa » S'Agaro » S'agaro\nCasa amb jardí totalment pla a Vilar d'Aro a 5m de S'agaro\nDistància a l'aeroport: 500 Mts.\nCasa a la Urbanització Vilar d'Aro, és distribueix en una planta baixa de 87m2, amb 1 garatge de 29m2 amb entrada directe a l'habitatge. Saló menjador amb llar de foc, cuina, bany i sala de jocs. Cuina i saló amb sortida directe a jardí on hi Trobem 1 Terreny planer amb 1 barbacoa d'obra i 1 petit magatzem, hi hauria la Possibilitat de construir-hi una piscina. A primera planta hi Trobem 1 habitació suite amb balcó i bany particular, dues habitacions dobles amb balcó i 1 bany complert. L'habitatge te Grans possibilitats ja que consta d'1 bona parcel.la planera i 1 Molt bona distribució interior.\nDolar: 380.772 USD\nHemos recibido su solicitud con respecto a la referencia de propiedad:CA-SAG7G. Uno de nuestros agentes se pondrá en contacto con usted lo antes posible.\nHemos recibido una solicitud de informe si baja el precio de la propiedad con la referencia: CA-SAG7G


Villa en première ligne, à Cap Falco Calvia, Majorque 07181 Espagne $24,769,506 USD18.000.000 € EURUSD Changer la devise\n$2,557 / Pi. Ca.1.858 € / Pi. Ca.


Com traduir el teu Wordpress a eslovac\nTraducció de WordPress en eslovac\nConfigurem el teu web de WordPress i el traduïm de català a eslovac o de eslovac a català. Tradueix el teu WordPress i comença a vendre els teus productes també a Eslovàquia.\nESmedo > Wordpress > eslovac > WordPress en eslovac\nVols traduir el teu WordPress a eslovac?\nWordPress és el gestor de continguts (CMS) més utilitzat a Internet. Més del 60% dels webs en català i en eslovac estan desenvolupades amb aquest CMS.\nEn un món globalitzat, traduir el teu WordPress a eslovac et permetrà ampliar el teu mercat i vendre els teus productes i serveis no només a usuaris de Catalunya sinó també d’altres llocs com Eslovàquia.\nEls nostres traductors nadius de llengua eslovaca traslladaran fidelment els continguts a eslovac amb un llenguatge precís que sabrà captar l’atenció dels teus potencials clients eslovacs.\nUn cop el teu WordPress estigui connectat a la nostra plataforma de gestió de traduccions, importarem tots els continguts i cadenes de text, que s’assignaran a un dels nostres traductors eslovac-català per a la seva traducció: pàgines, entrades, taxonomies (categories, etiquetes …), entrades personalitzades, slugs, menús, widgets, etc.\nPer defecte, WordPress no té funcionalitats multilingües. WPML és el connector desenvolupat per OntheGoSystems que et permet traduir el teu web no només a eslovac sinó que pots crear versions per a cada un dels dialectes de l’idioma eslovac que es parlen a Eslovàquia…\nTotes les nostres traduccions de WordPress a eslovac inclouen accés il·limitat i de per vida al connector WPML i a totes les futures actualitzacions. Per poder calcular el volum de paraules a traduir, instal·larem aquesta extensió multilingüe i connectarem el teu web a la nostra plataforma de memòries de traducció.\nLes memòries de traducció són bases de dades multilingües (català-eslovac) on emmagatzenem totes les teves traduccions. Això suposa un important estalvi en costos ja que la mateixa frase només es tradueix una vegada.\nTraduir el teu web a eslovac també t’ajudarà a posicionar-te en cercadors com Google i Yahoo, i aparèixer en els resultats de recerques que facin els usuaris eslovacs. És el que es coneix com SEO Internacional. Nosaltres fem servir el plugin Yoast SEO, ja que és compatible amb WPML i és molt fàcil importar importar les metaetiquetes (títol, descripció, paraules clau …) per a la seva traducció a eslovac.\nWoocommerce: la botiga en línia també en eslovac\nWoocommerce és un set de plugins que et permeten crear la teva botiga online i traduir a eslovac o a qualsevol idioma els productes, descripcions de producte i tots els missatges que conformen el procés de compra. Aquest plugin també és compatible amb WPML i amb Yoast SEO, de manera que si fas la inversió de traduir a eslovac tindràs la seguretat que el teu lloc web no patirà problemes de incompatibilitat.\nNo limitis la venda dels teus productes i serveis a usuaris catalanoparlants: sol·licita el teu pressupost de traducció a eslovac i comença a vendre també a Eslovàquia…\nQuants usuaris parlen eslovac?\nAltres serveis en eslovac:\nPosa’t en contacte amb nosaltres i tradueix el teu WordPress a eslovac\nOrígens de la llengua eslovaca


L'aparició fugaç del pentatló d'hivern als Jocs Olímpics | Fosbury\nFosbury » Jocs Olímpics » L’aparició fugaç del pentatló d’hivern als Jocs Olímpics\nL’olimpisme ha estat una plataforma de llançament per a molts esports al llarg de la història. Modalitats que en un primer moment podrien semblar estranyes o desconegudes i que ràpidament arrelaven entre els aficionats gràcies a la seva condició d’esport olímpic. De tant en tant, però, els Jocs han ofert tastets d’esports que han marxat tan ràpid com han vingut. Especialment aquells que han aterrat com a esport de demostració i que s’han quedat en una mera exhibició circumscrita en un ampli programa d’activitats.\nDe totes les proves del COI una de les més curioses, sens dubte, va ser el Pentatló d’Hivern. Una disciplina que pretenia imitar la prova consolidada al calendari d’estiu i cercar l’esportista més complet dels Jocs Olímpics d’Hivern. S’havia consolidat en la dècada anterior als països nòrdics i alpins i semblava una bona aposta. No cal dir que no només no va reeixir sinó que va quedar com un bolet amagat enmig de la història olímpica. L’única competició celebrada d’aquesta disciplina va tenir lloc el 1948, a Saint Mortiz, seu actual dels mundials d’esquí alpí.\nEl pentatló d’hivern comptava amb 5 proves. Algunes d’elles formaven part del pentatló modern i d’altres canviaven per adaptar-se a les condicions de neu. Les principals novetats eren l’esquí de fons i l’esquí alpí. Això generava que els esportistes haguessin de disposar d’una bona tècnica sobre la neu i reduïa la nòmina de països aspirants a participar-hi. Les altres tres proves eren clàssiques: tir olímpic, esgrima i hípica. No cal dir que la prova eqüestre es disputava, si les condicions així ho requerien, en un traçat nevat.\nEls suecs, els únics medallistes\nLa competició es va disputar amb 14 esportistes disposats a demostrar la seva polivalència. Quatre suïssos, quatre britànics, quatre suecs, un finlandès i un austríac formaven el prometedor cartell inicial. Tres dels pentatletes no van poder acabar de completar les 5 proves previstes. El cert és que la prova va ser emocionant. Els suecs van mostrar-se molt superiors en la prova d’esquí de fons i ja no van deixar escapar les primeres places de la classificació. De fet, van repetir el domini en el tir olímpic. Aquest cop, es clar, sota les condicions d’un fred intens que dificultaven la concentració.\nEn les següents proves els suïssos van posar-hi emoció. Van protagonitzar un bon descens d’esquí alpí i posteriorment van ser els grans dominadors de l’esgrima. Però la darrera prova d’hípica va servir per tancar el cercle. Triomf de nou per als suecs, que a més a més, van ser capaços d’ocupar els tres graons del podi final. L’altre suec es va trencar la cama en el descens quan ocupava plaça de podi a la general. L’històric guanyador va ser Gustaf Lindh, un jove membre de les forces armades del seu país que va vèncer en la modalitat de tir i d’hípica.\nMés fama es va endur el segon classificat, William Grut, que al cap de pocs mesos es proclamaria campió olímpic de pentatló modern als Jocs d’estiu de Londres. Grut era fill de l’home que va dissenyar l’estadi olímpic d’Estocolm 1912 i era un excel·lent nedador que havia competit a Berlín 1936 en aquesta disciplina. A Suècia, però, el pentatló modern causava furor. Havien guanyat totes les medalles d’or fins a l’edició germànica i volien recuperar l’honor amb els Jocs de 1948. I Grut va treballar per aconseguir-ho fins al punt de marcar la millor puntuació històrica que encara perdura actualment.\nEl tercer del podi, Bertil Haase, també va reconvertir-se cap al pentatló modern. En va ser campió mundial l’any 1950 però per culpa del potentíssim equip suec només va poder ser olímpic d’estiu el 1956, quan ja iniciava el seu declivi esportiu. Un podi únic, irrepetible i que comptar amb tres enormes esportistes de l’època.\nEl pentatló de la neu\nActualment, i també amagat en l’amplíssima oferta dels esports d’hivern, es continua disputant un pentatló singular. És el Pentatló de la Neu i és una prova molt diferent de la que es va viure el 1948. Aquesta modalitat combina el ciclisme, l’atletisme (cursa a peu), l’esquí, el patinatge sobre gel i les raquetes de neu. Es presenta com la gran prova multiesportiva de l’hivern i la propera edició arribarà aquest mateix mes de febrer, a partir del dia 24, al Quebec. Sembla apassionant!\nDestacatEl MomentJocs OlímpicsPentatló


[ASPC] L’aventura de la vida | Hemeroteca Drogues\nOctubre 30, 2011 by HDrogues in Agents socials, Fullet, Infants, Mat. didàctic, P. universal, _Catàleg with 0 Comments\nEl programa té 4 àlbums de cromos -un per a cada curs-, un cd amb 44 històries dramatitzades, la Guia per al professorat i una guia per a les famílies: 10 Passos que ajudaran els vostres fills i filles a enfrontar-se a les drogues.\nWeb dels contes per conversar\nPoblació destinatària Alumnat de 3r a 6è de primària\nDrogues Prevenció inespecífica\nFormat Àlbums de cromos\nTipus d’abordatge Inespecífic\nRealització EDEX amb la traducció i adaptació de la Fundació Catalana de l’Esplai\nAny 1999, actualitzat a 2005\nContacte Fundació Catalana de l’Esplai\nTagged 2005-09, Dep. Salut


alturgell: Cingle del Repetidor (Montanissell)\nCingle del Repetidor (Montanissell)\nPanoràmica del sector occidental de la serra de Sant Joan. Al fons es veu la muntanya de la Mare de Déu de Carrànima (Bóixols) i el Montsec que emergeix sobre el mar de núvols.\nEl cingle del Repetidor o cap de l'Obaga Negra (1698m) es troba situat a la part més occidental de la serra de Sant Joan de Montanissell. És l'últim sector d'aquesta extensa serralada abans que el riu de Pujals la divideixi per convertir-la en la serra de Carreu, ja dins el Pallars. El congost per on passa el riu també serveix d'accés natural a la zona dels Prats i la reserva de caça de Boumort, llocs interessants per fer excursions o veure fauna.\nComençant els llargs tercer (5a) i sisè (5b) de la via "Pa de Quilo". A la foto de\nla dreta es veu a sobre l'escalador la curiosa formació vegetal que dóna nom a la via.\nAra farà 4 anys aquesta part de paret, també coneguda per "sector de les Antenes", va ser famosa per la troballa d'un jaciment de gran interès arqueològic. Un grup de bombers d'Isona afeccionats a l'espeleologia i a la recerca d'antics amagatalls de la guerra civil va localitzar un avenc (la cova de Montanissell) amb un important enterrament funerari col·lectiu de l'edat del Bronze. Aquest conjunt arqueològic estava format per vuit esquelets disposats ordenadament al fons de la cova. Eren majoritariament dones i nens. Una de les dones, l'anomenada "Senyora de les Muntanyes", portava un collaret, braçalets i altres element ornamentals de gran valor. Un dels grans misteris a esbrinar és com es van dipositar els cossos allà, ja que per accedir al lloc cal rapelar uns pous verticals.\nSectors esquerra i dret del cingle del Repetidor.\nDonat que la cova es troba a mig cingle, els treballs de recuperació dels cossos per part dels arqueòlegs de la Generalitat va ser una tasca complexa que va requerir l'ajut dels bombers. Aquests per tal de facilitar l'accés als investigadors, van haver d'instal·lar cordes fixes tant a l'accés a la cavitat com per baixar pels pous. També es va tirar un cable des de les antenes per portar-hi electricitat i es va fer el trasllat de material amb helicòpter. En aquest enllaç podeu veure un interessant reportatge de TV3 on s'explica tot el procés de descoberta i estudi.\nA nivell d'escalada la paret té unes 4 o 5 vies obertes. Les més conegudes són les vies del "Pa de Quilo" i la via "El Cap i el Passerell a Montanissell", que per la seva dificultat assequible s'han escalat bastant des de la seva obertura (podeu veure les ressenyes a les fitxes d'usuaris de la revista Vèrtex, amb bones descripcions dels accessos i les tirades). La cova on es van trobar les restes està situada a uns 20 metres a la dreta de la tercera reunió de la via de "el Cap i el Passarell" .\nÚltim llarg de "Pa de Quilo" (Ae i 5b) i arribant al cim amb l'inici de la serra de Carreu al fons.\nAl cingle del Repetidor les vies acostumen a estar farcides de repises i bastanta vegetació. No és una escalada especialment agraïda tot i que també tenen trams bons. Estan bé per passar un dia coneixent aquesta raconada de l'Alt Urgell. A sota us deixo una fotografia amb la ressenya de les dues vies a dalt esmentades:\nEquipament: Les vies estan equipades amb espits i claus. Cal dur joc de tascons, friends i bagues. A la via "Pa de Quilo" es van endur claus deixats pels aperturistes però es passa bé amb els encastadors (s'han afegit alguns espits en el lloc d'alguns claus).\nL'accés a peu de via es fa des de la pista que surt del PQ 20'5 de la carretera de Coll de Nargó a Bóixols (L-511). Prenem aquest trencall i a uns 700 metres (coll de la Creu de Ferri) girem per la pista de l'esquerra que va a Boumort. Al cap d'uns 1200 metres aparquem en un revolt a l'esquerra. Enfilem a peu la pujada que porta a peu de paret, visible a la nostra dreta. En uns 20 minuts (fites) arribem fins l'inici de la via del "Pa de Quilo". La via del "Cap i el Passarell" es troba uns 40 metres més a la dreta.\nEl descens es pot fer per vàries opcions:\n1-El més habitual és per la pista que puja a les antenes per darrera la cinglera, fins el barranc de l'Obaga Negra (interessant barranc d'iniciació ben equipat) on anem a buscar la pista que va als Prats i Boumort (vegi's mapa). Baixada d'una hora aproximadament.\n2-Per una canal a l'esquerra de la paret. Amb algun ràpel curt. Descens més directe i ràpid. El desconec ja que no l'he fet mai.\n3-Per la canal que hi ha a la dreta de la paret (canal Fosca). Aquesta s'agafa en un dels revolts de la pista que baixa de les antenes i va ser la canal que es va fer servir per fer l'exploració arqueològica de la cova de Montanissell.\nSi es disposa de vehicle 4x4 també es pot fer a la inversa: Pujar fins les antenes i baixar per la canal Fosca fins a peu de via. La pista però, es troba en mal estat i a l'hivern pot haver-hi neu.\nPanoràmica de la serra de Sant Joan.\nÉs interessant visitar el forat de la Bòfia dels Prats, curiós esfondrament del terreny que es troba molt a prop del cim. S'ha de seguir en descens la línia elèctrica que baixa de les antenes i, a prop del segon pal, trobarem aquest immens forat que forma una gran sala (es pot baixar amb un ràpel de 15 metres a la base de la sala, una altra galeria s'endinsa fins una profunditat total de 42 metres). Està a tocar del penúltim revolt de la pista que duu al cim, a l'oest d'aquesta i a 1625m d'altura.\nA sota teniu un plànol de la zona:\nMapa de la zona i el forat de la Bòfia dels Prats.\nSector: Serra de St. Joan de Montanissell\nCom sempre, un reportatge complet, marca Xavi Grané ! Així no han trobat cap accés horitzontal a la zona dels cossos ? Que curiós...\nPer cert, com veus la neu ? Dissabte volia pujar a fer alguna cosa amb esquís, ja que no puc escalar. Alguna cosa fàcil i sense risc, clar !\nJa veig que el geoleg se m'ha avançat!... si que es curios això que no trobessin l'acces...\nles coves sempre son rares.. ;)\nprefereixo les parets!..jiji\nde tota manera amb tot el que expliques es una bona excusa per tornar a una zona que fa dies que hi penso... vaig fer-ne una perseguida per la pluja i m'han quedat ganes de tronar-hi...\nvaig a veure el programa .. a veure que diuen.. que n'havia sentit parlar pero no l'he vist..\nMoltes gracies Xavi!!\nHola Joan; sembla ser que a la cova hi va haver un esfondrament que podria obstruir una antiga boca d'entrada, però encara no s'ha trobat, curiós. Jo hi vaig baixar després de que treiessin els cossos i, per l'accés principal, sense cordes no s'arriba al fons del pou.\nLa neu està a cotes a partir de 1900, més o menys, sé que ahir el Puigmal estava prou bé, de l'aparcament al cim amb esquís als peus. A Andorra suposo que es poden fer coses, la gent que hi va anar el cap de setmana no van triumfar gaire pel mal temps, desconec on pot estar bé.\nHola Lu, el reportatge és bastant interessant, espero que t'hagi agradat. A veure si puges algun dia i ens tornem a retrobar per les parets.\nHola a tots, felicitats una vegada més per la feina Xavi, a veure si puc fer la pa de kilo. L'altra ja l'he fet i es molt aconsellable per passar un dia d'escalada tranquila. Pel que fa a la neu, us puc dir que a la zona d'Arcalis hi ha molta neu a partir de la cota 2000, 2100. S'esta fent molt a pistes ja que han trepitjat bastant. De fora pista encara no tinc cap referencia però pot estar bé a partir d'aquestes cotes.\nXavi:magistral!!!! pero no vindra molta mes gent??per que no expliques el teu encadenament a la Festa dels supers A4sup!!!! Records i molt bona feina!!!!!\nLo bo es fa esperar! un altre post marca de la casa, gràcies per la informació, ens hi haurem de pasar per aquests topants!\nHola Albert, a veure si la setmana que ve m'estreno amb els esquís per les teves terres.\nPaca, ja veus, he canviat l'A3 pel Super 3, és més relaxat que estar penjat dels gantxos jeje...\nEi Jaume, va anar bé per Meteora? A veure si coincidim algun dia ara que s'ha reactivat el CAS, ens veiem!\nBones Xavi, ja ho veus, si no s'escala no es posteja. Que t'he de dir! De totes maneres, vaig seguint els blogs en general i... poca activitat. Catalunya està xopa. Per aquí moltíssima neu. Bons farts d'esquiar, aixó sí.\nEl Cicle de Muntanya aquest any una mica descafeinat. Deu ser cosa de la crisi. Volia fer un post com l'any passat, pero entre una cosa i l'altra...Bueno, ja ens anirem veient. Salut\nQue? Màquines, com va anar el Pic del Tomaset? Vau trobar bona neu? Un dia guapo, no? Sou uns bous. Salut.\nEl Thoumasset molt bé, ens va agradar molt. Vam intentar baixar cap a la vall de Soulanet però el terreny era molt escarpat i no vam trobar la canal bona. Vam tornar per l'estany Blau i després vam pujar cap a la portella del Forn, una bona volta. La neu de tot tipus, en general molt bé. Avui hem estat al roc de Madres al Capcir (està on Déu va perdre l'espardenya) i també molt bona excursió.\ndissabte vam repetir la pa de quilo. El descens el vam fer seguint una fresa dèbil (fita) des de la corba de la pista que indiques el forat fins a la línia recta, i d'allà avall fins a la pista (curta desgrimpada a la penúltima antena). Molt directa i ràpid, recomanable.\nOstres Edu, aquesta baixada no la coneixia. Me l'apunto per si algun dia torno per la zona. Gràcies!


DUES O TRES COSES QUE SE DE.........: Nowhere to run,nowhere to go...Congres up\nAquest cap de setmana,he canviat els escacs,per el millor soul que mai han vist els vostres ulls.\nQuan Martha Reeves,va apareixer al escenari del Auditori de Girona,amb una pandereta,si de charanga\nEsa España inferior que ora y bosteza,vieja y tahur,zaragatera y triste,esa España inferior que ora y embiste,\nSi nois,Martha Reeves an the Vandellas,76 Anys,magnetisme sense rival.\nelsn seus èxits,omplen els cors del public,la nostàlgia dels vells temps,Fischer,Talh,Petrosian,Kortchnoi,Stein,Bronstein,etc,etc,etc,\nLa Motown,a Girona,al Hilton hotel,però com una escena de Ewdard Hooper,només la meva dona i jo,tres cambrers,i el mite,bé el meu entrecot de vedella gironina,poc fet,que vaig deixar abandonat cinc minuts,per intentar recollir un autograf de la banda de suport de la DIVA.\nBé,no estaven autoritzats a signar autografs,sense el permis de la titular del cartell,una cosa semblant,a André Gomes,no pot signar autografs,sense el permis de MESSI\nEm van dir,esperat a la estrella,i firmarem:,amb un anglés macarronic,els vaig fer avinent,que els hi demanava a titol individual.\nRes,esperat,fins i tot imperatiu.\nBé jo estimo a l'estrella,fins i tot més que vosaltres,amb vincle sanguini,i malgrat la intervenció del Road Manager,semblant a quan en Bruce Springsteen i en Steve Van Zandt,varen saltar la tanca de Graceland,a la caça de la firma del King,ells van enfrontar un segurata,de aquells,que sembla que han arrasat els Burger King de la ciutat,jo no.\nVaig renunciar voluntariament\nPerò,el meu premi,my beautiful reward,es una interpretació a capella de la gran Martha Reeves,al menjador del Sargantana,del hotel Double tree hilton Girona,la cançó no la conec;peró el tiramisú va aterrar amb el só de Detroit,en la veu de la veritable reina del soul amb permis de l'Aretha,li preguntaré via facebook,quina cançó era.\nPublicat per Joan Codina Blasco a 16:37\nCircuit Català d'Oberts Internacionals d'Escacs 2022 - Després d'uns anys horribles per la pandèmia, els escacs a casa nostra tornen a tenir molt bona salut i ja és habitual trobar molts tornejos a ritme clàs...\nDel Sant al Cor - *De Sant Josep a Cor de Marina o "con la iglesia hemos topado".* Nou logo Tras una larga trayectoria bajo el paraguas de Sant Josep, la evidente pérdida ...\nY esa calle y esa plaza y ese municipal y esa esquina y esa fuente y esa escuela nacional y esa estatua.... Bé,primer dubte de la jornada;Ba...\nOrgull d' Equip.Comtal "B" 2, Congrés "B" 6.\nUna vegada més,jornada històrica,per Messi,i els seus aguerrits soldats.com orgullosament feient voleiar,els seguidors més entregats del FC...\nTornarem a lluitar,tornarem a sufrir,tornarem a vencer\nEnguany,torna la lliga catalana.La federació,ens ofereix,incorporar un equip a la categoria superior,al tenir dos equips a primera provinci...\nEL BON JUGADOR SEMPRE TE SORT.( J.R Capablanca i Graupera) Un diumenge més,el local del carrer Alexandre Gali 22,qui fou secretari general...\nTres Peons,V Vila de Gràcia. Titulats 24,sense parella 12\nDivendres 30 va començar el meu cinqué torneig Vila de Gràcia, bé el meu i el seu,els he jugat tots. El primer que cal destacar es la nómina...\nTRES PEONS D, 1 CONGRÉS B ,7\n"JO NO CREC EN LA PSICOLOGIA, CREC EN LES BONES JUGADES" Robert James Fischer.aka Bobby Fischer. Aquesta frase de Fischer,ens r...\nThe Scholastic Council Are A Bunch of Cheaters, Part Two. - For a long time, the National Junior High has had two championship sections, K-8 and K-9. In the last forty years, almost all American intermediate ...


La nova seu d'Andorra Telecom costarà més de setze milions\nLa nova seu d'Andorra Telecom costarà més de 16 milions d'euros\nL’operadora preveu partides plurianuals fins al 2023 i espera que l’edifici a la plaça de The Cloud estigui operatiu el 2024\nLa nova seu d'Andorra Telecom es construirà a la plaça de The Cloud, a Andorra la Vella.\nActualitzada 18/10/2020 a les 06:13\nEl nou edifici on s’ubicarà la seu d’Andorra Telecom i que es construirà a la coneguda popularment com a plaça de The Cloud tindrà un cost de més de 16 milions d’euros. L’operadora confia que estigui finalitzat el 2024 i per aquest motiu ja ha reservat diverses partides pressupostàries com a mínim fins al 2023 per pagar la seva construcció. Un edifici que no serà “singular” a diferència del que es pretenia fer sota el nom The Cloud i que finalment va ser aparcat per l’alt cost que hauria tingut per a les arques de l’antiga parapública. La nova construcció, tal i com va assegurar el cap de Govern, Xavier Espot, en el discurs que va realitzar al Consell General el passat 23 de setembre amb el qual va iniciar el debat d’orientació política, acollirà un parc tecnològic i no serà únicament la seu d’Andorra Telecom.\nAl projecte de pressupost de l’operadora per al 2021 es recorda que per a l’actual exercici ja hi ha una partida de 600.000 euros per costejar la redacció del projecte guanyador del concurs públic d’idees per a la nova construcció que encara s’ha de convocar i que per a l’any vinent s’han reservat 5,3 milions per començar a donar forma a l’edifici. En el pla d’inversions de l’antiga parapública per als propers cinc anys s’assenyala que es destinaran a la construcció de la nova seu 6,3 milions el 2022 i 3,7 milions el 2023. En total, 15,8 milions d’euros, als quals es podria afegir una nova partida per al 2024 relativa als acabaments d’un edifici que hauria d’estar en servei aquell exercici.\nMenys dividends al Govern\nMalgrat ser en principi una mesura temporal, la decisió que va prendre ja fa uns anys el Govern de Toni Martí relativa que la totalitat del benefici d’Andorra Telecom es repartís com a dividend a l’únic accionista de l’operadora (l’Estat) es manté en el pressupost del 2021. La transferència que es fa al Govern és a partir del benefici de l’exercici anterior, que Andorra Telecom preveu que sigui el 2020 de 10,4 milions. Són 17,4 menys que els dividends que l’antiga parapública ha traspassat enguany a l’Estat i que provenen del benefici aconseguit el 2019.\nRespecte al benefici que Andorra Telecom preveu obtenir el 2021, la xifra calculada és de 18,3 milions un cop pagats els impostos. És a dir, que l’operadora preveu tenir un resultat net de 7,9 milions d’euros més que al 2020. D’aquest increment del benefici n’és responsable un cop més el roaming. Andorra Telecom preveu ingressar 24,1 milions el 2021 per les trucades i les dades en itinerància i calcula que per a l’actual exercici només ingressarà 17,9 milions per aquest concepte. El culpable seria la crisi sanitària provocada pel coronavirus i la caiguda en l’arribada de turistes. I és que l’operadora havia calculat que ingressaria 25,9 milions d’euros en roaming aquest 2020, però la pandèmia no ho farà possible. Al projecte de pressupost alerten que, segons com evolucioni la pandèmia, els 17,9 milions calculats per al 2020 en concepte de roaming podria ser inferior.\nEl que no seran més baixos que en exercicis anteriors són els diners que ingressarà Andorra Telecom en concepte de negoci de clients, és a dir de la facturació als abonats nacionals. Concretament, l’operadora ingressarà 55,8 milions d’euros per aquest concepte, uns 300.000 més que el previst per a l’actual exercici. D’aquests, 27,9 milions seran en concepte de telefonia fixa i 21,6 de telefonia mòbil.\nEn total, Andorra Telecom preveu ingressar 81,9 milions d’euros l’any vinent, 10,2 més del càlcul dels diners que entraran a la caixa enguany, un cop l’operadora ha modificat els que havia previst inicialment per les conseqüències de la crisi econòmica. L’antiga parapública, en canvi, preveu tenir unes despeses de 63 milions l’any vinent, 2,5 més que en l’actual exercici, fet que provocarà que finalitzi el 2021 amb un resultat net de 18,3 milions.\nUNA "CERTA MILLORA" EN LES PREVISIONS ECONÒMIQUES AMB UNA RECUPERACIÓ "RÀPIDA"\nEl projecte de pressupost d’Andorra Telecom per al 2021 és força optimista a l’hora de preveure quina situació econòmica es viurà l’any vinent, tot i el canvi de paradigma a conseqüència de la crisi sanitària. “Les xifres [del projecte de pressupost per al 2021] reflecteixen una certa millora de les previsions econòmiques, amb una recuperació, relativament ràpida però no total, dels resultats”, s’assenyala al text. El projecte de pressupost afegeix que “estimem que la recuperació dels nivells pre-Covid no es produirà abans del 2022, però, amb tot, preveiem per a l’any vinent un resultat net de 18 milions d’euros i projectem una millora a partir del 2022”.\nAl text, els rectors d’Andorra Telecom admeten els greus efectes en els ingressos provinents del roaming provocats per la primera onada de la pandèmia a la primavera. La caiguda de la recaptació per les trucades i dades en itinerància, sumada a l’1,4 milions d’euros que van suposar les mesures de suport als clients afectats per la pandèmia, provocaran una caiguda del 50% del benefici previst el 2020.\nhem oblidat els diners gastats amb el CLOUD, responsabilitat política i que pagui l'arquitecte i enginyers que ja van cobrar la feina i no van fotre res\nSuposant s'hauria de valorar el lloguer actual. Tenen un terreny buit i estan llogsn locals\nPenso que algú se les hauria de veure amb la justícia, com a responsable pel prejudici al patrimoni de l'estat que està provocant el vodevil de nova la seu d'Andorra Telecom.\nI que passarà amb el súper edifici d'Andorra Telecom NEXUS???? No en teniu prou? Va home va!!!! Qui posarà la ma?\nPutser aquests 16.000.000 fan falta per ajudes al lloguer, ajudes als BARS\nEl arquirectes, constructors segur que no en tenen prou?\nPere va dir..Els monopolis, no haurien de ser negocis, haurien de ser serveis a preu real i sense beneficis.\nSi volen viure del negoci, que liberalitzin el sector, i donguin cabuda a la competència.\nUn ex-director d'una parapúblia, va dir un dia unes paraules sabies, una parapublica perquè funcioni bé, no ha de perdre calers però tampoc guanyar molts, i parlem de diners nets després d'exercici, sabem que Andorra Telecom, ja no es parapublica, es propietat de govern (no dels ciutadans), jugada mestra perquè l'amo pugui agafar els calers per jugar al monopoli, o heu oblidat quin és el negoci dels que manen? (construcció, immobiliària, etc...).\nDit això no fa falta matar al missatger, els que parleu de mal servei es nota que no teniu donats d'alta telèfons a Espanya, on no tenen cobertura ni a la meitat de pobles de l'alt Urgell, un altra tema es que els beneficis de la empresa es retribuisin en baixar els preus dels clients, però qui mana es govern, els directors de FEDA i AT, han estat possats pel govern i son uns manats, no tenen veu ni vot, i amb aquestes empreses govern te uns ingressos dels que pot disposar sense fer res\nEstic contenet perque tindre un esifici molt xulo de la STA, no cobrare ni 600€ de pensio, i que !!!! podre passejar pel seu costat, i no tindre gana ni sed !!! Menjare edifici, viure a sota un pont !!! Pero tindrem un edifici genial al centre de Andorra !!\nEls es que us queixeu no enteneu res !!! Es per vosaltres que Govern fa el sacrifici de gastar-se 16.000.000 en un edifici !!! Esteu secs !!! Ja veureu lo felicos que estarem !!! Quan el FMI retalli les pensions miserables que tennim !!!\nVISCA STA !!! Andorra telecom, DA,... i Ma...a calabresa !!\n#17 Vull el meu Ferrari\nSols 16.000.000... quina miseria, pobres constructors !!! El 2021 en lloc de Ferrari hauran de comprar-li al nen un trasto de Porche !!!\n#salvemelsconstructors, volem un edifici de 40.000.000 amb 16.000.000 no podem comprar-nos el Ferrari !! Els youtubers al final tindran millors cotxes que els constructors !! Us esteu carregant Andorra !!!\nVolem el Teleferic a Carroi, a Engolasters, 2 aeroports, 1 heliport, una plaça toros i arcs de llum i fonts a totes les parroquies !!! Sra Gili deixi d'ajudar els seus veins d'Escaldes !!! I gasti els milions en obres !!!! Que volem un Ferrari !!!!\nJordi va dir..Les telecomunicacions a Andorra son de pena. Tenen Màrketing perquè pots contractar o Quedarte sense telèfon ... brutal que tinguin Màrketing. I després els preus son d'escàndol. Els ajuts als bars només serveixen per a poder continuar pagant els lloguers i que aquests diners recaiguin en els terratinents!! Els mateixos que gestionen el telèfon!!\nTertulia de barreto...sense saber...arreglant el món amb una ruqueria sense límits. Anem bé...\nEls monopolis, no haurien de ser negocis, haurien de ser serveis a preu real i sense beneficis.


La pandèmia transformarà, per bé i per mal, els CAP (Editorial)\nEs vol aprofitar l'experiència per reduir les visites presencials innecessàries, però cal vigilar que funcionin bé els filtres i no es perdi qualitat assistencial\n3 min. Barcelona 03/07/2020 22:06\n651x366 Un home espera a la porta del CAP La Florida, a l'Hospitalet de Llobregat, en una imatge d'arxiu. / MANOLO GARCIA Un home espera a la porta del CAP La Florida, a l'Hospitalet de Llobregat, en una imatge d'arxiu. / MANOLO GARCIA\nLa pandèmia ha trastocat per complet el sistema de salut i les conseqüències afecten tots els àmbits més enllà dels relacionats amb el covid-19. Mentre els hospitals estan recuperant a poc a poc el seu funcionament previ a la pandèmia, els CAP reben ara tot el pes assistencial tant pel que fa al seguiment dels nous casos de coronavirus com pel que fa a la resta de patologies de la població. Aquest mateix divendres, la consellera Alba Vergés feia una crida des de Lleida, on hi ha vuit rebrots preocupants tot i que de moment no estan obligant a fer un nou confinament, perquè la població amb símptomes de covid no anés a les urgències de l'Hospital Arnau de Vilanova sinó que es dirigís al seu CAP. L'objectiu és reduir la pressió sobre l'hospital, davant del qual s'han instal·lat unes carpes que serviran per fer detecció i cribatge dels casos lleus.\nTenint en compte tot el que va passar als hospitals durant el pic de la pandèmia, és lògic que es prenguin totes les precaucions possibles. I una de les que més han notat els usuaris és la dificultat d'accedir al seu CAP. No sols perquè els malalts generalment han de fer cua a la porta per poder ser atesos presencialment amb l'objectiu que no hi hagi aglomeracions de persones a les sales d'espera, sinó perquè s'han desviat la majoria de consultes, que ara són domiciliàries quan es requereix, especialment en el cas de la gent gran, o que es fan de manera telemàtica a través del telèfon o internet.\nSalut explica que la seva aposta és aprofitar l'experiència del covid per aconseguir que fins a un 70% de l'atenció dels CAP sigui no presencial. Això evitaria l'ús excessiu que es feia d'aquest servei, que feia anys que es denunciava, ja que molts pacients feien consultes innecessàries que impedien el bon funcionament dels centres. L'oportunitat és bona si s'acompanya de mitjans i d'una bona pedagogia entre els usuaris perquè no tinguin la sensació d'estar desatesos. Professionals d'atenció primària assenyalen que ara s'estan posant massa "barreres" a les visites presencials, no només les físiques que impedeixen l'accés al centre sinó també de telemàtiques, ja que el servei telefònic d'atenció no sempre funciona de manera eficient. Això, diuen, pot provocar malestar en els pacients i també errors de diagnòstic. Col·lectius de malalts com Marea Blanca alerten també d'aquest perill, denuncien disfuncions del sistema d'atenció telemàtica i adverteixen que molta gent, especialment la més gran, es pot quedar enrere i sense suport sanitari per la dificultat que li suposa aquest sistema. A tot plegat s'hi suma el fet que falten mitjans, que molts centres d'atenció primària tenen uns equipaments obsolets i infradotats o que els falta personal, i que al que hi ha, cansat pels mesos d'esforç, se li ha demanat que avanci les vacances ara per poder estar actiu a la tardor, quan s'espera un segon brot de la pandèmia.\nEstà bé aprofitar l'experiència del covid-19 per avançar en una racionalització de les consultes i del funcionament dels CAP mitjançant l'atenció telemàtica i per impulsar la medicina no presencial, però això s'ha de fer amb mitjans, analitzant bé el que es guanya i el que es perd, dotant els centres, assegurant-se que en aquesta transformació la ciutadania no se sentirà desemparada i que l'atenció sanitària mantindrà els mínims de qualitat que tenia abans de la pandèmia.


Tot esperant Godot | David Murillo Bonvehí | Articles | El Punt Avui\n29 maig 2015 2.00 h\nEl missatge profund\nper al sobiranisme és que ha arribat l'hora dels grans moviments\nPer a qualsevol interessat en la vida política, els resultats electorals del diumenge passat ens aboquen a un escenari tan desconegut com apassionant. Ressonen moments de canvi i cadascú tria el seu referent: la Solidaritat Catalana de 1906; la revolta municipalista i d'esquerres de 1931; fins i tot l'ascens tranquil del PSOE al poder, l'any 1982. Si el mateix senyor Aznar va gosar parlar de Segunda Transición per exposar el que significaria l'entrada de la dreta al poder, l'any 1996, la magnitud de la Tercera s'albira incomparable. Som en un escenari on la doble revolta d'esquerres i sobiranista tants anys anunciada comença a prendre forma.\nL'efecte de Podem certament ens parla d'una àmplia voluntat regeneradora de base popular i de la impossibilitat per part de l'estatus quo d'amagar la destrossa social d'aquests darrers anys sota el discurs del creixement econòmic. O aquesta recuperació ha arribat massa tard o el malestar social ha estat massa profund i durador. Més a prop, els resultats de Barcelona posen en evidència la voluntat d'una part important de la població de trencar amb els partits al poder. De buscar alternatives. D'apostar per mesures radicals o contraintuïtives (salaris màxims de 2.200 euros per a polítics al càrrec, rotacions forçades en les cares visibles dels partits). Són temps de lideratges exemplificadors. Molt probablement renyits amb l'evidència de la gestió més elemental, probablement efímers i forçadament rotatoris, però certament exemplificadors. Inventem, doncs. Oberts a la novetat i amb bona predisposició. Tots plegats n'aprendrem força. Aquí un primer error que s'albira: substituir el PP com a adversari polític del sobiranisme per Podem. Ni la visió de l'Estat; ni la voluntat sincera de regeneració; ni el plantejament sobre el dret a decidir i els límits de la democràcia són els mateixos ens uns i altres. La possibilitat de pensar en canviar d'interlocutors i començar de bell nou el diàleg com a mínim ja és una realitat.\nI així arribem a l'altre titular de les passades eleccions, el que ens parla d'aquest nou sobiranisme plural i del paper de CiU en el procés. El problema que CiU tota sola haurà de resoldre és el de ressituar les expectatives. El mateix president Mas posava l'èxit electoral en el doble objectiu de guanyar a Catalunya i mantenir l'alcaldia de Barcelona. El primer objectiu s'ha assolit amb un desgast raonable. Pel que fa al segon, el truc de vincular el procés sobiranista, amb el 27-S i amb els resultats de Trias ha fet més mal que bé als partidaris del procés. Recordem novament que a Catalunya, amb una participació més gran que fa quatre anys, l'increment de vots sobiranistes es de més 300.000, que s'incrementa el seu pes en les diputacions i que en la xifra anterior no s'inclouen els partidaris d'un replantejament profund de les relacions entre Catalunya i Espanya no inclosos en l'entramat ERC-CiU-CUP. La senyora Colau, sense anar més lluny.\nEl missatge profund per al sobiranisme és que ha arribat l'hora dels grans moviments. Podem ha sabut construir aquesta base transversal. La CUP i ICV, liderant o confluint-hi, també. Com succeeix als estats en aquest món globalitzat nostre, el que es perd en sobirania, en capacitat de control directe sobre la pròpia agenda política, es guanya en influència, en capacitat de transformar la realitat. Ara arriba el torn a ERC i CiU, i es miri per on es miri la referència d'aquestes dues formacions només pot ser la de la centrista Solidaritat Catalana. Es pot dir el partit del president o com es vulgui. Poca sigla de partit enmig i sí unes poques idees clares. Són faves comptades.\nEl Punt Avui. Girona 29-05-2015, Pàgina 31\nEl Punt Avui. Nacional 29-05-2015, Pàgina 19


Wikiloc | Ruta Alcoi. Font del Quinzet - Racó de Bonaventura - Canalons - Castellar\ncursa de muntanya (Rutes cursa de muntanya a Espanya → Comunitat Valenciana → Batoy )\nAlcoi. Font del Quinzet - Racó de Bonaventura - Canalons - Castellar\n624 121 608\nAlcoi:-Batoi-Racó Sant Bonaventura-Canalons-Castell de Barxell-Batoi (senderisme)\nRuta molt senzilla amb poca exigència física, però molt bonica. Després del Castell de Barxell ens porta per un caminet poc transitat que va paral·lel a la carretera pel mig de bancals i al final eix a una porteta metàl·lica xicoteta la creuem i eixim al encreuament de la carretera. Sols ens queda una xicoteta pujada al castellar i després tot cap a baix fins al principi de la ruta.\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Alcoi. Font del Quinzet - Racó de Bonaventura - Canalons - Castellar https://ca.wikiloc.com/rutes-cursa-de-muntanya/alcoi-font-del-quinzet-raco-de-bonaventura-canalons-castellar-30898475 Salutacions, Wikiloc | Rutes del Món


Associació Cultural El Rebrot: La Cercavila del Bonyítol\nLa Cercavila del Bonyítol\nAhir dimarts, el Rebrot va fer la seua primera cercavila oficial a Rafelcofer. A més d'estrenar samarretes, també vam estrenar tocates noves que tot i ser la primera vegada van lluïr moltíssim. Volem agraïr a Francesc la seua col·laboració en aquesta cercavila que gràcies a les cassalles es va allargar més del previst, però va valdre la pena veure el bon rotllo amb el que ens va rebre la gent.\na dimecres, de juliol 09, 2008 Etiquetes de comentaris: cercavila bonyítol\nMoooolt bé xicots i xicotes, ahir vàrem fer un ssssseerrcavilonn!!!\n9 de juliol de 2008, a les 21:45\nLa meua sincera enhora bona per a este grup de dolçainers i gent magnífica que de segur s'obrirà un espai de futur important a la nostra comarca.Jo els seguiré en interés.Eixe rebrot ix en la força necessària per a digníficar la nostra música i el poble de Rafelcofer,bressol del ¨Tio Perot¨,darrer dolçainer que deixà el record de la dolçaina a les festes dels nostres pobles.Vos anime a organitzar alguna trobada o record-homenatge en ell.Bona sort i endavant!!!! Frederic\n13 de juliol de 2008, a les 12:50


Notícies - La CUP-PC presenta la llista electoral 'més paritària' de la seva història\nLa CUP-PC presenta la llista electoral 'més paritària' de la seva història\nHi ha 18 dones i 17 homes en una candidatura 'forta i diversa'\nel 11/abr/19 Roger Cuartielles Eleccions Municipals 2019 PDF\nLa CUP-PC concorrerà a les eleccions municipals del 26-M amb la llista 'més paritària' de la seva història. Concretament, 18 dones i 17 homes. La coalició, que fins ara havia fet públic els primers sis noms de la llista, ha donat a conèixer la resta de membres aquest dimecres i ha definit la candidatura com a 'diversa i forta'. A banda dels noms que ja es coneixien, com el de Lourdes Llorente i Marco Simarro, acompanyaran l'alcaldable Núria Gibert persones com Júlia Bolao, Oriol Sànchez, Anna Montull i Aina Serra en els primers deu llocs de la llista. També hi figuren novament regidors de la formació com Ignasi Bea, Ramon Piqué i Guim Pros que, com a 'tribut', tanquen la candidatura com a suplents.\nGibert ha explicat que han volgut confegir una llista representativa de totes els barris de la ciutat, amb diferents professions sobre la taula i integeneracional. L'alcaldable cupaire també ha justificat el canvi d'Aniol Pros com a número tres de la candidatura pel de Marco Simarro. 'Les casuístiques familiars canvien i vam pensar que era millor fer aquesta modificació', ha dit en al·lusió a la paternitat de Pros.\nLa cupaire també ha volgut deixar clar que el canvi de posició no s'ha d'entendre com una 'previsió electoral negativa'. 'Creiem que pujarem i traurem més regidors dels que tenim', ha dit. De totes maneres, ha admès que veu 'complicat' que una formació política pugui governar la ciutat en solitari i per això no descarta pactar amb altres formacions d'esquerres per 'acabar amb 30 anys de govern de dretes', en referència als governs de CiU i PDeCAT.\nRespecte al programa electoral, del qual fa uns dies ja van presentar els eixos principals, ha dit que esperen poder donar-lo a conèixer íntegrament en les properes setmanes.\nLa llista de la CUP-PC\nÉs un llista de la qual estem molt contentes perquè hi ha més dones que homes i és molt diversa.\nEns va semblar que a la vida hi ha casuïstiques que canvïen i que tampoc era molt complicat poder-ho canviar.\nLa formació ha presentat la llista a la plaça de l'U d'Octubre / Foto: Cugat.cat


CLUB CICLISTA MONTGRÍ: de febrer 2012\nCORRIOLS,RAMPES i RAMPASSES\nA les 8 començavem a pedalar desde Pont de Molins i el guía ens ha portat a fer els corriols que coneix des de que hi va passar quan va fer la Transpyr-11.Corriols que son molt ràpids i divertits per el mig del bosc i que passant per el poble de les bruixes,LLers,ens han guiat fins a Cistella,on hem fet un mos tal com diu l'Albert.De Cistella cap a Vilarig i d'allà ens hem enfilat cap a la finca d'un amic a Terrades on hem fet tot el perímetre,entre 8 i 10 km.,delimitat per la tanca metàl·lica que guarda el bestiar de la finca,senglars ,daines i cèrvols. I aquí el guia els hi ha fet el regal de la jornada.Terreny dur,pedregós i amb rampes molt llargues de 29% + i a on en Jordi ens ha tornat a demostrar que és el "millor". Un altre component del grup ens ha ensenyat que ell és un número 1 en rampasses.Les cames,totes dues,se l'hi han començat a inflar i a posar tan dures que el dolor era insuportable i encara ens faltava coronar la part més alta.Una vegada arribats a dalt amb treballs, hem començat a baixar molt ràpids cap a LLers per la carretera,doncs no teníem temps i aquí hem enllaçat amb un corriol trialer de baixada que ens ha portat fins a Pont de Molins.Carregar el super-remolc,carretera i manta...a la 1'15 h. a Torroella.Molt bé.47 km.i 900 mt + .Salut,pedals i a la propera.\nEn Joshua, un company de California que fa 3 anys va sortir amb el nostre club, ara fa poc s'ha comprat la roba, la porta per sortir per allà i ens ha fet arribar aquestes fotos.\nJUIÁ-MINA DEL NEN JESÚS-CASTELL DE SANT MIQUEL\nAvui hem fet aquesta ruta per fer callar al noi de la Peugeot que feia díes que frisaba per anar al castell de Sant Miquel.Aixì que a les 8 hem posat rumb cap a l'Isla on els xipirons i la raballa ens estaben esperant.A quarts de deu hem començat a pedalar desde Juiá i a pujar,pujar.......... baixar,baixar...... fins arribar a la mina del nen Jesús.Després de fer l'ofrena corresponent hem pujat per un corriol d'aquells que t'en recordes fins arribar al Castell de Sant Miquel on ens esperaben les amigues d'en Pepe........,per aixó volia anar al Castell,i jo he aprofitat per fer amistat amb un pelat molt peculiar.Hem enfilat pista fins trobar els corriols trialers que ens han pujat fins els Angels i aleshores baixada rápida fins a Juiá.30 km. i 1.000 mts. sortida perfecte.Apa ,salut ,pedals i a la propera.\nVolem donar ánims a en Fabio i a l'Agustinet que ningú sabía que había estat fotut.Milloreu aviat que us trobem a faltar.\nVALL-LLOBREGA-FITOR-SANTA LLUCIA DE L'ARBOÇ\nAmb vistes del fred i la tramuntana del dissabte varem fer cap a Vall-llobrega,passant primer per esmorzar a Mont-ras, i començar la ruta des de allà.Enfilem,només començar,cap el Puig d'en Ribot però no puguen fer una trialera que prometia però que la nevada la deixat impracticable i tot seguit cap el Pla de Descàrrec i Les Planes d'en Torroella per seguir per corriols cap a Fitor,passant abans per el petit llac artificial que avui era completament glaçat i que com podeu veure en Jordi ,desafiant els dos metres de fondària,s'hi ha passejat com si res.De Fitor baixant per la tècnica trialera fins al mas Cals i tot seguit pujar,pujar i pujar cap el coll del Rebolcall del Llop que es el que enllaça a la pista que travessa Gavarres d'oest a est i després d'agafar trialeres molt maques hem arribat a Santa Llucia de l'Arboç que l'hem voltada i hem iniciat el camí de tornada a bon ritme passant per La Cavorca i deixant Puig Cargol a la dreta hem agafat la llarga baixada fins a Vall-llobrega.Només un petit ensurt amb la llanta d'en Gori,però res d'importància.Salut,pedals i fins la propera.\na 22:17 1 comentari:\nDurant aquesta primera quinzena de Febrer farem les llicències per a la temporada 2012, qui hi estigui interessat que ens ho digui per correu electrònic o que passi per la botiga bicicletes David per així anar més ràpid.\nRecordeu que el pagament es pot fer en metàl·lic o a través del banc.\nAquí teniu el llistat de preus de les llicències per el 2012 i la documentació necessària per cada tipus de llicència.


febrer de 2016 – Camí Endins\nfebrer 6, AM by camiendins\nFrancisco Cenamor (Leganés, 1965) és un amic poeta de Camí Endins. Ens ha volgut regalar aquest poema seu. Podeu seguir els seus poemes al blog ASAMBLEA DE PALABRAS.\nPublicat a Camí Endins\t| Etiquetat Francisco Cenamor, poema | Deixa un comentari


Proveïdors de patata dolça vermella, proveïdors de patata dolça morada, fabricants de patata dolça morada, exportadors de patata dolça morada morada\nVermell moniato morat\n[Sobre el vermell moniato morat]\nPurple Sweet Potato Color, un color aliment pur i soluble en aigua produït per la nostra empresa, s’extreu del tubercle d’arrel morat de moniato morat comestible (Impomoes batatas) plantat localment. El procés consisteix en comprovar, rentar, tallar, extreure, filtrar, purificar, concentrar, esterilitzar liquid color líquid de moniato morat） polvorització i assecat (pols de color moniato morat). L’ingredient principal és acian glucosid de cianidina i acil glucosid de peomidina.\nLa pols de color moniato porpra és de color vermell a vermell violaci, el líquid és de color morat marró, ambdues tenen l’olor característic del moniato. Es pot dissoldre fàcilment en aigua i alcohol, en solució de propilenglicol, però no en oli. El color de la solució d’aigua canvia quan el PH és diferent. Quan el PH és entre 2 i 6, el color és vermell o vermell violaci. El color de la solució es converteix en blau i és inestable quan el pH és superior a 6. El color de la solució no pot desaparèixer sota llum durant molt de temps i també té una bona resistència a la temperatura alta en un medi àcid.\nColor v-alua E （1% 、 1cm 、 PH3.0、530nm）\n% Menys que\nArsènic （com As）\nmg / kg Menys de\nPlom （com Pb）\ncfu / g Menys de\n[ Aplicacions ]\nEl color moniato porpra es pot utilitzar àmpliament en vi, beguda, salsa de fruites, dolços, pastissos.\nSegellat, eviteu la llum, guardeu-lo en un lloc fresc i sec. El producte líquid s’ha d’emmagatzemar entre 5 i 10 ℃.\nSi la condició d’emmagatzematge s’aconsegueix com s’ha esmentat anteriorment, la pols és de dos anys a partir de la data de producció, el líquid és de sis mesos. Un cop obert, haureu de tancar-lo de nou i utilitzar-lo en un termini de sis mesos (pols) o un mes (líquid)


Has seleccionat: març 2007\n28/03/2007: L'herència: de pares a fills\nCategoria: Biologia, Ecologia, Geologia\n21/03/2007: Sobre rodes\nCategoria: Tecnologia, Enginyeria, Materials\nMolts conductors desconeixen que una de les parts més importants del seus vehicles són els pneumàtics. Ens en parlarà el pilot de ral•lis i professor de conducció de l’escola Can Padró, David Abad. En aquest programa de Quèquicom també visitarem la fàbrica que Pirelli té a Manresa per descobrir que sota l’aparença d’un bocí de goma s’amaga un acurat disseny tecnològic pensat per durar molts anys. A Catalunya cada any es llencen 6 milions de pneumàtics usats i, per llei, no se’n pot desaprofitar ni un gram. Descobrirem quines són les opcions que, de moment, s’han ideat per donar una segona vida als pneumàtics.\n14/03/2007: Les vides del ferro\nÉs un element utilitzat i reutilitzat pels humans des de fa mil·lennis i té moltes vides. A més, gràcies a la seva tendència a reaccionar amb l'oxigen i a rovellar-se, el ferro s'ha convertit en un element vital per a la respiració i la vida humana.\n07/03/2007: La meravella de Caldes\nMirem d'explicar el fenomen natural que es dóna en aquesta població gironina, per les propietats de l'aigua i els efectes i conseqüències que al llarg del temps han suposat.


Nadons amb menys drets - Diari de Sabadell\nNadons amb menys drets\nArriba el 2021 amb l’ampliació del permís de paternitat pel naixement d’un nadó. De 4 a 16 setmanes des de l’1 de gener. Un dels més alts d’Europa. Oh, sí gran pas endavant! El Govern posant-se medalles i titulars populistes. Però cal que ens ho mirem bé, això. Tant en el terreny de com reparteixen els permisos per a pares i mares, com en casos de diversitat familiar, més concretament en les famílies monomarentals.\nComenço per ells. Els pares tenen el dret i el deure de tenir cura dels seus fills, d’acord. Però per quina raó el permís de les mares no s’ha ampliat i continua sent de 16 minses setmanes? Fa temps que és patètic: un dels més baixos d’Europa des de fa 30 anys.\nNo es tracta d’una guerra de sexes. Es diu que amb uns permisos iguals i intransferibles s’aconseguirà una millor equitat en el terreny laboral, però cal veure que els primers mesos és important que el nadó pugui estar en contacte amb la mare, sobretot si està fent lactància materna. No entro en el debat de si és millor la lactància materna, la mixta o la fórmula; cada dona té dret a poder decidir sense pressions. Sí que se sap, però, que un dels motius d’abandó de la lactància materna exclusiva recomanada per l’OMS és la tornada a la feina, al cap de 16 setmanes. Qui aguanta la tortura de la màquina extractora de llet? Com explica l’OMS a la web, els resultats dels assajos clínics publicats indiquen que “la lactància materna exclusiva sense altres aliments líquids durant els primers 6 mesos de vida tenen diversos avantatges en comparació amb la lactància materna exclusiva durant només 3 o 4 mesos”. Per citar-ne només alguns: per a l’infant, la reducció d’infeccions gastrointestinals i per a la mare, una pèrdua de pes més ràpida, entre d’altres. A banda de les recomanacions, apunto també com n’és de convenient per a la mare el fet de poder optar amb llibertat a una baixa més llarga. Necessita poder atendre les seves necessitats físiques i emocionals en el postpart, amb les hormones a mil, mentre viu un canvi vital espectacular. I la criatura necessita tenir a prop la seva mare, què caram.\nCrec que també cal qüestionar que els permisos siguin intransferibles, per poder decidir quan i com es fa la tornada a la feina en el cas dels dos progenitors o progenitores. Ja sabem que conciliar no és fàcil.\nQuan només hi ha un progenitor\nI què passa quan n’hi ha només una de progenitora, com en les famílies monomarentals (dic UNA i dic monomarentals per subratllar que el 83% de les famílies monoparentals a Espanya estan encapçalades per una dona, però també cal incloure els pares solters). Doncs que quan ens fixem en aquest model de família, és quan hem de tornar a posar el focus en els infants. Ells són els autèntics beneficiaris de l’ampliació dels permisos. Ells necessiten les cures de qui els ha portat al món. Però si ets una criatura nascuda en una família amb un sol progenitor estàs discriminat, ja que estem parlant de 16 setmanes contra les 32 per cuidar, amb tot el que impliquen les cures en un moment tan rellevant com són les primeres setmanes de la vida. A Finlàndia es duplica el temps en el cas de la família monoparental. Aquí, com sempre, fa riure.\nDe fet, això que estem reclamant les que ho som, ho està dient la justícia i al País Basc ja hem vist una sentència a favor d’una mare que ha demandat la Seguretat Social perquè els permisos de naixement discriminen el seu fill que té menys drets que si pertanyés a una família de dos progenitors. Arran de l’ampliació, hi haurà més demandes, segur. En fi, així que, ho miris com ho miris: quanta feina per fer.


ajuntament de sabadell news\nMost ajuntament de sabadell related news are at:\nllibertat.cat – Llibertat.cat - Portada\nMore ajuntament de sabadell related news:\nCUIDEM 2013\tamicsdelaneurologia.org\t17 Apr 2013 | 08:50 pm\nDeclarada nul·la l’oferta publica de l’Ajuntament de Tivissa\tamable-bloc.blogspot.com\t21 Mar 2012 | 07:51 am\nEmpresaris tortosins pioners en seguretat vial\tlaquintacapital.blogspot.com\t24 Nov 2009 | 09:30 am\nAvui l'Ajuntament de Tortosa ha inaugurat un nou sistema de detecció automàtica de vianants, altrament dit (SDAV). El sistema detecta automàticament els vianants que volen creuar un pas de zebra, i en...\nÚltima hora: canvi lloc acte inauguració oficial Trapezi\telefantdeltrapezi.blogspot.com\t18 May 2012 | 01:19 am\nNo m'agrada\tpocamandra.blogspot.com\t23 Mar 2011 | 01:40 am\nA l'Ajuntament de Girona han penjat això a totes les portes dels ascensors i per assegurar-se que tothom ho vegi, també ho han clavat, ben gran, a terra. No m'agrada gens. Si posés: estalviem energia,...\n7a Nit Catalana dels Ratpenats. 15 a edició europea Bat Night\tcornudellaweb.blogspot.com\t26 Aug 2011 | 08:33 pm\nCornudella web 26/08/2011.- Un any més, el Parc Natural se suma a la iniciativa europea i organitza, conjuntament amb el Museu de Granollers i la col·laboració de l’Ajuntament de Cabacés i entitats de...\nL'Ajuntament busca personal per a la llar d'infants\tcornudellaweb.blogspot.com\t22 Jun 2011 | 10:49 pm\nCornudella web 22/06/2011.- L'Ajuntament de Cornudella de Montsant informa que properament es preveu iniciar el servei de llar d'infants municipal. Totes aquelles persones que disposin de formació en ...\nAjuntament de Barcelona, ajuntament de tarragona, caixa de sabadell, ajuntament de badalona, Ajuntament de Figueres, ajuntament de torrent, Ajuntament de Reus, ajuntament de granollers, ajuntament de sitges, ajuntament de premia de mar


Un estudi liderat per la Universitat d’Oxford i amb participació de la Vall d’Hebron demostra que tenen més risc d’entrar a l’UCI i també de preeclàmpsia o de part prematur\nDurant els primers mesos de pandèmia es considerava que les embarassades no tenien més risc. // CC0\nLes dones embarassades malaltes de covid tenen un 50% més de probabilitats de tenir complicacions durant l’embaràs. Això després que durant els primers mesos de pandèmia es considerés que no tenien més risc. Doncs bé, ara un estudi internacional liderat per la Universitat d’Oxford i amb la participació de l’Hospital de la Vall d’Hebron demostra tot el contrari. Tenen més risc d’ingressar a l’UCI i de tenir preeclàmpsia o un part prematur.\nL’augment de les complicacions és més habitual en dones amb covid que tenen símptomes, i no pas amb les asimptomàtiques. També les que tenen factors de risc, com ara l’obesitat. S’atribueix al fet que les dones embarassades tenen el sistema immunitari més dèbil i també a canvis que es produeixen al seu cos. Per exemple, més freqüència cardíaca o menys capacitat pulmonar.\nDurant els primers mesos de pandèmia es va considerar que no tenien més risc\nLes que passen el covid amb símptomes tenen més risc\nLa investigadora del Grup de Medicina Materna i Fetal de l’Institut de Recerca de la Vall d’Hebron, Nerea Maiz, dona per fet que quan s’acabin els assajos clínics de les vacunes en dones embarassades, se les haurà de prioritzar com a grup de risc. Ara bé, de moment diu a RAC1 que només cal en casos concrets.\n“En cas que sigui una dona embarassada que tingui una exposició alta al covid (perquè treballa en un entorn amb molt covid, o perquè ho fa la seva parella), o bé que sigui una dona embarassada amb factors de risc, molt obesa o hipotensa, potser s’ha de valorar”, explica. I conclou: “Crec que en casos individuals sí que es podria administrar la vacuna per evitar mals majors”.\nDurant els primers mesos de pandèmia es va considerar que no tenien més risc. // CC0\nEn casos individuals sí que es podria administrar la vacuna, per evitar mals majors\nNerea Maiz investigadora de l’Institut de Recerca de la Vall d’Hebron\nMaiz també explica que la majoria de complicacions són en dones amb símptomes: “Aquestes complicacions passen sobretot a les dones amb covid simptomàtiques. Les que el passen sense símptomes, a priori, no tenen més complicacions a l’embaràs, excepte la preeclàmpsia, que també està una mica augmentada. Però la prematuritat i la resta de complicacions, no”.\nAquestes complicacions passen, sobretot, a les dones amb covid simptomàtiques. Les que el passen sense símptomes, a priori no tenen més complicacions\nA l’estudi hi han participat un centenar d’investigadors de 43 hospitals de 18 països diferents.\n26-04-2021 08:01 VACUNACIÓ\n26-04-2021 09:19 COVID-19


Solaria 2 B Montecatini Terme Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n-, Montecatini Terme, Montecatini Terme, Itàlia, 51016 - Veure al mapa\nMés informació sobre Solaria 2 B\nDissenyat tant per oci com per negoci, Solaria 2 B està situat idealment a Massa; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nSolaria 2 B ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, telèfon, cuina americana, nevera, forn microones a cada habitació. Jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Massa, el Solaria 2 B és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Qui aVISA no és traïdor | El Món de Reus\n← Espècies per catalogar segons Pepe Jofré: Marc ARZA\nRobant als més necessitats →\nPosted on 11 Març 2012\tby Josep Baiges\nEstava convençut que podria passar un cap de setmana relativament tranquil i escriure aquestes ratlles picant d’aquí d’allà, fent un aiguabarreig d’algunes notícies que han capitalitzat l’atenció del Món de Reus durant les últimes hores. Em feia gràcia -per exemple- referir-me a l’escrit que divendres l’Hipòlit Monseny publicava al Diari de Tarragona i on carregava de manera contundent contra el filòleg Josep Moragas, articulista d’aquest rotatiu i persona molt crítica amb la gestió de l’alcalde Pellicer. L’escrit de l’Hipòlit em va sorprendre pel fet de signar-lo una persona que no té enemics. O, com a mínim, que no fa res per guanyar-se’ls ja que sempre gasta una bonhomia excepcional, regalant-te paraules boniques i gestos agraïts. Per això em va sobtar la virulència de la seva rèplica vers un Moragas que devia xalar –i molt- llegint aquell redactat. Ara el filòleg ja deu tenir altra vegada la ploma carregada per disparar a discreció contra la seva diana predilecta.\nTambé hagués volgut escriure alguna coseta del Ple de divendres, amb un David Vidal novament protagonista i amb un Cervera que també li va picar la cresta. Un Vidal, per cert, que ahir diumenge devia estar eufòric després de fer d’amfitrió del Congrés Nacional de la CUP a Reus, tot ensenyant l’articlet dominical del Tapias al Diari titulat “Bon CUP de falç!” on el vell malvat mostra la seva debilitat pel proper conferenciant del Círcol. Al ple de divendres també va debutar amb bon peu el Marc Arza, plovent-li elogis de la Teresa Pallarès pel to dialogant i conciliador que havia gastat al respondre una pregunta que formulava precisament la regidora socialista. Arza deu estar als núvols amb tanta ensabonada. Però que no es refiï. En això de la política passes del cel a l’infern en un tres i no res. Que li preguntin a l’Ortiz. Per cert, que l’exregidor socialista va tornar a ser notícia perquè resulta que està il·localitzable. En un dels confidencials de la revista de Reus NW se’ns advertia que l’alcalde l’ha estat trucant sense sort per intentar temperar els ànims amb tot aquest enrenou de la “reprovació” d’Innova pel cobrament dels complements quan era regidor. Es veu que el bon jan del Pepe Magrazó ha acceptat els arguments de Pellicer, però Ortiz de moment no contesta. A l’alcalde li deu passar com a l’Olga Guillot amb aquella deliciosa cançoneta titulada “Comunicando”, on la cantant vol dir moltes coses a l’interlocutor però aquest sempre comunica.\nPerò ahir al final no vaig estar per cançons ni romanços al veure la portada del Diari de Tarragona. Tenia ganes de llegir l’articlet del Tapias i la crònica sempre saborosa del Josep Cruset. Però no vaig poder passar de la capçalera al quedar enlluernat per un element daurat que em va deixar estabornit. Es tractava de la imatge impactat d’una targeta VISA OR que enlletgia sobiranament la portada acompanyant un titular més contundent, directe i rotund que la petjada d’un elefant. D’un elefant negre, és clar. “La Fiscalía investiga al expresidente del Reus. Joan Sabater habría efectuado pagos sin justificar por valor de 152.000 euros con la tarjeta del club. El exmandatario dice que eran gastos de representación”. Embolica que fa fort. En una ciutat que dissabte va acollir la cloenda del Festival de Curtmetratges resulta que la vida política i associativa la capitalitzen autèntics llargmetratges d’aquells que no s’acaben mai com el d’Innova o el de la ditxosa VISA OR de l’ex-president roig-i-negre. És evident que alguna cosa està passant a la nostra ciutat també en l’àmbit esportiu. Primer els Ploms, i ara el Reus. I això –sembla- només ha fet que començar. Diria que la caixa dels trons tot just s’acaba d’obrir ja que la intervenció de la fiscalia es produeix després de la denúncia contra la candidatura de Mònica Balsells que va presentar un dels col·laboradors de Sabater. És el que se’n diu un efecte “boomerang” elevat al quadrat. Ja ho deia ahir el Jordi Salvadó –així, sense r final, com ha de ser- amb una piulada amb tota la intenció “Qui aVISA no és traïdor”. Doncs calcem-nos, que aquest culebrot va per llarg.


Òdena comença les obres d'adequació de les antigues escoles de l’Espelt\nÒdena comença les obres d’adequació de les antigues escoles de l’Espelt\nL’Ajuntament d’Òdena ha iniciat les obres d’adequació dels edificis de les antigues escoles de l’Espelt amb un pressupost de 45.329€, finançat per la Generalitat de Catalunya a través del Pla Únic d’Obres i Serveis de Catalunya. Les actuacions a aquest espai polivalent, que acollirà usos de les entitats i activitats del municipi, està previst que acabin abans de l’estiu.\nLes obres se centraran en refer la coberta per aconseguir inclinació i evitar les humitats i les filtracions existents, i col·locació d’aïllament tèrmic per a la millora del confort. També es refarà tot el paviment, amb la col·locació d’aïllament i làmines de PVC per evitar humitats i incrementar la protecció. D’altra banda es doblaran les parets perimetrals també amb l’objectiu d’evitar humitats i capil·laritat i s’hi instal·larà aïllament tèrmic, es canviaran els tancaments exteriors i es repintarà.\nL’Ajuntament d’Òdena va rebre 340.781 euros del Pla Únic d’Obres i Serveis de Catalunya (PUOSC) fins el 2024. A més del les obres d’adequació de les antigues escoles de l’Espelt, un dels projectes que més es beneficiarà d’aquests ajuts serà el que afecta la zona del Castell amb la consolidació estructural de l’extrem nord-est de la de la Torre de l’Homenatge i la rehabilitació, aquest 2021, del Turó. També es va rebre un ajut per la millora de l’entorn de la Masia i revitalització del nucli de Sant Pere que es previst realitzar cap al 2022.\nArticle anteriorEl CF Igualada vol esgotar totes les opcions de salvar-se\nPròxim articleFinalitza amb èxit el projecte de suport a la digitalització del comerç


Libro PDF Baobab, Nou I Mig 1, Cálcul, Educació Primària, Cicle Superior. Quadern - PDF DEPOSITORY\nBaobab, Nou I Mig 1, Cálcul, Educació Primària, Cicle Superior. Quadern eBook\nEl libro Baobab, Nou I Mig 1, Cálcul, Educació Primària, Cicle Superior. Quadern en formato PDF. El libro Baobab, Nou I Mig 1, Cálcul, Educació Primària, Cicle Superior. Quadern en formato MOBI. El libro Baobab, Nou I Mig 1, Cálcul, Educació Primària, Cicle Superior. Quadern en formato ePUB. El libro fue escrito en 2004 por el autor Vv.aa.. Disfruta leyendo con el sitio web bressoamisuradi.it.\nUna colección de libros de texto cuidadosamente elaborada para el ciclo de Educación primaria, con temas seleccionados para conseguir diploma. BAOBAB, NOU I MIG 1, CÁLCUL, EDUCACIÓ PRIMÀRIA, CICLE SUPERIOR. QUADERN de VV. AA. Editado por TEIDE (06/23/2014), da soporte para estudiar los contenidos y las destrezas básicas del nivel de Educación primaria. Los niños hallarán en este libro de texto de Educación primaria una herramienta comprobada de apoyo escolar. Un libro de texto indispensable para el profesor que le permitirá estudiar todas sus clases a lo largo del curso escolar de Educación primaria. Con el libro de texto BAOBAB, NOU I MIG 1, CÁLCUL, EDUCACIÓ PRIMÀRIA, CICLE SUPERIOR. QUADERN el niño podrá comprobar que ha adquirido el nivel de la asignatura.\nNOMBRE DEL ARCHIVO Baobab, Nou I Mig 1, Cálcul, Educació Primària, Cicle Superior. Quadern.pdf\nBAOBAB. NOU I MIG 2 - 5è de Roser Capdevila,Lluís Segarra ...\nprimaria-9788423687930. quadern de calcul 12 set i mig. segarra neira, lluís. 9788430778287 Aquest material per als cicles inicial, mitjà i superior d'Educació Primària permet. durant el curs. QUADERN DE CÀLCUL 8. ED. PRIMARIA del autor VV.AA. QUADERN DE CALCUL 12 SET I MIG, SEGARRA NEIRA, LLUÍS, 4,20€. TEIDE Año\n'Roser Capdevila'. 981 libros. Desde 'Les Tres Bessones ...\nNOU I MIG DEL 7 AL 12, EDUCACIÓ PRIMÀRIA. SOLUCIONARI, SEGARRA I NEIRA, LLUÍS, ISBN: 9788430784943. Nuestro sitio utiliza cookies. Utilizamos cookies propias y de terceros para mejorar la experiencia de navegación y mostrarte publicidad relacionada con tus preferencias.\nMis Cosas (Aprendo Palabras Nuevas).pdf\nPrimer Plano 4. Libro Del Alumno (Sistema Ntsc).pdf\nGalicia Antropologia (7 Vol.).pdf\nFive Nights At Freddy S: Los Otros Animatronicos.pdf\nEl Santo Humor De Rius.pdf\nTodo Es Eventual: 14 Relatos Oscuros.pdf\nHistoria De Helio.pdf\nCrujir De Huesos Quebrados. Ilustraciones De Benjamín Palencia. (Dedicatoria Autógrafa.).pdf\nCartes D Una Artista Al Seu Mecenes.pdf\nEl Bosc De Colors. Carpeta De L Alumne.pdf\nNueva Guia Secreta De Barcelona.pdf\nEl Ministerio Del Miedo - Graham Greene.pdf\nEntrada En Blanc.pdf


Renfe i la Generalitat, a punt de tancar una pròrroga de 15 anys més a Rodalies – Marfanta\nRenfe i la Generalitat, a punt de tancar una pròrroga de 15 anys més a Rodalies\nEl president de Renfe, Isaías Táboas, ha confirmat que l’operadora i la Generalitat tenen enllestit l’acord perquè la companyia prorrogui en els propers anys el servei de Rodalies i que la seua concreció està pendent que el Ministeri de Transports transfereixi els 270 milions d’euros anuals del dèficit tarifari a la Generalitat. “Podríem signar un acord en el moment en què aquesta part que no podem solucionar el secretari ni jo estigui encarrilada“, ha comentat Táboas en una conferència al Cercle d’Infraestructures. D’altra banda, el president de Renfe ha explicat que l’AVE de baix cost, l’AVLO, no s’aturarà a ciutats més petites –com Tarragona, Lleida i Girona- perquè l’objectiu es que el tren viatgi ple entre Barcelona i Madrid.\nPer la seua banda, el conseller de Territori, Damià Calvet, va afirmar dijous que un nou contracte amb Renfe hauria d’incloure la possibilitat de “rescindir” el servei en cas de mala qualitat. Tot i això, va insistir que fins que no hi hagi les inversions i les transferències no hi pot haver un nou contracte. El conseller va assegurar que és una “situació anòmala” que la Generalitat no estigui rebent una transferència directa del dèficit d’explotació, tot i el traspàs fa deu anys, i que Foment faci la transferència directament a Renfe. “Quan hi hagi les inversions i la transferència de diners podrem signar el contracte programa amb Renfe amb elements de control de qualitat per, si s’escau, rescindir el servei i anar a operadors més fiables”, ha declarat.\nDimarts, a Lleida, el secretari d’Infraestructures i Mobilitat, Isidre Gavín, va qualificar de “fake” el traspàs acordat fa deu anys perquè “no s’ha arribat a complir mai, no s’han traspassat els diners i no es va firmar un contracte de serveis”. Gavín va remarcar que dels 4.000 milions previstos en el pla d’inversions que acompanyava el traspàs, l’Estat només n’ha executat un 14%. A la vegada, Gavín va ressaltar que la Generalitat ha fet un contracte “adequat” per a Renfe de fins a 15 anys de servei, per tal que l’operadora pugui amortitzar la compra de nous trens per a Rodalies. // Via ACN.\nTags: Damià CalvetGeneralitat de CatalunyaIsaías TáboasIsidre GavínRenfeRodaliesTrens\nQuan les obres del nou hospital de Tortosa havien de començar el 2008 amb un nou edifici oncològic\nBel porta al Congrés l’aturada dels Euromed a l’Aldea i la demanda de més trens Avant\nSalut realitza un cribratge massiu al campus de l’Ebre, amb 270 voluntaris inscrits\nEl teletreball, una oportunitat per retornar el talent professional a les Terres de l’Ebre\nLa Ribera d’Ebre impulsa Ebre Lumen, un nou festival de vídeo mapping\nUna jutge encausa l’ampostina Annabel Marcos per la situació dels interins\nBel denuncia davant de Sánchez el ‘judici polític’ a l’alcalde de Roquetes per l’1-O\nXimo Martí insta el veïnat de Santa Bàrbara a rebutjar la planta de compostatge el 25-A\nPaladella: ‘Tot i la falta d’un govern efectiu, els problemes dels pagesos continuen vius’\nBel porta al Congrés l'aturada dels Euromed a l'Aldea i la demanda de més trens Avant\nEl Glòria desperta el galatxo d'Ascó i la memòria del riu abans dels pantans\nRoig recorda a Faura que són els republicans els que han frenat el nou hospital a Tortosa