Jesucrist és el nostre únic pastor - Bisbat de Terrassa\nJesucrist és el nostre únic pastor\nJesucrist és el nostre únic pastor http://bisbat.semicinternet.com/ca/bisbe/cartes-dominicals/jesucrist-es-el-nostre-unic-pastor http://bisbat.semicinternet.com/@@site-logo/logo-bisbat-de-terrassa.png\nEn el quart diumenge de Pasqua, anomenat també diumenge del Bon Pastor, l’espiritualitat d’aquest temps litúrgic arriba veritablement a un cim que es pot resumir en les paraules d’un salm molt divulgat: “El Senyor és el meu pastor, no em manca res”.\nL’Església primitiva te una consciència molt clara que Jesucrist –i només Ell- és l’únic pastor, el “Bon Pastor” de l’Església, de cada comunitat, de cada cristià. El ministeri d’aquells a qui s’ha confiat el servei de presidir i dirigir les comunitats ha de procurar no “ocultar” la presència de l’únic i veritable pastor.\nAixí ho corroboren, entre molts d’altres, dos grans testimonis del cristianisme primitiu. Un és Sant Ignasi d’Antioquia, màrtir de Crist a Roma l’any 107. En la carta que escriu als cristians de Roma abans d’arribar a la ciutat per a donar la seva vida per Crist, els diu: “Recordeu-vos en les vostres pregàries de l’Església de Síria, la qual, en lloc meu, te Déu com a pastor. Només Jesucrist i el vostre amor seran el seu bisbe”.\nL’altre testimoni és de Sant Fructuós, el qual, anant de camí a l’amfiteatre de Tarragona, on fou condemnat a morir pel foc amb els seus dos diaques Auguri i Eulogi l’any 259 –són, de fet, els màrtirs més antics de la Hispània romana de qui tenim constància fidedigna del seu martiri- va dir als cristians el que segueix: “No us mancarà mai pastor. Perquè l’amor i la promesa del Senyor no podran fallar mai ni en aquest món ni en l’altre, perquè això que ara veieu és breu, com el sofriment d’una hora”.\nPermeteu-me que, com a bisbe vostre, us confessi que desitjo compartir la plena confiança en Déu del nostre protomàrtir tarragoní en aquests moments d’escassetat de vocacions al ministeri sagrat entre nosaltres. I ens podem referir encara a unes paraules del profeta Jeremies que el beat Joan Pau II va posar com a títol de la seva exhortació apostòlica sobre les vocacions en l’Església: “Us donaré pastors segons el meu cor” (Jer 3,15).\nEn aquest diumenge del Bon Pastor, l’Església celebra la Jornada Mundial de Pregària per les Vocacions, tant les sacerdotals com les religioses. En el missatge que ha publicat amb ocasió d’aquesta jornada, Benet XVI glosa el tema de les vocacions a l’Església com un do de la caritat de Déu. I fa una petició molt concreta als qui treballen en l’Església, als bisbes, sacerdots, diaques, religiosos i religioses, catequistes, col·laboradors de les tasques eclesials i a tots els qui treballen en l’educació de les noves generacions. La petició del papa és aquesta: “Us exhorto amb viva sol·licitud a prestar atenció a tots aquells que, en les comunitats parroquials, les associacions i els moviments, adverteixin la manifestació dels signes d’una crida al sacerdoci o a una especial consagració. És important que es creïn en l’Església les condicions favorables perquè puguin aflorar tants sís, en resposta generosa a la crida de l’amor de Déu”.\nHem de ser conscients de la importància de la pastoral vocacional i treballar-hi a fons, i el Senyor beneirà els nostres esforços. Confiem molt en les famílies cristianes, perquè són com el primer seminari i el primer noviciat on les noves generacions poden descobrir la bellesa i la importància del sacerdoci i de la vida consagrada a Déu.


Com sobreviure al nou algoritme de Facebook\nSegurament ho haureu començat a notat ja, o sinó estarà al caure: des d’inicis d’aquest any, Facebook ha començat a implementar de forma progressiva un nou algoritme que farà la vida una mica més complicada a les pàgines de marca que existeixen en aquesta xarxa social. La prioritat del gegant de les xarxes socials és clara: prioritzar els continguts dels nostres amics de carn i ossos, i deixar en un segon terme el que ens volen dir les marques.\nAmb aquest canvi, l’objectiu dels directius de Facebook és assolir un retorn als orígens: és a dir, ressuscitar aquell esperit del Facebook que era una xarxa genuïna entre amics. La corporació de Mark Zuckerberg? També vol retallar les hores que passem mirant la seva xarxa social, a canvi d’una major qualitat d’aquest temps de dedicació.\nPerò per molt nobles que siguin les intencions, la realitat és que el nou algoritme situa en una posició complicada les pàgines de marca, que progressivament estan apareixent menys als newsfeed o secció de notícies dels seus seguidors. A la pràctica, aquest és el motiu de la caiguda de l’abast i de la retallada de nous seguidors, un context que si ja és complicat per a moltes marques, ho és més per aquelles que han apostat exclusivament per Facebook i no tenen pàgina web pròpia.\nDavant dels canvis, però, no queda més que adaptar-hi les eines i aprendre a treure-li el millor partit al nou algoritme. En aquest context, per tant, es fa més important que mai comptar amb una bona planificació i gestió d’aquesta xarxa social que permeti explotar totes les possibilitats que Facebook planteja a les marques, i evitar naufragar en aquesta lluita aferrissada per un espai al newsfeed dels nostres seguidors.\nLa funcionalitat que queda en una posició absolutament privilegiada és Facebook Ads, on una inversió en campanyes promocionals és, sens dubte, la millor resposta al canvi d’algoritme. Està clar que l’era de les xarxes socials que donaven publicitat de qualitat i gratuïta s’ha acabat, i ara ha arribat el torn d’invertir per aconseguir, però, una bona rendibilitat. Per aconseguir-ho, cal que decidim quin tipus de campanya de les que ofereix Facebook s’adapta millor a les nostres necessitats, i quina és la segmentació perfecta per convertir-la en més tràfic (i oportunitats de compra o notorietat) cap a la nostra pàgina de marca. Facebook, per tant, ens està demanant una gestió encara més acurada i professional per obtenir uns resultats realment profitosos.\nPerò no tot ha de ser invertir en publicitat pagada a Facebook. L’abast orgànic, és a dir, aquell que assolim de forma gratuïta, també pot millorar si sabem cuidar-lo com el nou algoritme ens demana. I per això, la clau està de nou en una paraula: el contingut.\nSi el nou algoritme privilegia allò que els nostres amics comparteixen a Facebook, està clar que la clau ha de ser convertir-nos en allò que els nostres seguidors voldran compartir amb la seva xarxa d’amistats. I per assolir això, en primer lloc, hem de conèixer a fons la nostra audiencia i detectar què és allò que li interessa. En segon lloc, haurem de ser capaços de generar continguts atractius per als nostres seguidors, i capaços de generar interacció. I no només aconseguir m’agrades, sinó també generar conversa, o, el que és el mateix, comentaris i mencions. I ser capaços d’atrapar la seva atenció amb eines noves com els vídeos en directe amb un contingut de qualitat.\nEl nou algoritme, per tant, ens demana ser creatius i profunds coneixedors de la nostra audiència, però sabent caminar molt bé la fina línia de les condicions d’ús de Facebook. Moltes estratègies que veiem darrerament a alguns perfils de marca voregen la qualificació de pràctiques de spam, i poden acabar, fins i tot, amb el tancament de la nostra pàgina. I no sols ens ha de preocupar la vigilància de Facebook: també se’ns pot girar en contra la sensibilitat dels nostres seguidors, que poden expressar rebuig davant d’iniciatives tan temptadores com demanar que es configurin alertes per rebre avisos de les nostres publicacions.\nLa conclusió està clara: hi ha vida després del canvi d’algoritme a Facebook, però per aconseguir sobreviure caldrà que siguem capaços d’aprendre a navegar amb les millors eines en aquest nou oceà.\nI nosaltres també... celebrem!\nUn nou any per compartir. Nous moments per viure junts.\nCom afectarà a la teva web la nova llei de protecció de dades\nL’entrada en vigor de la nova legislació sobre protecció de dades obliga les webs a fer grans canvis. Descobreix com adaptar-t’hi i evitar sancions milionàries.


Inici / BRICOLATGE / FERRETERIA / PANYS I ACCESSORIS\nBusques un pany electrònic que pugui utilitzar tota la família?\nT’oferim la millor selecció de panys electrònics perquè els instal·lis fàcilment i dormis més tranquil que mai.\nPany electrònic invisible int-lock® bluetooth 5.0\nOferta! 234,00 € 199,99 € iva inc. Selecciona opcions\nNou comandament distància pany electrònic int-lock® bt\n39,00 € iva inc. Llegeix més\nCaixa secreta d’ocultació llibre btv\nKit reforç tancador pany seguretat int-lock ayr\n18,50 € iva inc. Selecciona opcions\nSuport petit per a pany seguretat int-lock 10mm\n8,90 € iva inc. Selecciona opcions\nManeta intel·ligent smarthandle (bluetooth)\n125,00 € iva inc. Selecciona opcions\nComandament distància pany electrònic int-lock® bt\n45,00 € iva inc. Afegeix a la cistella\nContenidor secret d’ocultació llauna conserva arregui\n6,70 € iva inc. Afegeix a la cistella\nContenidor secret d’ocultació esprai arregui\nPany electrònic invisible seguretat golden shield alarm\n191,62 € – 210,89 € iva inc. Selecciona opcions\nContenidor secret d’ocultació book arregui\nTancador embotir pany de seguretat int-lock ayr\nSuport gran per a pany seguretat int-lock 10mm\nPany de seguretat remock lockey pro\n242,00 € iva inc. Selecciona opcions\nComandament distància remock lockey rlmd-sw\n40,00 € iva inc. Afegeix a la cistella\nComandament distància remock lockey rlrc-rl\nKit de connexió mòbil pany remock lockey\n57,00 € iva inc. Afegeix a la cistella\n215,38 € iva inc. Selecciona opcions


Sant Jordi 2015!!! P-5 – MDP Assís\nAhir dijous 23 d’Abril vàrem viure plegats/des un dia molt i molt especial. Com bé sabeu era la Diada de Sant Jordi i a l’escola vam voler viure-ho festivament, fent d’aquesta diada, un dia ple de roses, llibres i de moltíssima emoció i il.lusió.\nA primera hora del matí vam fer l’esperat i novedós intercanvi de contes, guarnint la classe amb les “nostres” autèntiques i personals paradetes de llibres i contes. Després de poder fer un petit passeig fent una ullada a tots el contes i anar pensant quin és el que ens agradaria triar, vam fer l’elecció de forma molt ordenada, tranquil.la i amb molta expectació. L’atzar era qui determinada l’ordre de les tries i finalment tothom va quedar molt contenta/a i satisfet/a amb el conte escollit.\nDesprés d’esmorzar, vàrem fer la tradicional sortideta a la Plaça de l’Ajuntament, on vam poder respirar l’ambient tan màgic que es crea en aquest dia tan bonic i especial per a la majoria de nosaltres, veient paradetes plenes d’un munt de llibres, contes i roses.\nEsperem que el dia d’ahir fós tan especial com ho va ser per a nosaltres.\nAquí ho podreu comprovar


Art. Nr: 74647\nVeggie Bowl Kichererbse Mango Chili Sin Carne Karotte Orange Gröstl-Topf Grillgemuesesuppe Fünf-Gemüse. Tomaten Cremesuppe Red Rocks - Daal aus roten Linsen Tomatensuppe. Karottencremesuppe mit Kokos 380ml Bio & vegan Snack Soup Pilz Pilz Cremesuppe Ratatouille du Moulin Kürbissuppe Tomatensuppe Bärlauch Cremesuppe, bio Mahlzeit Garten Gemüse Little Lunch DP Suppen Weltreise V5 M2 feuriges Chili con Soja nach Western Art 380ml Bio CURRY, ABER LINSE Bio Linsencurry vegan


EVENTS - Martinez · Arrosos y Brases\nEspais singulars i versàtils\nElegants, canalles, divertits, discrets, solemnes, originals, formals…Amb els seus espais singulars i versàtils, Martínez és el loc ideal per events d’empresa, celebracions familiars, festes entre amics, rodatges de cinema i tv, rodes de premsa, presentacions de productes…\nEns adaptem al que necessites. Fem realitat l’event que imagines.\nAmb una capacitat de fins a 156 persones en els events de gala i fins a 220 persones en format còctel, et presentem 3 espais màgics en els que podràs celebrar l’event que desitgis:\namb el mar i la muntanya com escenari\nZona cuberta i climatitzada en cas de mal temps amb capacitat per a 80 pax event tipo gala i 120 tipo còctel.\nrecollida i acollidora\ncamb capacitat per a 30 pax event tipo gala i 45 tipo còctel\namb la ciutat als teus peus i el mar al teu horitzó\nIdeal per a celebracions tipo còctel. Capacitat de fina a 24 pax event tipo gala i 30 tipo còctel.\nMenús de grup a partir de 75€\nPlat de pernil de Jabugo\nMusclos al vapor amb herves i cítrics\nBroqueta de llagostí rostits amb romesco\nAlbergínia fregida amb mel de canya\nPRINCIPALS A ESCOLLIR\nBraç de gitano de crema d’avellanes\nCroqueta de pernil de gla\nZamburiña a l’allet\nDau de bacallà a baixa temperatura amb tomàquet confitat i piparres\nAmanida de beines amb vinagreta de pinyons\nSuquet mariner de la Costa Brava\nCroqueta de bacallà amb all i oli d’all negre\nCloïsses fines a la marinera\nTastet d’arròs senyoret\nTurbot al Josper\nTagliata de boví major amb vinagreta de la casa i patates fregides\nPastís de formatge amb confitura de fruita\nOstres Fine du Galon d’or\n“Fritura” malagueña amb salsa tártara\nTastet d’arròs de gambas\nFilet Rossini amb foie\nPa amb xocolata i oli\nBroqueta de llagostí amb salsa ponzu\nCullera de foie gras amb poma i formatge\n“Montadito” d’escalivada amb tapenade\nCullera d’ensaladilla rusa amb ventresca de tonyina\nDau de bacallà fregit amb maionesa de cítrics\nVichysoisse amb caviar de salmó\nPissarra calent amb tagliata de bou a la brasa amb patates fregides\nBraç de gitano de crema y trufa\nCullera d’ensaladilla rusa i ventresca\nCullera de tartar de tonyina, mascarpone i ous de truita\n“Montadito” d’escalivada amb anchova\n“Montadito” de pernil de gla\nCrema de carbassa i reducció d’Oporto\nZamburiña amb pernil i bitxo\nCocotte d’arròs melós de gambas\nPissarra calent amb tagliata de bou a la brasa i patates fregides\n“Montadito” amb pernil de gla\nCullera de steak tartar amb rovell curat i torrada de pa\nCullera de foie micuit amb codony fumat\nCroqueta de bacallà i all i oli d’all negre\nZamburiña camb pernil i bitxo\nDaus de filet de vadella a l’allet amb patates fregides\nProfiterols fracits de crema amb vainilla Bourbon\nTrufot de xoxolata\nBarra de pernil ibèric tallat en directe & pa amb tomàquet de penjar\nBarra lliure alcohol estándar 2h\nPeça de pernil i servei\nNo ho pensis més\nEt respondrem en un màxim de 48h.\n--- Seleccioneu Espai ---TerrassaTribunaBalcons


El Temps: Burguillos de Toledo (Toledo) - Predicció per hores - Gràfica - Agència Estatal de Meteorologia - AEMET. Govern d'Espanya\nInici › El temps › Predicció › Municipis › Burguillos de Toledo › Horas\nPredicció per municipis. Burguillos de Toledo (Toledo)\nCapital: Burguillos de Toledo (altitud: 678 m)\nLatitud: 39° 47' 48'' N - Longitud: 3° 59' 32'' O - Posició: Vegeu localització\nDescarregar XML de la predicció per hores de Burguillos de Toledo\nToledo ( Municipi: Toledo) a 10,76 km - Altitud 515 m\nMora ( Municipi: Mora) a 21,85 km - Altitud 717 m


Esther González | Escola Santa Agnès de Malanyanes\nL’arribada de la desitjada “represa” coincideix amb el final de curs, un curs que difícilment podrem oblidar i que, segurament, ens ha fet obrir els ulls o si més no, mirar el món d’una altra manera. Contentes de començar a recuperar part de la nostra… Llegeix més»\n4t, General, Primària llengua 0\n4t, General, Primària english 0\nDecàleg per millorar la nostra salut.\nAquests dies els alumnes de 6è han estat elaborant uns decàlegs per millorar la nostra salut. Un decàleg són un conjunt de 10 normes que es consideren bàsiques, en aquest cas ens ofereixen consells per tenir una bona salut i prevenir possibles malalties.\nDecàleg Consells… Llegeix més»\n6è, General, Primària medi, salut 0\nA 4t treballem el cicle vital de les granotes!\nAquests dies els alumnes de la classe de 4t han estat investigant sobre el cicle vital de les granotes. Cadascú s’ha organitzat i preparat el material de suport per poder-nos explicar el procés. A més a més, alguns s’han acostat a la riera a buscar… Llegeix més»\n4t, General, Primària medi 0\nEls alumnes de 4t s’han inventat uns contes i després s’han gravat explicant-lo per nosaltres, no us ho perdeu perquè són molt xulos!


El govern català signa un acord amb les Illes Feroe per impulsar polítiques digitals - VilaWeb\nEl govern català signa un acord amb les Illes Feroe per impulsar polítiques digitals\nA part de l'acord, han abordat l'impuls de la identitat digital de la ciutadania i qüestions de ciberseguretat\nLa Generalitat de Catalunya i les Illes Fèroe han signat un acord de col·laboració per cooperar en el desenvolupament de polítiques públiques en els àmbits de la governança i l’economia digital i treballar junts en el disseny i desenvolupament de noves solucions basades en tecnologies com la intel·ligència artificial.\nL’han signat el conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública de la Generalitat, Jordi Puigneró, i el primer ministre del govern de les Illes Fèroe, Aksel V. Johannesen, en una trobada a la capital del país, Tórshavn, ha informat la Generalitat en un comunicat.\nA part de l’acord, han abordat l’impuls de la identitat digital de la ciutadania i qüestions de ciberseguretat, en una trobada en què també han estat presents el vice-primer ministre de les Illes Fèroe, Hogni Hoydal, i la ministra de Finances, Kristina Háfoos .\nEl pacte contempla l’organització d’esdeveniments i missions empresarials, processos d’assessorament, la participació en congressos internacionals i visites, i fins i tot intercanvis de treballadors públics.\nDurant la visita, Puigneró ha visitat el Parlament de les Illes Fèroe, el centre Føroya Gjaldstova, seu del Programa Nacional de Digitalització, l’Agència de telecomunicacions Telecom Agency, la Universitat de les Illes Fèroe i el centre d’emprenedoria del sector Tic, entre d’altres .\nAixí mateix, també han acordat promoure la presència de la dona en el sector TIC i la seva participació en l’economia digital.\nToday we, Minister @KristinaHafoss and Minister @JordiPuignero, signed – on behalf of the Government of #FaroeIslands & the Government of #Catalonia – a MoU regarding cooperation on #digitalisation, e-gov., cyper security & related areas. #digitalnations #fopol @govern @tinganes pic.twitter.com/Nj7iP1Pul9\n— Kristina Háfoss (@KristinaHafoss) February 4, 2019


Oltra: Que jo sàpia, no hi ha subvencions que es donen a entitats catalanistes – Noticies en Valencià de València Castelló i Alacant\n24 noviembre, 2018 vlcseo 756 Views 0 Comments\nLa vicepresidenta i portaveu del Consell, Mónica Oltra, ha negat que s’atorguen subvencions a entitats catalanistes, com critica el PP, i ha acusat als populars de “no entendre que aquest tipus d’ajudes es donen per a fer alguna cosa, no per ser algú”.\nOltra ha respost així a preguntes dels periodistes després del ple del Consell sobre la petició del PP de modificar la normativa de subvencions perquè, al seu entendre, moltes es destinen a entitats catalanistes, i ha sostingut que el PP “està en el seu dret” i que si el treball del govern és “fer un projecte de pressupostos”, el de l’oposició és esmenar “el que no li agrada”.\n“Que jo sàpia no hi ha subvencions que es donen a entitats catalanistes”, ha sentenciat Oltra, qui ha agregat que les hi ha “per a fer alguna cosa” com promocionar el valencià o la lectura, combatre la pobresa, atendre a persones amb diversitat funcional o per a cooperació internacional, “no per ser algú”.\n“El PP ho ha entès malament perquè entenia que les subvencions s’havien d’atorgar ‘per ser vós qui sou’, açò que comunament es diu ‘clientelisme’. En el Govern del Botànic les subvencions estan per a fer coses, de les múltiples que poden fer les entitats associatives, sense ànim de lucre o ong”, ha defensat.\nSegons ha destacat Oltra, “es donen subvencions per a fer coses, que estan taxades, que es fa convocatòria, que hi ha un equip de tècnics que avalua els programes”.\n“Per açò ara les subvencions tenen cèntims darrere, no són nombres rodons, perquè no es donen ‘per ser vós qui sou i si no m’agrades no te les done’, com passava abans; es donen en funció de la qualitat dels projectes, de com s’adeqüen a la convocatòria i quin impacte social tenen a millorar la vida de la gent, que para açò és els diners públics, no per a donar-li-ho als amiguets”, ha afegit.\nSegons Oltra, “encara no han distingit allò de ser i fer: rima, però no és el mateix i en tot cas que expliquen com ho van a fer”.\n← 18 obres valencianes s’incorporen a la Col·lecció d’Art de la Generalitat\nAprovada la llei valenciana de persones LGTBI, amb multes de fins a 120.000 € →\nLa Conselleria d'Educació i Cultura ha adquirit dihuit obres d'artistes valencians, que s'incorporaran a la Col·lecció d'Art Contemporani de la


El meu menjar - MySchool\nBenvinguda del Director General\nBenvinguda del Director de l’escola\nBenvinguda de la Coordinadora de Primària\nEl meu menjar\nCom diu el vell refrany, “Som el que mengem”. És un fet científicament provat que els aliments que ingerim afecten la nostra salut. Cada cèl·lula del nostre cos es crea a partir dels aliments que mengem, l’aigua que bevem i l’aire que respirem. A més de nodrir els nostres cossos el menjar també afecta la qualitat de les nostres vides, la nostra aparença, pes, estat d’ànim, energia, el procés d’envelliment i la nostra salut i benestar general.\nA MySchool creiem que la millor manera de mantenir-se sa és oferint als nostres alumnes un menú equilibrat compost principalment per productes orgànics saludables. Per tal de proporcionar als nostres fills tots els nutrients necessaris per satisfer les seves necessitats físiques i mentals el nostres menús seran supervisats per una especialista nutricional qualificada, la Diplomada en Nutrició Humana i Dietètica Guadalupe Moreno Hernández (Biolinea), a fi d’entendre la seva composició i valorar els aliments que són consumits en la dieta diària.\nMyFood s’adapta adequadament a les necessitats i requeriments de cada nen. Oferim menús dissenyats especialment per a celíacs, vegetarians i per als qui són intolerants a la lactosa. Ens adaptem a tots els nens garantint que cobrim totes les seves necessitats nutricionals essencials. Segons l’establert en el RD 126/2015 i el Reglament (EU) 1169/2011 tenim disponible la informació en matèria d’al·lèrgies i intoleràncies alimentàries.\nEls menús MyFood s’elaboren a les nostres pròpies cuines i pel nostre propi xef, utilitzant només productes frescos locals, alguns dels quals procedeixen del nostre hort ecològic que creix gràcies a la participació dels estudiants de MySchool. Amb això també proporcionem als nens l’enriquidora experiència de la sembra i cultiu de les seves pròpies verdures, alhora que això els permet aprendre sobre els productes de temporada, els insectes, els processos simbiòtics naturals, i la importància de la cura de les coses més essencials de la vida.\nUn cop a la setmana cuinem plats d’un país o nació en particular, aprenent així a apreciar els diferents sabors i gustos i a comprendre l’existència de la diversitat de cultures que habiten el planeta.


Carruatge de Beauxbatons Lego Harry Potter | JOGUIBA\nDescripció i característiques Carruatge de Beauxbatons Lego Harry Potter\nAventures màgiques a l'aire i a la terra amb el carruatge de Beauxbatons, tirat per cavalls alats!\nFes volar la teva imaginació amb el kit de construcció LEGO Harry Potter™ Carruatge de Beauxbatons: Arribada a Hogwarts™! Qualsevol jove mag o bruixa podrà reviure l'emocionant escena de Harry Potter™ i el Calze de Foc™ en què, en un esgarrifós viatge, el magnífic carruatge volador es dirigeix ??rumb a Hogwarts i aterra fora de perill seguint els senyals de Hagrid™. Un cop a terra, el carruatge es converteix en un allotjament de 2 plantes amb dormitori i àrea per prendre el te: el lloc perfecte per planejar noves aventures amb Madame Maxime, Fleur Delacour i Gabrielle Delacour. Amb 4 minifigures i 2 cavalls voladors amb ales, potes i caps mòbils, el carruatge de Beauxbatons transportarà a qualsevol fan de Harry Potter a un món màgic de joc basat en la imaginació.\n· 4 minifigures: Hagrid™, Madame Maxime, Fleur Delacour i Gabrielle Delacour.\n· El carruatge de joguina per construir compta amb una porta abatible per facilitar l'accés a l'interior.\n· A terra, l'engalanat carruatge volador es converteix en un espai de descans de 2 plantes, amb 2 bancs i una taula per construir a la planta inferior, i 2 llits i un prestatge amb 2 calaixos a la planta superior.\n· Els 2 cavalls alats (anomenats Abraxans) compten amb caps, potes i ales articulades.\n· Hagrid™ porta posat el seu vestit per assistir al Ball de Nadal, i Fleur Delacour i Gabrielle Delacour estan abillades amb els seus uniformes i cadascuna té una vareta.\n· Accessoris: un bagul, 4 fanals (enganxats al carruatge), una carta, 4 tasses de te i una tetera, una ampolla per donar de beure als cavalls i 2 pales (usades per Hagrid™ per guiar l'aterratge del carruatge).\n· El carruatge de joguina, amb els cavalls, mesura més de 13 cm d'alçada, 30 cm de longitud i 21 cm d'ample.\n· El carruatge de joguina, sense els cavalls, mesura més de 13 cm d'alçada, 18 cm de longitud i 8 cm d'ample.\n· El carruatge de joguina convertit en un allotjament de 2 plantes mesura més de 20 cm d'alçada.


2 min. Barcelona 07/10/2019 16:29\n651x366 Un dels repartidors de l’aplicació Glovo, a Barcelona / FRANCESC MELCION Un dels repartidors de l’aplicació Glovo, a Barcelona / FRANCESC MELCION\nEl Tribunal Superior de Justícia de Madrid (TSJM) ha validat aquest dilluns el model de negoci de Glovo i la seva relació amb els repartidors. És la primera vegada que un alt tribunal autonòmic es posiciona a favor de l'empresa, però això no estableix un precedent: el Tribunal Superior de Justícia d'Astúries va desestimar íntegrament, el juliol, un recurs de Glovo contra una sentència que concloïa que un repartidor de Gijón era fals autònom.


Bouhjar - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n35° 41′ N, 10° 52′ E / 35.68°N,10.86°E / 35.68; 10.86Coord.: 35° 41′ N, 10° 52′ E / 35.68°N,10.86°E / 35.68; 10.86\nBouhjar (àrab: بوحجر, Bū-Ḥjar) és un poble costaner del Sahel tunisià, situat a tocar de Ksibet El Médiouni, una desena de quilòmetres al sud de Monastir, a la governació homònima. Forma part de la delegació de Sayada-Lamta-Bou Hjar, amb capital a la ciutat de Sayada. Constitueix una municipalitat amb 6.137 habitants el 2014.\nSituat al cor del Sahel tunisià, la història del poble recula fins a l'època romana atesa la seva proximitat a la ciutat de Leptis Minor, l'actual Lamta. De fet, en oliverars propers a la vila s'hi han trobat mosaics.\nBouhjar és una vila industrial, dedicada principalment a la indústria tèxtil.\nForma una municipalitat o baladiyya, amb codi geogràfic 32 40 (ISO 3166-2:TN-12).\nAl mateix temps, constitueix un sector o imada, amb codi geogràfic 32 63 54, de la delegació o mutamadiyya de Sayada-Lamta-Bou Hjar (32 63).\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Bouhjar\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bouhjar&oldid=30390389»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 23 juny 2022 a les 07:55.


Totes les claus per aturar la propagació de la legionel·la aquest estiu\n7 Agost, 2018 /0 Comentaris/a Salut /by Alba Álvarez\nEls brots de legionel·la són habituals durant les èpoques d’estiu. La població els relaciona amb els aparells d’aire condicionat, tot i que també es poden desenvolupar a l’hivern i en altre tipus d’equips de refrigeració. De fet és impossible que apareguin aquests bacteris als aparells d’aire condicionat domèstics perquè no tenen circuits tancats d’aigua i per tant no es poden multiplicar.\nÉs un bacteri que podem trobar de forma natural a rius, rierols i llacs. Pot suposar un problema de salut pública quan es multiplica i propaga a sistemes d’aigua artificials com les aixetes, carxofes de dutxa, banyeres d’hidromassatge, tanques i escalfadors d’aigua, sistemes grans de canonades, torres de refrigeració d’edificis…\nLa també anomenada malaltia del legionari o febre de Pontiac es manifesta quan les persones afectades inhalen gotes d’aigua a l’aire que continguin aquest bacteri. Els símptomes són molt semblants als d’una pneumònia, per tant, es tracta d’una malaltia infecciosa tot i que és impossible el contagi entre persones. El primer cas registrat de legionel·la va tenir lloc a Filadèlfia l’any 1976, en concret a un hotel al qual es celebrava la convenció anual de membres de la legió americana. Per això els investigadors del Centre de Control d’Atlanta van registrar el bacteri amb aquest nom.\nÉs possible entrar en contacte directe amb el bacteri i no desenvolupar la malaltia, ja que afecta principalment a col·lectius de risc com els nens, gent gran, persones amb un sistema immunitari debilitat o amb malalties prèvies com el càncer.\nClaus per aturar la legionel·la\nEvitar l’estancament d’aigua.\nFer un manteniment exhaustiu de les instal·lacions amb circuits d’aigua per evitar la brutor.\nControl de la temperatura i desinfecció.\nMantenir netes les aixetes, dutxes i altres elements en contacte amb la xarxa de distribució d’aigua.\nEmprar difusors de dutxa de gotes gruixudes millor que fines.\nDesinfectar els filtres i difusors de forma anual.\nL’any passat, només a Catalunya, es van registrar més d’un centenar de casos de legionel·la. De fet el 2017 s’ha registrat com el segon any més mortífer des del 2007 amb 8 morts. Per això és tan important fer un manteniment exhaustiu d’edificis públics amb torres de refrigeració, llocs on sol proliferar aquest bacteri.\nTags: aturar la legionel·la, brot legionel·la, legionel·la\nCom reduir la presència de plàstics al mar Com mantenir a ratlla els refredats d’estiu


Ayuntamiento de Els Poblets » Telèfons d’interés\n966 475 352\n966 475 368\n609 635 650\n647 56 93 18\n965 750 082\n629 452 951\n966 467 145\n629 31 44 00\nAtt. Client: 902 18 60 18 / Of. Els Poblets: 966 47 54 83 / Averies: 902 13 60 13\n966 429 000\nC.E.I.P. Ausiàs March\n966 42 88 45


> APUNTS DE PATRIMONI CONTRA EL CONFINAMENT #21\nDes de 1982, cada 18 d'abril se celebra el Dia Internacional dels Monuments i Llocs, convocat per l’ICOMOS, Consell Internacional de Monuments i Llocs, dependent de la UNESCO.\nSegons l'organització, en aquesta ocasió el tema triat és Cultures Compartides, Patrimoni Compartit, Responsabilitat Compartida, per reforçar així la idea d'unitat global, especialment enfront del brot mundial de Covid-19. Una reflexió no sols sobre les relacions entre les diferents cultures, sinó també sobre la responsabilitat col·lectiva: la protecció dels valors patrimonials culturals.\nEl concepte de patrimoni compartit és intencionadament provocador, ja que incideix en diverses contradiccions. Al llarg de la història, els intercanvis culturals que han tingut lloc entre cultures i societats han sigut a vegades compartits i a vegades imposats. Com a conseqüència, les manifestacions culturals producte d'aquests intercanvis poden quedar protegides des del consens o trobar-se en risc a causa de les discrepàncies. Fins i tot quan s'aconsegueix el consens sobre el valor patrimonial d'un bé, i la necessitat de la seua conservació, no sempre es comparteix la manera i l'abast d'aquesta protecció.\nDes de l'Alcora volem sumar-nos a la iniciativa presentant la REAL FÀBRICA DEL COMTE D'ARANDA com a exemple de Patrimoni Compartit i en procés de recuperació. Una recuperació que va començar a forjar-se a l'octubre de 2016, amb la compra de la primera parcel·la de l'immoble per part de l'Ajuntament de l'Alcora, i que des de llavors ha anat sumant adhesions d'institucions públiques, entitats, associacions, empreses i, el que és més important, el conjunt de la societat, amb menció especial a la comunitat educativa local i comarcal, vigilant i proactiva, que garanteix la rendibilitat social i cultural de l'edifici en el futur.\nLa Real Fàbrica, catalogada com a Bé d'Interés Cultural amb la categoria de Lloc Històric, comença ja a ser una realitat en el context sociocultural de l'Alcora. Poc a poc, a través de petites accions o projectes de major importància, està afermant la seua condició de patrimoni de tots, de PATRIMONI COMPARTIT.\nLa Real Fàbrica, i per extensió el patrimoni ceràmic en el seu conjunt, és la suma de l'aportació de moltes generacions, que a través de l'esforç col·lectiu i compartit han generat una identitat pròpia i un esperit obert i internacional. Ja en el moment de la seua fundació, es va començar a forjar el caràcter plural de la societat alcorina amb l'arribada de mestres, operaris i comerciants estrangers o d'altres parts del país. El producte, la preuada pisa que eixia dels seus forns, va portar el nom de l'Alcora fora de les nostres fronteres com a sinònim de qualitat i distinció, sent objecte de col·leccionisme des de finals de segle XIX, i reunida avui en les col·leccions de grans museus de tot el món. Fins i tot alguns pintors naturals de l'Alcora (Vicente Álvaro Ferrando i Cristóbal Pastor) van tindre el privilegi de realitzar una estada formativa a París entre 1786 i 1788.\nAmb la gradual industrialització del sector i la necessitat cada vegada major de mà d'obra, l'Alcora va experimentar diverses fases de potent creixement demogràfic (especialment en les dècades de 1960 i 2000), fins a donar com a resultat una societat heterogènia, oberta, igualitària i inclusiva, amb el 52,72% dels seus habitants nascuts fora del municipi (https://www.foro-ciudad.com/castell…/alcora/habitantes.html…). Tots ells són protagonistes, propietaris, responsables i garants del futur del PATRIMONI CERÀMIC COMPARTIT que té com a punta de llança la Real Fàbrica del Comte d'Aranda. Reprenent les paraules de l’ICOMOS, al llarg de la història, els intercanvis culturals que han tingut lloc entre cultures i societats han sigut a vegades compartits i a vegades imposats, i com a conseqüència, les manifestacions culturals producte d'aquests intercanvis poden quedar protegides des del consens o trobar-se en risc a causa de les discrepàncies.\nContinuem en la línia del COMPARTIR i de buscar el consens, perquè en aquestes idees està la clau de l'èxit d'un projecte tan crucial per al futur de l'Alcora.\n23 sql / 4 sqlseo / 0.07172894s.


Detenen 10 pedòfils en una operació policial gràcies a una nova eina de "software" - Diari de Girona\nDetenen 10 pedòfils en una operació policial gràcies a una nova eina de "software"\nAgents de la Policia Nacional van detenir deu persones i en va imputar dues més per tinença i distribució de material pornogràfic a Internet gràcies a l'eina Gnuwatch, un software que compta amb un llistat de milers d'arxius pedòfils d'extrema duresa per identificar els usuaris que els comparteixen.\nEntre els arrestats hi ha un home alacantí de 31 anys que, a més de distribuir material pornogràfic infantil, va reconèixer haver gravat moltes vegades la seva cunyada, de 13 anys, al lavabo del seu domicili.\nLa Policia -que va practicar dotze escorcolls a Alacant (3), Barcelona, Cantàbria, Ciudad Real, Guipúscoa, Las Palmas, Madrid, Pontevedra, Segòvia i Biscaia, en els quals va intervenir "gran quantitat d'arxius il·lícits, ordinadors i diferents suports òptics i magnètics"-, va explicar que Gnuwatch ha estat desenvolupada als Estats Units, i que es tracta d'una innovadora eina forense que rastreja les xarxes d'intercanvi d'arxius pedòfils per identificar els usuaris que els comparteixen. L'operació va ser coordinada per la Brigada d'Investigació Tecnològica.


Francesc Sentís i Pere Vivancos fan el pessebre monumental de Creixell | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nFrancesc Sentís i Pere Vivancos fan el pessebre monumental de Creixell\nImatge del pessebre monumental de Creixell\nGrup de nois i nois que hi han col·laborat\nEl Pessebre monumental de Cal Cabaler, la Casa de Cultura del Creixell, ha estat realitzat enguany per Francesc Sentís i Pere Vivancos. Per celebrar la inauguració del Pessebre tradicional 2018 s’ha fet una actuació musical amb la Coral Infantil de l’escola Les Eres de Creixell, dirigida pel professor Jovi Martí. Van interpretar quatre nadales tradicionals catalanes. A l’acte hi han assistit els autors del magnífic pessebre així com també l’alcalde de Creixell, Jordi Llopart, la regidora Pili Romero Gracia, nombrosos veïns i veïnes de la Vila i també un grup d’avis i àvies residents a la Llar d’Avis Mar i Sol de Creixell.\nPer què fem el Pessebre? D’ón vé aquesta tradició? El primer Pessebre de la història el va fer Sant Francesc d’Assís, fa 800 anys. El Pessebre va arribar a les llars catalanes al segle XVIII, provinent d’Itàlia. En aquella época, sense televisió ni internet, era la millor manera de transmetre als nens i nenes la història del naixement de Jesús. A Creixell fa 30 anys es feia un concurs de pessebres, sobretot diorames, que es muntàven a les cases. Un dels impulsors va ser en Joan Sentis. Feia un monumental pessebre a casa seva i obria les portes a tothom que el vulgués anar a veure. El seu fill Carlos va continuar la tradició familiar.\nAquest Nadal es vol dedicar el Pessebre tradicional de Creixell, amb una gran estima, al creixellenc Carlos Sentís, que any rera any conservava la tradició pessebrista familiar heretada del seu pare Joan. Ell malauradament ens va deixar fa uns mesos i el seu pare també ens va deixar fa pocs anys. Però sempre feien gaudir els creixellencs amb aquelles escenes pessebristes amarades de pau, amistat, treball i gratitud.\n18/12/2019 El tradicional concurs nadalenc de pessebres a Creixell ja té guanyadors


Octubre 20, 2018, 09:40:33 am\nAutor Tema: EL NOMBRE DE LA ROSA. Eco, Umberto. (Leído 906 veces)


BostonBruins29-37-161Final317 SOG37 SOGfinal1st2nd3rdOTsoTMTL000 (0 - 0)1BOS000 (0 - 0)3PreviewWatchIce TrackerBoxscoreRecapphotosScoring Summary1st Period15:14MTL\n1 - 0 MTL2nd Period11:00BOS\n1 - 1 Tie12:13BOS\n2 - 1 BOS3rd Period19:22BOS\n3 - 1 BOSPenalty Summary1st Period10:03BOS\nStatsMontreal Canadiens SkatersNo.PlayerPosGAP+/-PIMSHitsBkSGvATkAFO%PP TOISH TOITOI3R. IvanansL0000000000-0:000:003:408M. KomisarekD0000401100-0:000:1913:0411S. KoivuC000-120001033%2:271:1420:1320R. ZednikR000-1221002-0:440:0416:0421C. HigginsL0000210100-0:004:3416:0322S. BeginL000001301075%0:007:0318:0125M. DandenaultR0000021200-0:006:0722:3027A. KovalevR000-1010100-2:491:1019:2135T. PlekanecC101102000060%0:584:3016:4937N. SundstromR0000210101-0:004:1613:2738J. BulisC000022301180%0:460:0415:5244S. SourayD0110022200-1:475:2624:5647A. DowneyR0000001000-0:000:004:4851F. BouillonD0000010200-0:365:4021:1652C. RivetD0110222020-1:383:5920:2364J. CoteD0000002101-0:001:3814:2571M. RibeiroC0000000000100%2:390:0010:1973M. RyderR0001001000-2:410:0015:54Montreal Canadiens GoaltendersNo.PlayerEVPPSHSaves - ShotsSv%PIMTOI39C. Huet\n(L) 24 - 249 - 111 - 134 - 36.944059:49Boston Bruins SkatersNo.PlayerPosGAP+/-PIMSHitsBkSGvATkAFO%PP TOISH TOITOI6B. StuartD0111031100-8:351:1726:4011P. AxelssonL00000500000%0:011:3918:5612T. FitzgeraldR00000000000%0:000:003:4114S. SamsonovL0000030000-5:000:0016:1716M. SturmL0000040000-6:340:2119:4320W. PrimeauC000000311033%5:121:3721:1523J. LangfeldR000023100125%0:010:5013:3725H. GillD000-1000101-0:012:0819:1026B. BoyesR1121040013-6:070:0019:3727G. MurrayR101-1230000-5:270:0019:4928D. LacoutureL0000000000-0:000:003:0937P. BergeronC112004101161%6:400:2121:5739T. GreenC000000201131%0:011:2214:2741A. AlbertsD0000001000-0:001:4611:0644N. BoyntonD0000023210-3:091:3922:2855D. TanabeD0110031200-3:550:0019:0468M. JurcinaD0000031200-7:120:0021:1483P. LeahyR0000000000-0:000:302:03Boston Bruins GoaltendersNo.PlayerEVPPSHSaves - ShotsSv%PIMTOI30T. Thomas\n(W) 16 - 170 - 00 - 016 - 17.941059:49Official Game ReportsGame SummaryEvent SummaryFaceoff Summary ReportFull Play-by-PlayTOI - CanadiensTOI - BruinsRoster ReportShift Chartshots by periodPeriodMTLBOS1st8132nd4123rd512Total1737Team StatsCategoryMTLBOSPower Plays0/22/7Hits1714Faceoff Wins3322Giveaways55Takeaways57Blocked Shots119Penalty Minutes166Additional Game FactsOfficialsHead CoachesBob Gainey: (Montreal Canadiens)Mike Sullivan: (Boston Bruins)Montreal Canadiens ScratchesRadek BonkMark StreitAlexander PerezhoginBoston Bruins ScratchesBrian LeetchEric NickulasJiri Slegr Tickets


març 2018 - Mutua Penedès\nLes revisions ginecològiques són importants per a la qualitat de vida de les dones. Són un instrument útil de prevenció de malalties i de resolució de dubtes per les dones. També pot detectar problemes lleus que, si no es tracten a temps, poden derivar a greus. Per aquest motiu, acudir al ginecòleg es fa imprescindible per a la salut de la dona. Així i tot, es converteix en un malson per a moltes dones. Llegir més\nCom vèncer els efectes del canvi d’hora\n21 març, 2018 /0 Comments/in Consells, Salut /by Christian Gómez\nAmb el canvi d’horari d’estiu avançarem el rellotge una hora. En la matinada del diumenge 24 de març, a les 02:00 seran les 03:00. Aquest és un canvi agressiu per al cos i el nostre rellotge intern experimentarà algun que altre desequilibri per la falta d’hores de son. Posa a punt el teu cos i que no t’atrapi el canvi d’horari! Llegir més\nhttps://www.mutuapenedes.com/wp-content/uploads/2018/03/canvi-dhora.jpg 350 720 Christian Gómez https://www.mutuapenedes.com/wp-content/uploads/2016/06/logo_blanc-1.png Christian Gómez2018-03-21 11:42:472018-03-21 11:42:47Com vèncer els efectes del canvi d'hora\n15 març, 2018 /0 Comments/in Consells, Salut /by Christian Gómez\nEn arribar la primavera, apareixen les temudes al·lèrgies. Encara que és un terme molt genèric, se sol parlar de la sensibilitat al pol·len de certes plantes. Però, actualment, són molts els processos al·lèrgics que afecten la població relacionat amb substàncies o situacions. Cada dia són més els casos de persones al·lèrgiques. Sigui a aliments, pol·len o altres substàncies, és important conèixer les al·lèrgies més comunes al nostre país, per protegir-nos correctament. Llegir més\nhttps://www.mutuapenedes.com/wp-content/uploads/2018/03/al·lèrgies-més-comunes.jpg 350 720 Christian Gómez https://www.mutuapenedes.com/wp-content/uploads/2016/06/logo_blanc-1.png Christian Gómez2018-03-15 08:00:142018-03-15 10:06:52Quines són les al·lèrgies més comunes?\n13 març, 2018 /0 Comments/in Nosaltres, Personal /by Christian Gómez\nEn la majoria dels casos, els treballadors estan donats d’alta en la Seguretat Social o en el règim d’autònoms (REPTA). Altres col·lectius professionals vinculats als col·legis professionals poden triar entre cotitzar a través del REPTA o d’una mutualitat. Per tant, es planteja la qüestió de la jubilació dels mutualistes, si és una alternativa de futur o no. Llegir més\nhttps://www.mutuapenedes.com/wp-content/uploads/2018/03/jubilació-dels-mutualistes.jpg 350 720 Christian Gómez https://www.mutuapenedes.com/wp-content/uploads/2016/06/logo_blanc-1.png Christian Gómez2018-03-13 08:05:412018-03-08 17:10:57Com plantejar la jubilació dels mutualistes\nMútua Penedès entrega els premis del VI Concurs de Pessebres\n7 març, 2018 /0 Comments/in Som Penedès /by Christian Gómez\nEl dijous 1 de febrer es van entregar els premis del VI Concurs de Pessebres de Mútua Penedès al Teatre Municipal Cal Bolet de Vilafranca de Penedès. Es van donar un total de tres premis, un al millor pessebre de cada categoria. Llegir més\nhttps://www.mutuapenedes.com/wp-content/uploads/2018/03/fotos-premiats2017-2018.jpg 535 1772 Christian Gómez https://www.mutuapenedes.com/wp-content/uploads/2016/06/logo_blanc-1.png Christian Gómez2018-03-07 07:00:532018-03-07 17:16:14Mútua Penedès entrega els premis del VI Concurs de Pessebres\n1 març, 2018 /0 Comments/in Consells, Salut /by Christian Gómez\nA part de l’alimentació, que parlarem d’això més a baix, llegeix el llistat de recomanacions per preparar-te per anar al gimnàs. Apunta aquests consells útils i prepara ja el teu entrenament. Llegir més\nhttps://www.mutuapenedes.com/wp-content/uploads/2018/03/anar-al-gimnàs.jpg 350 720 Christian Gómez https://www.mutuapenedes.com/wp-content/uploads/2016/06/logo_blanc-1.png Christian Gómez2018-03-01 08:00:592018-02-13 14:29:59Què has de saber si comences a anar al gimnàs


L'oratge: Cerecinos de Campos (Zamora) - Predicció 7 dies - Taula - Agència Estatal de Meteorologia - AEMET. Govern d'Espanya\nInici › L'oratge › Predicció › Municipis › Cerecinos de Campos\nPredicció per municipis. Cerecinos de Campos (Zamora)\nCapital: Cerecinos de Campos (altitud: 705 m)\nLatitud: 41° 53' 57'' N - Longitud: 5° 28' 58'' O - Posició: Veure localització\nDescarregar XML de la predicció detallada de Cerecinos de Campos\n45% 5% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 45% 25% 15%\n1400 1900 1200 1200\n2 / 10 -1 / 9 -1 / 14 6 / 14 2 / 11 0 / 13\n-1 / 10 -3 / 9 -1 / 14 6 / 14 2 / 11 0 / 13\n60 / 95 65 / 90 45 / 90 65 / 100 50 / 80 50 / 85\n-1 5 7 0\nVillafáfila (Municipi: Villafáfila) a 10,25 km - Altitud 690 m\nBenavente (Municipi: Benavente) a 19,62 km - Altitud 715 m\nMedina de Rioseco (Municipi: Medina de Rioseco) a 36,73 km - Altitud 731 m\nPozuelo de Tabara (Municipi: Pozuelo de Tábara) a 37,48 km - Altitud 711 m


Antic bloc de la Biblioteca - Escola Sant Jordi Lleida: Segre endins\nLa Gabriela m'ha enviat:\nHe vist baixar un rai en somnis, de Jordi Pasques i Canut (amic de la Gabriela) del llibre Segre endins.\nHe vist baixar un rai en somnis\nNo era jo qui somiava.\nEren les veus dels padrins\nque ho feien amb la mirada.\nBaixava un rai en somnis,\nde Basella, i s'ha aturat,\nal rasper de la Ribera.\nAltre cop he sentit les veus\ndel riu que tots sentien,\nquan el riu encara era un riu.\nHe sentit que cantaven:\nraier de Nargó,\ndel Segre lo Senyor.\nA Oliana dinarem,\na Bassella refermarem,\na Tiurana truitada,\na Ponts calderada,\na Artesa vi de bóta\na Balaguer calé\ni a Lleida lo Roial sencer!\nHe vist baixar un rai en somnis,\nbreu, com el temps que fuig;\nignot, com la tornada.\nEtiquetes de comentaris: oficis, poesia


1. Living WALLS. He was the son of 2. Paul Everett WALLS and 3. Living HALEY. He married Living MATHENY.\ni. Living WALLS.\n1. iii. Living WALLS. He married Living MATHENY.


How many words can you make out of resettles\nTotal Number of words made out of Resettles = 129\nResettles is an acceptable word in Scrabble with 9 points. Resettles is an accepted word in Word with Friends having 10 points. Resettles is a 9 letter long Word starting with R and ending with S. Below are Total 129 words made out of this word.\n8 letter Words made out of resettles\n1). settlers 2). trestles 3). sterlets 4). treeless 5). resettle\n7 letter Words made out of resettles\n1). testees 2). sterlet 3). settees 4). settles 5). retests 6). settler 7). letters 8). teleses 9). setters 10). streets 11). trestle 12). tressel 13). teeters 14). tersest 15). streels 16). testers\n6 letter Words made out of resettles\n1). resets 2). settee 3). sestet 4). serest 5). setter 6). sleets 7). retest 8). settle 9). terete 10). tsetse 11). teeter 12). street 13). streel 14). testes 15). steles 16). steers 17). steels 18). steres 19). tester 20). resees 21). lesser 22). esters 23). relets 24). reests 25). lessee 26). letter\n5 letter Words made out of resettles\n1). teels 2). teles 3). steer 4). terse 5). erses 6). leers 7). setts 8). sleet 9). ester 10). steel 11). stets 12). leets 13). stere 14). seres 15). reset 16). stele 17). relet 18). tress 19). seels 20). trees 21). rests 22). reest 23). seers 24). trets 25). tests 26). resee 27). reels\n4 letter Words made out of resettles\n1). leer 2). tret 3). stet 4). reel 5). tets 6). eels 7). tree 8). else 9). erst 10). tels 11). tele 12). eses 13). tees 14). teel 15). test 16). lees 17). sets 18). sers 19). rees 20). sere 21). sels 22). sees 23). seer 24). seel 25). rete 26). rest 27). sett 28). leet 29). rets 30). less 31). lets 32). lest\n3 letter Words made out of resettles\n1). ree 2). tet 3). ret 4). sel 5). let 6). els 7). see 8). ser 9). res 10). ere 11). ers 12). lee 13). tee 14). set 15). tel 16). eel 17). ess\n2 letter Words made out of resettles\n1). el 2). es 3). re 4). et 5). er\nNote There are 3 vowel letters and 6 consonant letters in the word resettles. R is 18th, E is 5th, S is 19th, T is 20th, L is 12th, Letter of Alphabet series.


Milford Mill - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMilford Mill és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Maryland. Segons el cens del 2000 tenia una població de 26.527 habitants.\n39° 20′ 50″ N, 76° 45′ 39″ O / 39.3472°N,76.7608°O / 39.3472; -76.7608Coord.: 39° 20′ 50″ N, 76° 45′ 39″ O / 39.3472°N,76.7608°O / 39.3472; -76.7608\nSegons el cens del 2000, Milford Mill tenia 26.527 habitants, 10.467 habitatges, i 6.855 famílies. La densitat de població era de 1.469,5 habitants per km².\nDels 10.467 habitatges en un 34,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 35,4% hi vivien parelles casades, en un 24,6% dones solteres, i en un 34,5% no eren unitats familiars. En el 27,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,49 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,02.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 27,7% tenia menys de 18 anys, un 8,9% entre 18 i 24, un 33,2% entre 25 i 44, un 21% de 45 a 60 i un 9,1% 65 anys o més.\nL'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 76,2 homes.\nLa renda mediana per habitatge era de 43.976 $ i la renda mediana per família de 49.177 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.725 $ mentre que les dones 31.230 $. La renda per capita de la població era de 20.195 $. Entorn del 6,7% de les famílies i el 8,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nGarrison (6 km)\nLochearn (3 km)\nPikesville (6 km)\nRandallstown (4 km)\nWoodlawn (5 km)\n↑ 2,0 2,1 2,2 «Fact Sheet- Milford Mill». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].\n↑ «Geographic Comparison Table- Milford Mill». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.[Enllaç no actiu]\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Milford_Mill&oldid=26727948»


Grup PUMSA de Mataró, posa a la venda bona part del seu patrimoni | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nGrup PUMSA de Mataró, posa a la venda bona part del seu patrimoni\nEl Consell d’Administració de Promocions Urbanístiques de Mataró SA (PUMSA) va aprovar per unanimitat, el 12 de febrer, les bases del concurs per a la transmissió de diversos immobles propietat de PUMSA i GINTRA, valorats en 70 milions d’euros. L’operació es fa per complir el pla de viabilitat de l’empresa\nAntecedents <?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nAquesta operació s’emmarca dins del compliment dels objectius fixats pel document de Projeccions Economicofinanceres 2012-2017 aprovat pel Consell d’Administració en data 6 de juliol de 2012, que defineix un pla de vendes d’actius, entre d’altres eixos estratègics, per aconseguir un escenari de viabilitat i continuïtat de l’empresa.\nPUMSA té un important patrimoni fruit dels més de vint anys d’activitat i generat per la inversió en grans projectes de la ciutat. L’empresa ha invertit en projectes d’urbanització, creació de sòl industrial, construcció de naus, equipaments públics, habitatges socials i aparcaments, així com en el patrimoni arquitectònic i cultural de Mataró.\nPer fer front a l´endeutament de PUMSA s’ha definit un pla de vendes que ara s’executarà mitjançant aquest concurs, en el qual s’hi inclou part del patrimoni de les empreses del Grup PUMSA. A la selecció hi ha terrenys, oficines, locals, naus industrials, edificis d’habitatges i aparcaments. Destaquen el Centre de serveis logístics, els aparcaments del Parc Central i plaça de Granollers, i solars a diferents punts de la ciutat.\nPel que fa a la licitació del concurs, serà un procediment obert amb publicitat i concurrència.\nEls interessats podran presentar ofertes tant per lots íntegres d’immobles com per immobles individuals, però a l’hora d’adjudicar es donarà preferència a les ofertes dels lots.\nEls criteris d’adjudicació seran l’oferta econòmica proposada i el termini de pagament.\nLa convocatòria del concurs està prevista durant la segona quinzena del mes de febrer, i s’atorgarà el termini d’un mes per a la presentació de les ofertes per part dels interessats. PUMSA procedirà a publicar el concurs en el perfil del contractant de l’empresa, així com a la premsa d’àmbit nacional i local.


Informació de la Ribera: Fotodenúncia\nObrim aquesta nova secció per a tots els ciutadans i ciudatanes que vulguem denunciar, alertar o informar a través de les imatges preses per ells mateix sobre els problemes o situacions que tenen als seus pobles o muncipis. Informació de la Ribera vol seguir donant així veu a la participació activa, lliure i responsables de tots i totes.\nPodeu enviar les vostres fotografies juntament amb una explicació del fet a :\nLes fotografies i el text han d'anar signades per l'autor o autora, podeu especificar si voleu que apareguen publicades sota un pseudònim i quin.\nInformació de la Ribera no es responsable de les declaracions de les persones que hi col·laboren.


L’Alta Ribagorça inicia la Campanya de Falles 2011 — Consell Comarcal de l'Alta Ribagorça\nEsteu aquí: Inici → Serveis web → Actualitat → L’Alta Ribagorça inicia la Campanya de Falles 2011\nper scasanovas darrera modificació 14/06/2011 18:09\nl Consell Comarcal de l'Alta Ribagorça ha editat el programa “FALLES 2011” que recull el calendari de la baixada de falles de l’Alta Ribagorça. A més el fulletó inclou altres activitats relacionades que es realitzaran durant els mesos de juny i juliol.\nEl Consell Comarcal de l'Alta Ribagorça ha editat el programa “FALLES 2011” que recull el calendari de la baixada de falles de l’Alta Ribagorça. A més el fulletó inclou altres activitats relacionades que es realitzaran durant els mesos de juny i juliol.\nAixí, la temporada de baixada de falles 2011 s’iniciarà el proper dissabte dia 18 a Durro (Vall de Boí) amb la baixada infantil i la baixada d’adults. A més, la baixada coincideix amb la Festa Major de Durro.\nLes falles són uns troncs resinosos d'uns dos metres de llargària que es preparen uns dies abans perquè estiguin a punt el dia de la baixada. La baixada s'inicia des d'un lloc elevat de la muntanya visible des del poble on, guiats pel cap de colla, arribarà la filera de foc per fer una gran foguera amb les falles que s'han utilitzat en el descens. La tradició prové de ritus ntics de culte al sol.Les baixades de les falles tenen lloc a pobles de les comarques de l'Alta Ribagorça coincidint amb el solstii d'estiu.


» Noticia – 20/01/2018 Noticia – 20/01/2018 | Vespa Club Lleida\nNoticia – 20/01/2018\nby info | gen. 20, 2018 | Sense categoria\nDemà anem a La Granja d’Escarp. T’apuntes? Sortida a les 9:00h des de Ricard Viñes. Dipòsits plens!


Hatchet II - Sitges Film Festival - Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya\nEl 2006 és una data assenyalada: l’any en què el terror va veure com a l’exhaustiva nòmina d’assassins sanguinaris s’hi sumava el deforme i satíric Victor Crowley. Aleshores, a la bella Marybeth li va anar d’un pèl, de morir. Hatchet II recupera la seva heroïna, que torna als pantans de Louisiana acompanyada d’un batalló de caçadors i amb l’objectiu d’enterrar els cadàvers de la família i, sobretot, d’eliminar el temible assassí del gran pantà. Una nova reivindicació del terror dels anys vuitanta per part del rei de l’slasher contemporani, Adam Green. Destrals, serres elèctriques i sang a dojo per a celebrar el retorn de Victor Crowley.\nNascut a Holliston, Massachusetts, va estudiar cinema a la Hofsta University. L’any 2000 debutà amb la comèdia Coffee & Donuts, a la qual seguí l’èxit rotund de la seva segona pel·lícula: Hatchet (06). Ha dirigit Frozen (10), present també en aquesta edició.\nEstats Units. 2010Director: Adam GreenProductors: Derek Curl, Sarah J. Donohue, Sarah Elbert, Jason Miller, Cory NealProductors executius: Adam Green, Andrew Mysko, Greg Newman, Mark WardGuió: Adam GreenFotografia: Will BarrattMuntatge: Ed MarxMúsica: Andy GarfieldDisseny de producció: Bryan McBrienSo: Bobby FiskEfectes especials de la criatura i de maquillatge: Robert Pendergraft, Aunt Dolly’s GarageVestuari: Heather AllisonIntèrprets: Danielle Harris, Tony Todd, Kane Hodder, Tom Holland, R. A. MihailoffDurada: 90 minuts\nDurada: 285' Prado Midnight X-Treme 285'\nDurada: 285' Retiro Midnight X-Treme 285'


Anastasi de Lleida - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Confraria de Sant Anastasi)\nPer a altres significats, vegeu «Anastasi».\nSant Anastasi de Lleida o de Badalona\nTalla del sant a Santa Maria de Badalona\n11 maig 305 (41/42 anys)\nSuposadament a Badalona\nEsglésia Catòlica Romana. No apareix al Martirologi Romà. La seva existència és dubtosa i es creu que el sant fou un invent del segle xv. Culte restringit a l'àmbit local de Lleida i Badalona\nOficialment des de 1618. Culte local , Lleida nomenat per Antoni Agustí i Albanell\nPrimer fou el 9 de maig. A finals dels segle xviii es trasllada a l'11 de maig\nSoldat romà, amb espasa i la palma del martiri\nLleida - 9 de maig de 1627 Badalona - 9 de maig de 1672\nAnastasi de Lleida (Lleida, c. 263 – 11 de maig de 305) o de Badalona va ser, segons la tradició, un soldat de les legions romanes nascut a Lleida vers l'any 263 en el si d'una família pagana, esdevingut cristià i poc després martiritzat a Badalona durant la persecució de Dioclecià, datant-se la seva mort l'11 de maig del 305.\nSegons la llegenda, Anastasi va entrar a les legions i arribà ser guàrdia personal del mateix Dioclecià. Eventualment es va convertir al cristianisme, commogut per la fe del cristians durant la persecució. Perseguit juntament amb uns altres 73 companys seus, va ser finalment capturat i dut a Badalona, on va morir martiritzat. La seva existència i historicitat s'ha posat en dubte, i es creu que fou un sant inventat al segle xv, potser per desdoblament amb Anastasi de Pèrsia. Tanmateix, des de 1627 a Lleida, i des de 1672 a Badalona, és sant patró i copatró d'aquestes dues poblacions, respectivament.\nLa seva festa no havia tingut un dia concret establert, fins que s'estableix el 9 de maig, i després al segle xviii l'11 de maig. Aquesta data és el dia en què se celebren les festes majors a les dues ciutats que el tenen per patró. Iconogràficament és representat com un soldat romà, portant una espasa, i una palma com a símbol del martiri i d'ésser seguidor de Crist.\n3.1 A Lleida\n3.2 A Badalona\nTotes les obres de sants i martirologis coincideixen en atribuir l'antiga Ilerda, actual Lleida, com a indret de naixença d'Anastasi. A grans trets la llegenda de sant Anastasi conta que visqué i fou soldat de les legions romanes en l'època Dioclecià. Més concretament es diu que va néixer vers l'any 263. De pares pagans, hauria fet carrera militar a Roma, arribant al grau de centurió i guàrdia personal de Dioclecià. Segons alguns autors, hauria estat familiar del propi emperadors i després d'ascendir a la milícia romana i de produir-se de l'edicte de persecució als cristians, es commogué d'aquella fe i es declarà cristià i defensor de la fe, i malgrat els esforços per fer-lo renegar de la seva nova religió no ho aconseguiren. Els seus companys legionaris, també es convertiren al cristianisme. Els autors li atorguen també bones atribucions com la virtut, la bonesa, així ho recull Joan Amades, que diu que Anastasi tingué gran influència en els seus companys gràcies a les seves virtuts, i tots es convertiren per seguir-lo. Perseguits ell i els altres soldats pel governador de la província, Dacià, va fugir, però en tornar, els van dur de Lleida a Tarragona, després a Saragossa i finalment a Barcelona, essent traslladat a Baetulo, és a dir a Badalona, on morí màrtir juntament amb els 63 o 73 companys o socis seus.\nSituar una data concreta del seu naixement, i especialment la de la seva mort, que mai va ser conegut en no ser una llegenda antiga, va acabar per esdevenir una atribució que variava segons l'autor, així alguns deixaven sense indicar un dia concret del calendari i el posaven sols en un mes, per exemple hi ha el cas en què aparèixer en el mes de desembre, per tal d'incloure'l en el Santoral.\nSegons Enrique Flórez, les referències més antigues al relat hagiogràfic d'Anastasi i els seus companys d'armes són del Segle XV. Diu que la primera referència fou la d'un mapamundi espiritual realitzat el 1450 pel bisbe de Châlons-en-Champagne, Jean Germain. Posteriorment seria reproduït en les Taules de Ptolemeu, impreses a la ciutat d'Ulm el 1486, i en el martirologi de Francesco Maurolico, imprès a Venècia el 1568. En línies generals, amb alguns matisos i petites diferències a causa d'errors o de causa desconeguda, aquestes obres mantenen el relat hagiogràfic d'Anastasi sense canvis, tret de les confusions que hi ha entre els autors en situar el seu martiri a Badalona o a Barcelona.\nA Catalunya, el primer a esmentar-lo és l'humanista Jeroni Pau, el 1491, que fa alguns canvis biogràfics, i tanmateix no esmenta les seves fonts, probablement les anteriors esmentades. A partir d'aquesta data, els autors que en parlen són diversos: Antoni Vicenç Domènec ho feu en la seva Historia general de los santos y varones ilustres en santidad del principado de Cataluña, en la seva edició de 1602: «El bienaventurado San Anastasio fue Catalán de nación [...] y natural de la ciudad de Lérida». De finals de segle xvii és l'esment de Joan Gaspar Roig al Llibre de feyts d'armes de Catalunya (1673-1675) on es reprodueix més o menys la mateixa història. Flórez esmenta altres autors que la inclogueren en les seves obres com Jeroni Pujades i Felipe Ferrario, el darrer no obstant això erra a l'hora de situar el seu martiri també a la ciutat de Lleida i, a més, estableix la festivitat el 23 de gener sense cap mena de fonament en altres obres hagiogràfiques, citant simplement l'obra de Maurolico i les taules eclesiàstiques lleidatanes. Però Flórez, que tenia a les seves mans el breviari i el calendari de la seu de Lleida, diu que no apareixen ni sant Anastasi ni els seus companys, de fet segons Jean Bolland, Ferrario volia dir que la resposta correcta es trobaria en la documentació de la ciutat de Lleida. Així mateix, tampoc a l'obra de Maurolico hi apareix esment, tot i la inclusió del mapamundi de Jean Germain.\nAmb el pas dels anys, la llegenda s'assentà i, més tard, fou recollida per Joan Amades al seu costumari. Així mateix, l'existència d'aquest sant ha estat posada en dubte posteriorment, un dels primers autors a fer-ho va ser el religiós badaloní Gaietà Soler i Perejoan a través d'un estudi històric.\nA Anastasi se li han atribuït diversos miracles. Un d'ells a Lleida, quan encara era amb vida, el sant i els seus companys fugint de les legions romanes, assedegats s'aturaren a un pou per treure aigua, però no tenia corda. Anastasi implorà l'ajuda de Déu i l'aigua va començar a brollar per sobre del brocal, ran d'això ell i els seus companys, amb coratge renovat, van entrar novament a Lleida on breument però amb intensitat realitzarien una evangelització.\nA Badalona, el 1885 hi hagué una epidèmia de còlera. Els veïns del carrer del Pinzell va resar al sant perquè cap resultés mort. La supervivència de tots ells tret d'un, mort per altres causes alienes a l'epidèmia, va portar a la creença d'un miracle de sant Anastasi, i l'antic carrer va ser rebatejar com carrer de Sant Anastasi. Una altra llegenda es diu que va passar a partir de 1896, després d'unes excavacions als terrenys dels marquesos de Barberà van posar al descobert un forat amb ossos al fons, la llegenda a grans trets és com la descriu Joan Amades: «uns enderrocs de la vella presó de sant Anastasi, damunt dels quals va néixer un ametller, que era el més gos i gemat de tota aquella contrada i el que primer floria». Aquest ametller és esmentat pel cronista Josep Soler i Barriga com un arbre miraculós pel color estrany dels seus fruits: «[...][Anastasi i els seus companys] fueron enterrados dentro del Grande Cerco de la casa ilustre del Sr. Marqués de Pinós, entonces Marqués de Barbará [...]: se funda dicha presunción en que dentro de dicho cerco había un almendro que daba frutos con la siguiente particularidad: toda concavidad ó parte interior de la cáscara en que está encerrada la almendra estaba teñida de color de sangre, de manera que muchos de los naturales que hoy viven, se acuerdan de haber visto dicho almendro y haber cogido de sus frutos con dicha extrañeza. [...]».\nMalgrat la falsedat de sant Anastasi, tant a Lleida com a Badalona es van dur a terme processos de reconeixement i finalment va ser nomenat patró a ambdues poblacions. De fet, a Lleida la veneració es remuntava al 1578, any en què el Consell general de la Paeria aprova el seu culte a proposta del bisbe Antoni Agustí el 1571, tanmateix no tingué caràcter oficial fins al 1618, de fet la lectura solemne del vot de la ciutat per nomenar-lo sant protector per part els paers no es feu fins al 9 de maig del 1627, a la Seu Vella de Lleida. A Badalona, en canvi, la proposta de realitzar celebracions en honor de sant Anastasi va ser de la Confraria de Sant Anastasi. Aquesta entitat de caràcter religiós fou fundada el 24 d'abril de 1671. No obstant això, sembla que a la vila les festes en honor del sant se celebraven almenys des de 1635.\nNo fou fins al 6 de maig de 1672 quan el bisbe de Barcelona va decretar que fos festa preceptiva a la vila a tots efectes, malgrat que d'antuvi el va confondre amb Anastasi de Pèrsia, i establí el dia 22 de gener, després esmenat pel 9 de maig. L'eufòria va portar que l'any primer de celebració, el consistori acordés declarar sant Anastasi copatró de Badalona, juntament amb la Mare de Déu d'Agost. La data festiva no es traslladà a l'11 de maig fins a finals del Segle XVIII.\nLes ciutats, de fet, van esmerçar-se a trobar evidència i proves de l'existència del sant. El lleidatà Jordi Curcó explica: «la tradició ens assenyala, fins i tot, l'indret del seu bressol [...]», en referència a la Casa Prous, al núm. 22 de l'antic carrer de la Bruneteria (avui Magdalena), on suposadament hauria nascut el sant i on, curiosament, es trobaren les restes d'una antiga casa romana. Mentre que a Badalona, com a lloc del martiri, segons explica Joan Amades, s'havien conservat «uns enderrocs de la vella presó [...]». De fet, existeix l'anomenat «Pou de Sant Anastasi», que no és sinó un antic conducte d'aigües de l'època romana. La denominació d'aquest indret prové de l'any 1896, quan es van dur a terme les excavacions als terrenys de la Torre Vella, dels marquesos de Barberà, al carrer d'en Fluvià. Al fons del forat va aparèixer una mena de fangar amb presència d'ossos i a les parets hi havia anelles de subjecció, però sense cadenes. Hi entraren un seguit de persones, entre elles el rector, i segons escriu Josep Maria Cuyàs, quan sortiren duien «una cajita de madera con huesos bastante calcinados, cenizas y tierra mezclados» sense cap altre element que pogués caracteritzar les restes del sant o dels seus companys. Amb l'incendi de Santa Maria de Badalona el 1936, l'administrador de la Confraria de Sant Anastasi, Jaume Ribó, s'endugué les relíquies i les guardà fins després de la Guerra Civil. Segons la mateixa confraria, actualment només dos administradors saben on són els ossos.\nArticle principal: Festes de Maig (Lleida)\nÉs la Festa Major de la ciutat, en la qual s'hi realitzen tot un seguit d'actes tradicionals en els dies al voltant de l'11 de maig que tenen una gran participació i un ampli espectre d'activitats més enllà de les purament religioses.\nVinyeta d'Ermengol dedicada a Sant Anastasi i la Festa Major de Lleida\nEl dia del patró està marcat per una ofrena floral, després es fa un ofici solemne amb els gegants de la ciutat participant també. Mentre que tot un seguit de persones, entitats i elements del seguici popular: macers, pubilles, heralds, la Banda Municipal, lo Marraco, gegants, capgrossos, diables, bastoners, cases regionals, protagonitzen la desfilada. A la catedral, el bisbe oficia una missa en honor del sant i després una processó on participen moltes entitats de la ciutat i es canten també els goigs a Sant Anastasi, fins a arribar a la plaça de Sant Joan on es realitzen balls i ofrenes.\nArticle principal: Festes de Maig (Badalona)\nTot i que les Festa Major de Badalona és la Mare de Déu d'Agost, el dia 11 de maig és un dels dies claus en el marc de les Festes de Maig, festivitats que han guanyat moltíssima més importància que les festes d'agost. Durant tot el mes de maig es realitzen tot una sèrie d'actes, trobades i fires que atrauen molta participació d'entitats i de la ciutadania. L'acte central és Cremada del Dimoni, el dia de la vigília de Sant Anastasi, la nit del 10 de maig es realitzen actes com l'Acte Sacramental on Sant Anastasi lluita contra els dimonis, vencent-los, tot seguit comencen els focs artificials i es crema al dimoni. Semblant a Lleida, a Badalona el dia 11 es fa un ofici solemne, una processó, entre altres elements de caràcter més religiós.\nL'any 2001, la confraria inicià una gran recuperació de les tradicions d'època moderna, tals com: l'ofici solemne amb la Missa de Sant Josep del compositor badaloní Salvador Valls Franch a càrrec de la Societat Coral La Badalonense, la passada del sant, el ball de la bandera de Sant Anastasi i l'edició de goigs, els quals són interpretats per l'Orfeó Badaloní en la clausura del dia del sant a l'església de Santa Maria. A partir de l'any 2017 el Cant dels Goigs està a càrrec de la Societat Coral La Badalonense amb el seu director Juan Carlos Marquez Carrillo. Així mateix foren restaurats tant l'altar dedicat a Sant Anastasi al temple, i les tres imatges que es conserven i surten en les passades pels carrers.\nSe'l representa vestit com un soldat romà portant una espasa i una palma (que simbolitza el seu martiri) o bé una creu (que simbolitza la seva condició de cristià).\nRelleu atribuït Joan Adan, segle xviii (Museu de Lleida)\nImatge i altar obra de Claudi Rius (1953) a l'església de Santa Maria de Badalona.\nImatge a la capella de sant Anastasi de la Catedral Nova de Lleida.\n↑ 1,0 1,1 1,2 Flórez, 1775, p. 355.\n↑ 2,0 2,1 Roig i Jalpí, Joan Gaspar. Libre dels feyts darmes de Catalunya. Llibreria d'Alvar Verdaguer, 1873, p. 44.\n↑ 3,0 3,1 Domènec, Antoni Vicenç. Historia general de los santos y varones ilustres en santidad del principado de Cataluña. Girona: Imprenta de Gabriel Graells y Giraldo Dotil, 1602, p. 121.\n↑ 4,0 4,1 4,2 Gaya Fuertes, Anna Maria. La nostra cultura: Arts, festes, llegendes i tradicions populars de Lleida. Lleida: Universitat de Lleida, 2008, p. 133-134. ISBN 978-84-8409-517-0.\n↑ 5,0 5,1 5,2 5,3 5,4 Flórez, 1775, p. 356.\n↑ 6,0 6,1 6,2 6,3 Amades, Joan. Costumari català. Vol. 3. Barcelona: Editorial Salvat, p. 596.\n↑ Flórez, 1775, p. 357.\n↑ Soler i Amigó, 1985, p. 50.\n↑ Soler i Amigó, 1985, p. 48-49.\n↑ 10,0 10,1 10,2 Cuyàs i Tolosa, Josep Maria. Apuntes monográficos sobre San Anastasio mártir: co-patrón de nuestra ciudad (en castellà). Badalona: Artes Gráficas Prisma, 1941.\n↑ 11,0 11,1 «Sant Anastasi». Confraria de Sant Anastasi. Arxivat de l'original el 8 de gener 2014. [Consulta: 24 juny 2013].\n↑ 12,0 12,1 Carvajal, C «La Confraria de Sant Anastasi celebra 340 anys». El TOT Badalona, 07-05-2011 [Consulta: 16 agost 2013]. Arxivat 7 de gener 2014 a Wayback Machine.\n↑ «Badalona». Gran Enciclopèdia Catalana. Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 19 abril 2015].\n↑ Soler i Amigó, 1985, p. 32.\n↑ 15,0 15,1 Curcó, Jordi. Sant Anastasi de Lleida: història, tradició i llegenda. Lleida: Paeria de Lleida, 2002, p. 34.\n↑ «Conducte d'aigües». Museu de Badalona. [Consulta: 19 abril 2015].\n↑ PUJOL VILÀ, Pau. «Festa Major de Sant Anastasi de Lleida». [Consulta: 24 juny 2013].\n↑ Redacció «La ciudad de Lleida ofrece su cara más alegre en honor de Sant Anastasi» (en castellà). La Vanguardia.\n↑ Paeria de Lleida. «Els lleidatans honoren Sant Anastasi, patró de la ciutat». [Consulta: 24 juny 2013].\n↑ Ajuntament de Badalona. «Festes de Maig 2013». [Consulta: 24 juny 2013].\n↑ «La Confraria». Confraria de Sant Anastasi. Arxivat de l'original el 7 de gener 2014. [Consulta: 16 agost 2013].\n↑ Serra de Argila, Pere. Santa Maria de Badalona. El pas dels anys 1936-1966. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2005, p. 67.\nFlórez, Enrique. España Sagrada (en castellà). Tom XXIX. Madrid: Imprenta de Don Antonio de Sancha, 1775.\nSoler i Amigó, Joan (textos); Arànega, Mercè (il·lustracions). Maig Major. Documentació sobre la història de les Festes de Maig a Badalona. Badalona: Mascaró de Proa, 1985.\nSignes del Temps - Festa de Sant Anastasi (entrevista a Jordi Curcó).\nGoigs a Sant Anastasi (Badalona)\nGoigs a Sant Anastasi (Lleida) Arxivat 2017-04-15 a Wayback Machine.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Anastasi_de_Lleida&oldid=28060148#Confraria_de_sant_Anastasi_de_Badalona»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 ago 2021 a les 14:13.


Next Talks / El repte de dissenyar el futur - arqxarq\nNext Talks / El repte de dissenyar el futur\nCicle de debats | Barcelona Design Week | 18 nov. – 25 nov\nEl cicle de debats ‘Next talks: el repte de dissenyar el futur’ reflexiona sobre el paper del disseny en l’actualitat amb alguns dels arquitectes i interioristes més innovadors del moment.\nAquest cicle de debats forma part del programa ‘Viure l’Arquitectura ’de la Barcelona Design Week, i servirà com a espai per explorar les idees i circumstàncies que configuren el nostre futur des del disseny.\nDimecres 18 de novembre / “Viure l’Arquitectura”\nElina Vilá d’Estudio Vilablanch / Pati Núñez, comissària de Viure l’Arquitectura.\nDivendres 20 de novembre / “Noves arquitectures efímeres? Perduts a l’espai”\nJosep Ricart d’H Arquitectes / Coque Claret, arquitecte i fundador del AUS, del COAC\nDilluns 23 de novembre / Inauguració exposició “Fàbules d’ahir i avui”\nAmb l’artista Jordi Bernadó\nDimecres 25 de novembre / “La revolució de l’habitatge”\nJosep Bohigas, arquitecte / Benedetta Tagliabue, arquitecte\nAquestes sessions estaran moderades per la periodista Carolina Rosich (tv3)\nACCÉS – es retransmetran en directe cada un dels dies a partir de les 18h a Instagram Live @Patinunez_agency i després de la BDW al canal de YouTube.\nARQUITECTURES ESCRITES | ENRIC MASSIP-BOSCH (AXA)\nSOSTRES, JOSEP MARIA 2020\nLa convocatòria, organitzada per AxA i l’empresa Baumit, va atorgar el premi en categoria Projecte i en categoria Obra Construïda


Lloguer de cotxes familiars a Lugano, Suïssa. Reservi avui! – Rentalcars.com\nAlquiler de Coches Lloguer de cotxes familiars Suïssa Lugano\nCotxes familiars de lloguer a Lugano\nOmpli el formulari per trobar els millors preus en cotxes familiars a Lugano\nRentalcars.com es el nom comercial de TravelJigsaw Societat Limitada registrada a Anglaterra i Gal•les (Numero: 05179829) a l’adreç a 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. ID: AE763


La primera part del documental "Punk's not dead", emesa dimecres 16 a Sputnik, es pot veure fins dimecres 23 en streaming clicant aquí.\n(àudio: doblat en mono)\nEscolti, Sr sputnik, quants documentals sobre la Motown s'han fet al seu programa? Jo recordo un en capítols.\nMonogràfics sobre Motown se n'ha emès un en dues parts (títol original: "Standing in the shadows of Motown"). Però se n'ha parlat en altres programes -per exemple, en alguns capítols de les sèries "Walk on by" i "Soul deep", totes dues de la BBC-.\nMoltes gràcies, Sr sputnik.\nDoble sessió de Sputnik el dia de Reis.\nEstrenem “Es busca productor”, un programa fet per un equip de l’Sputnik. I a continuació, celebrem el 75 aniversari del naixement d'Elvis amb una crònica de la gravació del seu primer àlbum, "Elvis Presley".\nDIMECRES 6 DE GENER, A LES 23.00h -CANAL 33-\n“Es busca productor”\nDarrere de cada bona cançó hi ha, almenys, un bon compositor. Però sovint hi ha algú altre, a mig camí entre el tècnic i l'artista, que pot convertir una cançó en un èxit o un fracàs. L’Sputnik es proposa explicar la història dels productors artístics a Catalunya, i a més, respondre una pregunta: què és, un productor musical?\nAl programa apareixen Alain Milhaud (Los Bravos, Maria del Mar Bonet, Smash…), Tony Ronald (Los Diablos, Los Amaya…), Rafel Moll (Sisa, Gato Pérez, El Último de la Fila..), Maurizio Tonelli (mà dreta del desaparegut Marc Grau en la producció de Sopa de Cabra, Els Pets, Lax’n’busto…), Javier Vicente (Orgullo de España, The Pantano Boas…), Quimi Portet (Adrià Puntí, Albert Pla…), Santi García (Unfinished Sympathy, Aina…), Xasqui Ten (Rosa, Sonia y Selena…), Ricky Falkner (standstill, Love of Lesbian, Sidonie…) i Guillamino.\nI a més, La Banda Municipal del Polo Norte es posa a les ordres d'un productor interpretat pel periodista, guionista i DJ Òscar Dalmau.\nDIMECRES 6 DE GENER, A LES 00.00h -CANAL 33-\nEl 8 de gener se celebren 75 anys del naixement d'Elvis. Nosaltres el recordem amb un documental sobre el seu primer àlbum. Portava per títol “Elvis Presley”, i va convertir el rock and roll en un fenomen de masses.\nGravat l’any 1956, conté èxits com “Hound dog” i està fet a base de country, balades i rhythm and blues. Una barreja de músiques que, en la veu d’Elvis, va transformar la música popular del segle XX.\nAquest programa no estarà disponible en streaming.\nEl documental "Es busca productor", emès dimecres 6 a Sputnik, es pot veure fins dimecres 13 en streaming clicant aquí.\nNou -i millor horari- d'emissió.\nSputnik canvia d'horari: aquest dimecres s'emet a les 23.15h, i a partir de la setmana següent, a les 23h. Tot plegat, una hora abans que fins ara.\nFelicitats pel documental sobre els productors.\nYour Mirror last edited by\nMoltes felicitats pel documental "Es busca un productor"!!!! Em va encantar, tant l'encert en els productors entrevistats com el fil conductor amb La Banda Municipal del Polo Norte. Enhorabona a tot l'equip!!!\nChokebore / Your Mirror:\nmoltes gràcies per les felicitacions. Les fem extensives a tothom.\nDIMECRES 20 DE GENER, A LES 23.00h -CANAL 33-\n“Diari de Woodstock” (capítol 2)\nDissabte: un festival desbordat\nÉs dissabte 16 d’agost de 1969. El festival de Woodstock supera totes les expectatives de públic. Per problemes de temps, l’organització ha hagut de triar entre construïr l’escenari o les tanques del recinte. Ha escollit fer l’escenari, de manera que el públic assisteix als concerts gratuïtament. Woodstock és una festa.\nL’organització fa aigües, però la música no s’atura. Santana, The Who i Janis Joplin són només alguns dels protagonistes del segon capítol de la sèrie “Diari de Woodstock”, una producció signada per Chris Hegedus (companya del llegendari D.A. Pennebaker) que fa una crònica en tres parts del festival.\nAquest programa estarà disponible en streaming a la web durant els set dies posteriors a la seva emissió. El primer episodi de la sèrie es pot veure fins dimecres 20 clicant aquí.\nDIMECRES 27 DE GENER, A LES 23.00h -CANAL 33-\n“Diari de Woodstock” (capítol 3 i últim)\nDiumenge: un final apoteòsic\nAl tercer i últim dia de festival, Joe Cocker, The Band i Jimi Hendrix ofereixen concerts inoblidables. El cantant britànic anima els assitents a col•locar-se, Hendrix deconstrueix l’himne dels Estats Units en una actuació que passarà a la història i els integrants d’una comuna hippie, The Hog Farm, s’encarreguen de la seguretat.\nWoodstock és un èxit artístic i de públic, però els organitzadors miren de salvar el festival del desastre financer. Aquesta setmana, l’Sputnik emet l’últim capítol de la sèrie “Diari de Woodstock”, una crònica del més llegendari dels festivals de rock de la història.\nDIMECRES 3 DE FEBRER, A LES 23.00h -CANAL 33-\n“L'Amèrica de Johnny Cash”(1a part)\nLa figura de Johnny Cash plana sobre músiques de tota mena, i fins i tot arriba més enllà de la música. Gràcies a les seves cançons, però també a la manera com va viure la seva vida, Johnny Cash estarà per sempre lligat a assumptes com la religió, la política i la justícia dels Estats Units.\nDes de l'estrella de gangsta rap Snoop Dogg fins al polític Al Gore, tothom es reconeix admirador seu. Aquesta setmana estrenem la primera part de "L’Amèrica de Johnny Cash" ("Johnny Cash's America"), un retrat de les moltes cares de l’home de negre.\nEntre entrevistats que apareixen al programa hi ha, entre molts d’altres, els músics Kris Kristofferson, Steve Earle, Merle Haggard, Sheryl Crow, Loretta Lynn i John Mellencamp, la germana i les filles de Cash, els productors Jack Clement i Rick Rubin i alguns dels presos que eren als concerts que Cash va fer a la penitenciaria de San Quentin.\nAquest programa estarà disponible en streaming a la web durant els set dies posteriors a la seva emissió, i el tràiler del documental es pot veure aquí.\nLa primera part del documental "L'Amèrica de Johnny Cash", emesa dimecres 3 a Sputnik, es pot veure fins dimecres 10 en streaming clicant aquí.\nNo he pogut veure cap de les parts del festival de Woodstock. Per que he estat perdut un temps.\nNo fa gaire vaig veure el film de Ang Lee sobre el festival i hem va agradar "mazo". Haguès estat collonut veure aquests documentals. Que podem fer alguna cosa?\n"Diari de Woodstock" es va estrenar a l'estiu -per allò de fer-ho coincidir amb el 40 aniversari- i l'hem tornat a emetre al gener, o sigui que ara per ara no està previst que el tornem a emetre a Sputnik, almenys durant un temps. Ho sentim.\nNo fa gaire vaig veure el film de Ang Lee sobre el festival i hem va agradar "mazo". Haguès estat collonut veure aquests documentals. Que podem fer alguna cosa? :roll:\nHem penso que ja ho he trobat a taringa en anglés SE o és algo semblant. Gràcies igualment .\nPara escribir así en catalán mejor nos pasamos al filipino.\nAhí lo llevas en filipino:\nSa tingin ko natagpuan sa taringa o mga katulad na bagay. Salamat din sa


SPORTYOU El central y Ousmane Dembélé están sancionados y no iban a jugar ante el Eibar, pero estaban convocados en la Ciudad Deportiva.Nuevo lío de Piqué con los Mossos por aparcar en un paso de cebra para cenar en un restaurante 18/10/2019\nSPORTYOU El jugador azulgrana compareció en rueda de prensa e hizo balance de sus primeras semanas en el Barça.Antoine Griezmann fue el encargado de atender a los medios junto a Ernesto Valverde en el día previo al partido de Champions entre Barça e Inter 01/10/2019\nSPORTYOU Los dos brasileños del Real Madrid fueron protagonistas en la victoria ante Osasuna.El surcoreano deslumbra en su primera titularidad con el Valencia.A los grandes les lucen los pequeños. Algunos de los jugadores que más han dado que hablar en este inicio de Liga no alcanzan aún los 20 años 26/09/2019\nSPORTYOU Pésimo partido del equipo de Valverde, que sigue sin ganar fuera de casa.Consulta la clasificación de Primera División.El FC Barcelona llegó a Las Cármenes con los mismos puntos que el Granada y salió con menos 22/09/2019\nSPORTYOU El francés marca un doblete en la primera victoria azulgrana en LaLiga.El Camp Nou ya ovaciona a Antoine Griezmann. El francés, recibido este verano con recelo por parte de la afición azulgrana, brilló en la goleada del FC Barcelona ante el Real Betis, primera victoria azulgrana en LaLiga 25/08/2019


Augmenta la capacitat d'innovació de la teva pime (Manresa). ACCIÓ - Agència per la competitivitat de l'empresa\nAugmenta la capacitat d'innovació de la teva pime (Manresa)\ndijous, 13 de desembre del 2018\nTens un repte i busques solucions innovadores per abordar-lo? Aquesta és la teva sessió.\nAquí t’ensenyarem a generar noves idees per donar resposta a un repte, que es transformaran en innovacions, anant molt més enllà del brainstorming. S'utilitzarà una metodologia lúdica i rigorosa a través del gaming, per aprendre de primera mà nous enfocaments en la resolució de problemes.\nEls assistents aprendreu a sistematitzar el procés creatiu per innovar amb una metodologia de 4 fases. Aquesta metodologia, anomenada Binnakle, us permetrà generar noves solucions a qualsevol repte de l'empresa.\nLes quatre fases del procés creatiu es convertiran en quatre missions amb les que els participants competireu per equips per treballar i presentar les millors idees.\nPerquè innovar és el procés de transformar un repte en noves solucions que aporten valor al client/usuari i a l’empresa.\nPerquè la innovació és un procés que s’ha de sistematitzar a l’empresa doncs no és flor d’un dia.\nA partir de 5 treballadors.\nMISSIÓ 1. EXPLORAR: La llacuna dels interrogants\nReformular el problema: reformulacions + lectura + selecció\nMISSIÓ 2. DIVERGIR: El bosc de les llums\nGenerar idees: generació + lectura + selecció\nMISSIÓ 3. CONVERGIR: La vall de les dues cares\nConcretar les idees seleccionades: pros vs contres per millorar-les\nMISSIÓ 4. CONVÈNCER: La platja dels nous horitzons


WINNIE LA BRUIXA. PAUL/THOMAS. Llibre en paper. 9788426436603 Vaporvell Llibres\nVista previa: WINNIE LA BRUIXA


EL PETIT PRÍNCEP (CÒMIC). SFAR, JOANN (ISBN: 8498382777) Compra el llibre\nHome | Matèries | El petit príncep (còmic)\nO sigui que he viscut sol, sense ningú amb qui de veritat poder parlar, fins que vaig tenir una avaria al desert del Sahara, fa sisanys. S',havia trencat alguna cosa del motor. I com que no anava amb cap mecànic ni amb cap passatger, em vaig preparar per mirar de fer, tot sol, una reparació difícil. Per mi era una qüestió de vida o mort. Amb prou feines tenia aigua per beure per a vuit dies.La primera nit, doncs, em vaig adormir a la sorra a mil milles de cap terra habitada. Estava molt més aïllat que un nàufrag en un rai al mig de l',oceà. O sigui que imagineu-vos la sorpresa que vaig tenir, a trenc d',alba, quan una veueta molt especialem va despertar. Deia:-Si us plau... dibuixa',m un be!-¿Eh!?-Dibuixa',m un be...\ndata de publicació 01/04/2010\ncol·lecció NOVELA GRAFICA\ndimensions 29,60 x 23,80 cm\nSFAR, JOANN / BLAIN, CHRISTOPHE\nTRONDHEIM, LEWIS / SFAR, JOANN / BOULET


Categoria hiding place - Seu Cinema Online é aqui! - Assistir Filmes Online e Séries Grátis.\nE.T. – O Extraterrest


Allau de currículums en una nova edició de la Fira de l’Ocupació de Tarragona | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nAllau de currículums en una nova edició de la Fira de l’Ocupació de Tarragona\nMilers de candidats i candidates de totes les edats participen en la jornada impulsada per la Cambra de Comerç amb una trentena d’empreses del territori\nPer Òliver Márquez. Actualitzat el 06/11/2019\nEl mercat laboral tarragoní, malgrat tot, està viu. Hi ha força companyies que busquen nous perfils professionals i hi ha molts candidats i candidates amb la voluntat de trobar feina. Així es desprèn de l’èxit que té cada edició de la Fira de l’Ocupació de Tarragona, impulsada per la Cambra de Comerç, que durant una jornada aplega en un mateix espai els serveis de recursos humans d’empreses del territori amb milers d’aspirants que volen incorporar-se al mercat laboral. La darrera edició d’aquesta exitosa fira de l’ocupació ha tingut lloc aquest dimarts a la planta baixa del centre comercial Parc Central, on durant tota la jornada milers de persones de totes les edats i perfils professionals van passar pels estands de les trenta empreses participants.\nFeia tan sols sis mesos que s’havia celebrat la darrera Fira de l’Ocupació, concretament el passat mes de març al Palau de Congressos de Tarragona. En aquella jornada les quaranta empreses que van participar-hi van recollir uns 4.000 currículums de perfils professionals ben diversos. «Nosaltres vam recollir més de 180 currículums aquell dia i ens va ser molt útil per a la nostra política de reclutament en ple procés d’expansió. És per això que hem decidit tornar a participar en aquesta edició», assegura Jaume Ravés, responsable de Recursos Humans de Leroy Merlin a Tarragona. Segons la Cambra de Tarragona, són les mateixes empreses les que estan interessades en l’organització d’aquestes fires de l’ocupació, «ja que permeten recollir molts currículums en una única jornada per després iniciar els processos de selecció d’una manera encertada», assegura Josep Oriol Fernández, responsable de formació de la Cambra de Tarragona. La mateixa cambra informa que un 60% de les empreses participants acostuma a cobrir llocs de treball amb persones contactades durant la fira de manera gairebé immediata.\nLaura Roigé, presidenta de la Cambra de Comerç, destaca que aquesta iniciativa té com a principal objectiu «contribuir a la dinamització del mercat laboral de casa nostra, tot donant un servei a les empreses però també a la ciutadania que vol incorporar-se al mercat laboral. En aquesta fira tenim empreses que busquen perfils de tota mena, com ara la Xarxa de Santa Tecla, que necessita des de metges i infermeres fins a personal de logística, administració o de neteja. És per això que és una fira per a tothom, per a gent amb formació diversa, amb experiència o sense però amb la voluntat inequívoca de treballar en una empresa vinculada al territori».\nA l’espera de conèixer les dades concretes d’afluència d’aquesta darrera fira de l’ocupació, la Cambra ja està treballant en l’organització d’una nova edició la pròxima primavera.


L'escola inclusiva es mou: “Viu un diumenge Blau per l’Autisme!”\nEl proper dia 6 d'Abril es celebra la Festa “Viu un diumenge Blau per l’Autisme!”!!\nLa Festa tindrà lloc a 11 espais del litoral de Barcelona que per primera vegada s’uneixen per solidaritzar-se amb l’autisme: Museu Blau, CEM La Marbella, CMV VelaBarcelona, amb la Federació Catalana de Vela, Claror Marítim, IEM Espai del Mar, Club Natació Atlètic- Barceloneta, Club Natació Barcelona, Las Golondrinas, Museu Marítim de Barcelona, Reial Club Marítim de Barcelona i Museu d’Història de Catalunya. Tots els espais col•laboren de forma totalment solidaria per poder celebrar la Festa amb diferents activitats.\nAh! I no us oblideu d'anar vestits de blau!!! El litoral de Barcelona ha de ser encara més blau el dia 6 d’abril.


1 Comunidad Autonoma de Canarias\n4 Comunitat Autonoma de les Illes Balears\nFerienhaus San Isidro, El Medano\nEurope > Espana > Comunidad Autonoma de Canarias\nFerienhaus Teneriffa Süd, San Isidro 82qm auf 2 Stockwerken, 4 Personen, 2 Schlafzimmer, amerikanisch Küche, Wohn- Esszimmer mit Sat TV, 2 Duschen mit WC, Terrasse 32 qm, Balkon und Parkplatz. Detalles »\nFerienwohnung Costa Blanca\nEurope > Espana > Comunitat Valenciana > Torrevieja\nRH mit 2 Ferienwohnungen 62qm, 4 Personen, 2 Schlafzimmer (mit Bettwäsche), Küche, Wohn- Esszimmer SAT TV, Bad, Balkon und Dachterrasse 50qm. Mit Pool und Tennisplatz. Detalles »\nEurope > Espana > Andalucia > Granada\nAlojamiento con encanto en el corazón del Albayzín de Granada con inmejorables vistas a la Alhambra y al Generalife. Detalles »


Comunicació Palafrugell - Costes inicia les obres al Golfet i Aigua Dolça\nA la zona del Golfet, les tasques consisteixen en treure l'actual malla del talús, estabilitzar el terreny i posar-hi una nova reixa. D'altra banda, a Aigua Dolça s'aixecarà una tanca de formigó per evitar els despreniments al camí de ronda. El cost total de les intervencions, que assumeix Costes, és d'uns 80.000 euros.\nCal recordar que l'Ajuntament de Palafrugell va insistir reiteradament durant els últims mesos a Costes perquè actués amb urgència i ho fes amb la màxima celeritat, sobretot advertint del risc que suposava per a les persones.


Instal·len una pilona per a regular l’accés motoritzat a la Reserva Natural de la Muga | NacióRipollès\nInstal·len una pilona per a regular l’accés motoritzat a la Muga\nper Redacció, Alta Garrotxa, Catalunya | 16 de novembre de 2021 a les 11:40 |\nLa pilona pretén preservar de la massificació aquesta reserva natural de l'Alta Garrotxa. | CAG.\nL’Ajuntament de Sant Llorenç de la Muga (Alt Empordà) ha regulat l’accés motoritzat a l’alçada del Pont de Sant Antoni, a fi i efecte de preservar la massificació que pateix la Reserva Natural Parcial de la Muga, a l'Alta Garrotxa, al seu pas pel municipi.\nAquesta regulació, basada en el Decret 166/1998 de regulació de l’accés motoritzat al medi natural, ha de permetre ordenar els episodis de freqüentació massiva que s’han accentuat durant els darrers dos estius arran dels nous fluxos de visitants derivats de la pandèmia.\nAquests episodis afecten la conservació dels valors naturals, en una de les zones més sensibles de l’Alta Garrotxa, en aquesta cas la Reserva Natural de la Muga que, precisament, arriba fins al terme de Sant Llorenç. Aquesta massificació, que ha tingut lloc en diferents punts de l’espai, se centra especialment a l’entorn de la xarxa fluvial, ja que aquesta és un dels principals pols d’atracció per al visitant, especialment a la primavera i a l’estiu.\nD’altra banda, en els pròxims mesos i amb el finançament de la Diputació de Girona, es preveu realitzar un estudi per tal definir una bateria de mesures complementàries de per a gestionar la massificació a l’entorn de la Muga de forma integral.\nSocietat, Alta Garrotxa, turisme, Muga, pilona, mobilitat, Sant Llorenç de la Muga, Reserva Natural de la Muga


e-colònies.cat : Nous cursos subvencionats de Pimec\nActualitzat el 28/10/2013\nNous cursos subvencionats de Pimec\nLa formació és un factor clau del creixement i millora del sistema productiu i de creació d'ocupació mitjançant l'adquisició de competències professionals per part dels treballadors i l'aprenentatge continu. En aquest sentit, les instal·lacions juvenils poden oferir la formació subvencionada als seus empleats, com els cursos de Pimec.\nHi ha una convocatòria de subvencions públiques destinades a finançar plans d'ocupació, dirigida prioritàriament a les persones ocupades. Contempla la possibilitat de participar en el sistema de formació de centres i entitats acreditades, com és el cas de Pimec, del qual l'ACCAC n'és sòcia col·lectiva, que ofereix cursos subvencionats per a empreses.\nLa Fundació Tripartita (abans anomenada FORCEM) és l'entitat encarregada de gestionar el crèdit destinat a la formació de totes les empreses. Aquest fons prové de les quotes que les empreses paguen a la Seguretat Social mensualment les quals veuen descomptat un percentatge que es destina a la formació dels seus treballadors i treballadores.\nAixí, des del mes de gener fins a desembre, una empresa cotitza per formació i aquest import que ha acumulat durant un any, és el crèdit disponible per gastar en la formació dels seus empleats a partir de gener de l'any següent. Si l'empresa no reinverteix aquest crèdit disponible durant aquell any, el desembre el perd ja que no és acumulable d'un any a un altre.\nLes instal·lacions interessades en els cursos subvencionats que ofereix Pimec, només s'han de posar en contacte amb l'ACCAC, que els facilitarà tota la informació.


ENGEGA LA TEMPORADA DE LES CURSES POPULARS AMB LA DE FESTA MAJOR DE MATADEPERA | Atletisme Català\nInici General ENGEGA LA TEMPORADA DE LES CURSES POPULARS AMB LA DE FESTA MAJOR...\nENGEGA LA TEMPORADA DE LES CURSES POPULARS AMB LA DE FESTA MAJOR DE MATADEPERA\nLAjuntament de Matadepera, juntament amb lAssociació Esportiva Mitja Marató de Terrassa, organitza la primera de les curses atlètiques populars del calendari, desprès de lestiu, puntuable per a la lliga dInternet de Champion Chip i pel 5è campionat de curses de Terrassa, la cita és el dissabte 6 de Setembre, a les 18,30 h Des de primers daquest mes dAgost ja es pot fer la inscripció GRATUÏTA a la cursa de la Festa Major de Matadepera als punts presencials a Terrassa : CLUB NATACIO TERRASSA, Av. Abat Marcet s/n, ESPORTS AROCA, Av. Barcelona nº 37, ESPORTS KÑERA, Sometent Castellà nº 118, CALIFORNIA SPORTS, Lepant, 209; a Barcelona : DEPORTES DOMINGO CATALAN, Crta. Bordeta nº7; a Granollers : L\_’AIRE SPORTS, C/ Catalunya nº 12, de Granollers). I des del passat dia 15 a través de la pàgina web www.mitjaterrassa.cat.| El dissabte 6 de Setembre, a les 18,-h, tindrà lloc la sortida de la cursa infantil de 1500 m, i a les 18,30 h labsoluta de 10 km, amb arribada i sortida del Pavelló Municipal (C/Enric Genescà Cortés). I amb un recorregut des daquest punt, que continuarà per lAvda. de les Arenes, i pels següents carrers de la població Sant Ignasi, Mateu Turu, Joan Miró, Puig i Cadafalch, Sant Ignasi, Av. de les Arenes, Sant Llorenç, Josep Porcar, Crta. de Terrassa, Sant Joan, Sant Llorenç, Jaume Español, Ramon Llull, Cami Font de la Tartrana, Sant Francesc, Gaietà Vallés Pujals, Enric Genescà Cortés (Pavelló Poliesportiu) i que shaurà de repetir una vegada, és a dir dos voltes, per a completar la distància de 10 km. El tancament de les inscripcions per fora de Terrassa, es farà el dimecres 3 de setembre a les 19h, i per a les de Terrassa, o per internet, serà el dijous 4 de setembre a les 19 h. La recollida del dorsal es podrà fer el dia de la inscripció o bé el mateix dia de la cursa, com a màxim mitja hora abans de la sortida. El control de temps es farà pel sistema de xip que també es podrà recollir fins a mitja hora abans, en el lloc de la sortida, i mostrant el dorsal corresponent. Lorganització preveu una participació del voltant duns 500 corredors, entre els quals han confirmat la seva presència Driss Lakouaja (A.E. Blanc i Blava), Benito Ojeda, Marc Otero, Encarna García i José M. Granadero (guanyador de la darrera edició daquesta cursa), i daltres atletes de primer nivell català. Tots els seus participants rebran un obsequi-record commemoratiu. Posat en forma i comença una nova temporada, tesperem a Matadepera !!!!


El Govern central s'ha vist obligat a buscar una forma de garantir el pagament de tots els ajuts que ha aprovat. Des de l'Executiu calculen que els ingressos per les cotitzacions socials seran insuficients per sufragar totes les ajudes, prestacions, pensions i bonificacions que atorga el Sistema.\nEn aquest sentit, l'any que es preveu que l'Estat faci fins a tres transferències per valor de 31.177.000 d'euros per afrontar els pagaments corresponents a protecció familiar, ingrés mínim vital, naixement i cura de menors, pensions no contributives, dependència i complements a mínims, entre d'altres, segons informa El Economista.\nLa Seguretat Social necessitarà l'any que la injecció de capital per valor equivalent a 2,5 punts del PIB per a garantir la sostenibilitat de sistema a mitjà i llarg termini. Es preveu que es financi a través dels impostos la prestació contributiva de naixement i cura de menor per valor de 2.785 milions d'euros; les prestacions no contributives de protecció a la família per valor de 1.414 milions; ajudes per a la dependència per una quantia de 2.350 milions d'euros; pensions no contributives per valor de 2.750 milions; complements a mínims que ascendiran a 7.075.000 d'euros i l'ingrés mínim vital, pressupostat en 3.016.000 d'euros per a tot l'any.\nOPTIMISME RESPECTE ALS INGRESSOS\nEl Govern estima que la seguretat social ingressi un 3,8% més el 2021, el que permetria finançar el 72,4% del Pressupost. El sistema rebrà a més transferències de l'Estat per valor de 31.177.000 d'euros.