L'Oriol als Jocs Olímpics (o no!) - Abacus Online\nL'important és participar..., si vols, esclar\nMentre anàvem cap a l'escola, la Lis m'explicava, superemocionada, que seria fantàstic participar als Jocs Olímpics Escolars. Per sort, crec que no podré participar-hi. És cert que és molt incòmode haver d'arrossegar sis quilos de guix damunt del cap i que estic molt cansat de fer l'esforç d'aguantar la closca ben dreta, però val la pena! I tant! Perquè jo no em presentaria voluntari per participar en cap olimpíada ni que... ni que... Ni que em deixessin escollir família!\nCol·lecció: Oriol Pelacanyes\nReferència Abacus: 1328845.01


Inici > Bústia de contacte - Alta\nTema * [Selecciona] Administració pública Agricultura, ramaderia i pesca Comerç i consum Cultura Economia Educació i formació Emergències. Seguretat Empresa, indústria i energia Esports, lleure i oci Habitatge Justícia Llengua i comunicació Medi ambient Mobilitat i transport Rodalies de Catalunya Salut Societat, ciutadania i famílies Tecnologia, recerca i innovació Territori i paisatge. Urbanisme Treball Turisme Universitats i recerca\nSubtema * [Selecciona]\nBreu descripció de l'error o la incidència *\nIndiqueu tota la informació que pugui ser rellevant per gestionar la vostra incidència *\nAdjuntar fitxers: (captures de pantalla, formularis...):\nSi aquesta incidència fa referència a un altre error, tràmit o gestió prèvia, podeu indicar-ne el codi identificador (ID).\nTipus de document [Selecciona] NIF d'empresa DNI NIE Passaport Document d'identitat estranger Document d'empresa estrangera\nPaís [Selecciona] Afganistan Åland, illes Albània Alemanya Algèria Andorra Angola Anguilla Antàrtida Antigua i Barbuda Antilles Neerlandeses Aràbia Saudita Argentina Armènia Aruba Austràlia Àustria Azerbaidjan Bahames Bahrain Bangla Desh Barbados Bèlgica Belize Benín Bermudes Bhutan Bielorússia Bolívia Bòsnia i Hercegovina Botswana Bouvet Bq Bonaire, Saint Eustatius and Saba Brasil Brunei Bulgària Burkina Faso Burundi Caiman, illes Cambodja Camerun Canadà Cap Verd Centreafricana, República Christmas, illa Cisjordània i Gaza/Palestina Cocos, illes Colòmbia Comores Congo, República del Congo, República Democràtica del Cook, illes Corea del Nord Corea del Sud Costa d'Ivori Costa Rica Croàcia Cuba Cw Curacao Dinamarca Djibouti Dominica Dominicana, República Egipte Equador Eritrea Eslovàquia Eslovènia Espanya Estats Units d'Amèrica Estònia Etiòpia Fèroe, illes Fiji Filipines Finlàndia França Gabon Gàmbia Geòrgia Geòrgia del Sud i Sandwich del Sud, illes Ghana Grècia Grenada Grenlàndia Guadeloupe Guaiana Francesa Guam Guatemala Guernsey Guinea Guinea Bissau Guinea Equatorial Guyana Haití Heard, illa i McDonald, illes Hondures Hong Kong Hongria Iemen Illa de Man Illes Perifèriques Menors dels EUA Illes Verges Britàniques Illes Verges Britàniques Illes Verges Nord-americanes Índia Indonèsia Iran Iraq Irlanda Islàndia Israel Itàlia Jamaica Japó Jersey Jordània Kazakhstan Kenya Kirguizistan Kiribati Kosovo, República de Kuwait Laos Lesotho Letònia Líban Libèria Líbia Liechtenstein Lituània Luxemburg Macau Macedònia Madagascar Malàisia Malawi Maldives Mali Malta Malvines, illes Mariannes Septentrionals, illes Marroc Marshall, illes Martinica Maurici Mauritània Mayotte Mèxic Micronèsia, Estats Federats de Moçambic Moldàvia Mònaco Mongòlia Montenegro Montserrat Myanmar Namíbia Nauru Nepal Nicaragua Níger Nigèria Niue Norfolk, illa Noruega Nova Caledònia Nova Zelanda Oman Països Baixos Pakistan Palau Panamà Papua Nova Guinea Paraguai Perú Pitcairn, illes Polinèsia Francesa Polònia Portugal Puerto Rico Qatar Regne Unit Reunió, illa de la Romania Rússia Rwanda Sàhara Occidental Saint Kitts i Nevis Saint Lucia Saint Vincent i les Grenadines Saint-Pierre i Miquelon Salomó Salvador Samoa Samoa Nord-americana San Marino Sant Bartolomeu Sant MartÃ (part francesa) Sant Martí (part alemanya) Santa Helena São Tomé i Príncipe Senegal Sèrbia Seychelles Sierra Leone Singapur Síria Somàlia Sri Lanka Sud-àfrica Sudan Sudan del Sud Suècia Suïssa Surinam Svalbard i Jan Mayen Swazilàndia Tadjikistan Tailàndia Taiwan Tanzània Territori Britànic de l'Oceà Índic Territoris Francesos del Sud Timor Oriental Togo Tokelau Tonga Trinitat i Tobago Tunísia Turkmenistan Turks i Caicos, illes Turquia Tuvalu Txad Txeca, República Ucraïna Uganda Unió dels Emirats Àrabs Uruguai Uzbekistan Vanuatu Vaticà, Ciutat del Veneçuela Vietnam Wallis i Futuna Xile Xina Xipre Zàmbia Zimbabwe\nContacta des de [Selecciona] 08.00 08.30 09.00 09.30 10.00 10.30 11.00 11.30 12.00 12.30 13.00 13.30 14.00 14.30 15.00 15.30 16.00 16.30 17.00 17.30 18.00 18.30 19.00 19.30 20.00 20.30 21.00 21.30 22.00\nFins a [Selecciona] 08.00 08.30 09.00 09.30 10.00 10.30 11.00 11.30 12.00 12.30 13.00 13.30 14.00 14.30 15.00 15.30 16.00 16.30 17.00 17.30 18.00 18.30 19.00 19.30 20.00 20.30 21.00 21.30 22.00\nSeleccioneu l'opció 'Correu electrònic' si voleu rebre avisos sobre l'estat de la vostra incidència.


Subject\tlouisiana. gaming control board.; gambling -- louisiana.; casinos -- louisiana.; video poker -- louisiana.; os 135.6: (92)


El Campionat del Món de Trail portarà fins a Castelló a més de 3.000 visitants i generarà més de 15.000 pernoctacions - Diari Millars, informació local en valencià.\nEl Campionat del Món de Trail portarà fins a Castelló a més de 3.000 visitants i generarà més de 15.000 pernoctacions\nMoliner es traslladarà el dimecres a Chamonix per a promocionar la competició en el saló de Trail amb major rellevància del món.\nLa designació de Castelló com a seu del pròxim Campionat del Món d’Ultra Trail gràcies a l’aposta del Govern Provincial per afermar la província com el millor escenari esportiu a l’aire lliure del Mediterrani atraurà fins a Castelló a més de 3.000 visitants que generaran més de 15.000 pernoctacions sol durant la celebració del mundial, previst del 10 al 13 de maig de 2018.\nD’esta manera, i gràcies a l’estreta col·laboració amb Penyagolosa Trails HG, esta competició confirmarà el pròxim any l’estratègia empresa pel Govern Provincial amb l’objectiu de convertir l’esport en un motor de desenvolupament per a la província. No en va, s’espera que més de 300 esportistes repartits en quaranta seleccions nacionals participen en una competició que “elevarà Castelló i el Penyagolosa al cim mundial de les carreres de muntanya demostrant, a més, que l’esport és un excel·lent focus d’atracció turístic per a una província com la nostra”.\nNo en va, el diputat d’Esports, Luis Martínez, ha ressaltat la transcendència d’una competició que situarà a la província en el mapa esportiu mundial i es preveu, tal com ha succeït en edicions anteriors celebrades a Itàlia o Portugal, generarà ingressos superiors als dos milions d’euros”.\nEn este sentit, cal destacar que durant els quatre dies que es perllongue la competició, la xarxa hotelera i comercial castellonenc es beneficiarà de l’arribada de grans masses de visitants, entre esportistes, organització i acompanyants, que “ompliran hotels de tota la província durant una data, a més, que és habitualment de temporada baixa”.\nAixí l’aposta per portar el Campionat del Món de Trail a Castelló l’any que ve “complirà amb dues premisses clares dins del full de ruta marcat per esta administració. Consolidarà Castelló com el millor escenari esportiu a l’aire lliure del Mediterrani acollint una prova de primer nivell i transcendència mundial al mateix temps que ajuda a desestacionalitzar el turisme i, per tant, ajuda a estendre més enllà de la data estival l’impacte beneficiós que este té sobre el teixit econòmic i laboral dels nostres pobles”.\nPost més nousL’alcalde d’Onda visita als menors de l’Escola d’Estiu Infantil\nPost més vellsBenicàssim engega el dispositiu especial de prevenció d’inundacions davant una possible gota freda


Plantes i fetge\nPlantes pel fetge\nDe no tractar-se de problemes més greus, són molt comuns les insuficiències hepàtiques. Realitzats les anàlisis pertinents, que demostren que no hi ha cap problema més greu, com podria ser una cirrosi o un càncer, quan el nivell de les transaminases és alt, sol ser símptoma d'una insuficiència hepàtica. Per a aconseguir la curació hauríem de tenir en compte les següents indicacions:\nVigilar l'alimentació: En primer lloc s'hauria de deixar de moment de prendre vi, fins que les anàlisis resulten normals.\nAltres àpats dels que s'hauria de prescindir són les que son riques en greixos anima'ls saturats: carns, sobretot les que siguen molt greixoses, formatges i, especialment els ous, S'haurien de substituir els formatges curats pels frescos. No s'hauria de menjar aliments fregits, ni prendre salses o productes de pastisseria: pastes, croissants, galletes, dolços, caramels, etc. En compte de tot això és recomanable utilitzar primordialment una alimentació a base de plantes.\nEn general els vegetals, especialment els frescos, són els més adequats per a desintoxicar el fetge, però, hi ha alguns que no són adequats i dels quals hauria de prescindir: cols, de qualsevol varietat; espinacs i cogombres. També hi ha algunes fruites no recomanables: meló, prunes, plàtans i albercocs.\nPlantes adequades per a la insuficiència hepàtica són les següents:\nDent de lleó (Taraxacum officinale Weber): És un bon estimulant de la funció hepàtica i biliar, sent molt útil en aquells casos de hepatitis. Decocció de 100 gr. d'arrels en litre i mig d'aigua. Prendre tres tasses al dia.\nCarxofera (Cynara Scolymus): És probablement el millor remei per als problemes del fetge. Infusió de dos cullerades de fulles seques per litre d'aigua, tres vegades al dia abans dels àpats.\nOliva (Olea europea) És interessant prendre una cullerada d'oli d'oliva en dejú, a la que se li pot afegir unes gotes de llimona perquè resulte més fàcil de prendre.\nCard Marià (Silybum Marianum): Per a curar la congestió del fetge s'utilitzen les arrels i les tiges així com el suc de les seves fulles picades en la proporció desitjada.\nInfusions mixtes: Una bona manera de combinar els efectes beneficiosos de les tres primeres plantes seria prendre tres infusions mixtes de dent de lleó i fulles de carxofera i, al matí, una culleradeta d'oli d'oliva verge.\nTotes les plantes mencionades en aquest article tenen un poder diürètic molt gran, per la qual cosa porten a l'eliminació de l'orina molt abundant, el que pot produir a una descompensació de la tensió en alguns casos, quan el pacient presenta tensió alta o baixa. En cas de problemes de la tensió o problemes cardíacs cal vigilar l'evolució del tractament.


La UGT demana que les noves contractacions d'Educació es consolidin\nPublicat 15/7/2020 12:14:13 +02:00CET\nEl sindicat UGT de Catalunya ha aplaudit l'anunci del Departament d'Educació de la Generalitat de contractar 8.258 professionals per al curs vinent, dels quals 5.417 seran docents, però ha demanat que la inversió extraordinària "sigui consolidada i no conjuntural".\nEn un comunicat, ha lamentat que la majoria d'aquestes places "no es consolidin en un futur i no ajudin a rebaixar les ràtios" dels centres i ha remarcat que els alumnes més vulnerables tornaran al setembre després de molts mesos desconnectats del sistema educatiu, per la qual cosa calen més recursos durant tota l'etapa educativa.\nEl sindicat ha subratllat que abans de la pandèmia el sistema ja estava infrafinançat, i ha advocat per no posar "pegats" sinó consolidar les places que s'han creat més enllà de les que ja estaven pressupostades abans de la covid-19.\nHa assenyalat que d'aquestes contractacions, 1.276 ja es contemplaven en els pressupostos del 2020, "la qual cosa indica que seran les úniques places que es consolidaran de cara al curs 2021-2022".\nHa sostingut que el departament és un "gran venedor de fum", ha subratllat que el sindicat vol millorar el sistema educatiu baixant ràtios, ha lamentat que no es plantegi la contractació de personal sanitari i ha vist insuficients les contractacions per a Infantil.


Presó provisional per l'home que va apunyalar el seu pare a Olot - El Gerió Digital\nSe l'acusa d'un delicte de temptativa d'homicidi\nDimecres, 13 de maig de 2020 11:15h\nEl Jutjat d'Instrucció número 1 d'Olot ha enviat a presó l'home de 43 anys que divendres passat va apunyalar el seu pare durant una discussió en un pis del barri de Sant Cristòfol d'Olot.\nS'ha ordenat la presó provisional comunicada i sense fiança per un delicte de temptativa d'homicidi. L'home va clavar-li un ganivet al coll i a un lateral del tòrax. Els Mossos d'Esquadra els van detenir i la víctima, de 74 anys, va ingressar a l'hospital d'Olot amb unes ferides de poca gravetat. No era el primer cop que el fill l'agredia. L'Audiència el va condemnar a 3 anys de presó per disparar-li un arpó de pesca i ferir-lo al març del 2011. A més també el van condemnar per haver agredit una parella a cops de martell a Olot l'any 2008.\nAmb un arpó i un martell\nEs dona el cas que Chergui, que té 43 anys, no és el primer cop que agredeix el seu pare. De fet, ara fa nou anys, al març del 2011, va disparar-li un arpó de pesca, també en aquest mateix pis. Els dos homes es van discutir per 20 euros, ell va anar a buscar un fusell de pesca submarina que tenia a l'habitació i va disparar contra el seu pare. Per aquests fets, l'Audiència el va condemnar a una pena de 3 anys de presó.\nA més, Chergui també té altres antecedents per agressió. A finals de desembre del 2008, va agredir una parella a cops de martell a Olot, després d'haver-se discutit amb ells a l'interior d'un bar. Quan l'encarregat el va fer fora, Chergui va anar fins al seu cotxe, va agafar el martell i altres objectes metàl·lics, va tornar al bar i va esperar que els altres sortissin.\nA ell, li va llançar el martell a la cara. I a ella, la va colpejar amb els objectes metàl·lics. Aleshores, David Chergui va ser condemnat a 2 anys de presó per dos delictes de lesions.\nLa defensa va demanar la suspensió de la pena i, com que no tenia antecedents, se li va concedir el 23 de febrer del 2011. Una setmana més tard, però, Chergui disparava l'arpó de pesca submarina contra el seu pare.\nDetingut un home per apunyalar fins a quatre cops al seu pare a Olot


Trentia Tech Talent comença a treballar amb èxit perfils de Data Science i Machine Learning, i d'Arquitectura de Sistemes amb tecnologies Microsoft | Trentia\nUna de les noves necessitats que hem rebut per part dels nostres clients és la de la incorporació de perfils com Data Scientists: professionals experts en Data Science i Machine Learning, tecnologies que ajuden a les empreses a ordenar, analitzar i interpretar grans quantitats de dades i informació, i aconseguir així troballes que permetin facilitar la presa de decisions estratègiques en projectes, operacions i disseny de productes.\nAls nostres clients també els ha sorgit la necessitat de trobar Arquitectes de Sistemes especialistes en Tecnologies Microsoft: professionals experts en varietat de tecnologies, com Azure, col·lecció de serveis al núvol ofert per Microsoft, que permet als treballadors crear, implementar i administrar aplicacions a través de la xarxa global de centres de dades de Microsoft; també Office 365, la coneguda solució de paquet Microsoft Office -Excel, Word, PowerPoint, Outlook i Access- aquest cop oferta en terminis de pagament mensuals enlloc d’anuals, i també amb experiència en les conegudes bases de dades SQL de Microsoft.\nCom sempre, els membres de l’equip de Trentia Tech Talent han acompanyat als candidats com al client en la gestió del procés de selecció i posterior incorporació per aconseguir la satisfacció d’ambdues parts, aconseguint en ambdós casos incorporacions exitoses de candidats a les seves noves empreses.\nHunting, Implant, Outsourcing, Recruiting, Talento IT, Trentia Tech Talent


La lectora corrent: de gener 2010\nPublicat per Mercè Piqueras a 02:05 10 comentaris:\nPublicat per Mercè Piqueras a 01:16 5 comentaris:\nJoaquim Elcacho, periodista del diari Avui i especialitzat en ciència i ambient, publica avui (a l'Avui) un interessant article sobre la presència de les dones en el món de la recerca. (És possible accedir al pdf de l'article des del bloc de Joaquim Elcacho.)\nL'article destaca el gran augment (un 87,8%) del nombre de dones que s'han incorporat als laboratoris durant els darrers sis anys, tot i que el nombre de les que ocupen càrrecs de responsabilitat en els centres de recerca és encara molt baix. Tot i aquest espectacular augment, encara són menys que els homes, perquè el nombre d'homes investigadors també ha augmentat força, un 62,4%. Les diferències s'escurcen, però això és en el conjunt. Si aquestes dades corresponen a la recerca en tots els àmbits i inclouen també les ciències socials i les humanitats, posaria la mà al foc que hi ha àrees del coneixement en les quals les investigadores són majoria, mentre que, en d'altres, la majoria masculina és aclaparadora (tant de bo em cremés, però).\nAhir, dijous, vaig assistir a una conferència impartida per Isabel Jiménez, professora d'història de la ciència de la Universitat de Màlaga, que va tractar del paper de la dona en el món de la medicina en diferents èpoques, però com a pacient. Un paper que ha anat des de ser considerada gairebé sempre una malalta (ser dona, un ésser sense els atributs que té el mascle, ja seria una "malaltia" de l'espècie humana), a ignorar moltes de les afeccions pròpies de les dones. En el debat va sorgir també l'altre costat de la dona en el món de la medicina: el de la professional.\nAvui dia, a les facultats de medicina (i en algunes altres també), hi ha força més noies que nois. Això, que sembla una bona notícia, em sembla que pot tenir també una lectura negativa. Només cal adonar-se del desprestigi que ha experimentat la professió mèdica durant les darreres dècades. Tot i que la medicina, com a ciència, hagi avançat amb passes de gegant, i que hagi augmentat molt la supervivència en malalties que abans tenien molt mal pronòstic, el metge --o la metgessa-- ja no és la persona en qui tothom confiava. Com més va, més presència tenen les pràctiques alternatives de la medicina. La gent no es refia d'un (o una) professional que ha estudiat cinc anys de carrera, més els tres o quatre d'especialització, i en canvi es posa alegrament en mans de "metges" alternatius, dels quals sovint ignora la formació, però li han dit que és molt bo (o bona).\nPer a un noi del segle XXI, el futur com a metge és molt diferent del que tenia la generació dels seus pares. I és així, amb la professió desprestigiada, que les dones formen el gruix de les noves generacions de metges. Però, i si fos al revés? I si fos la presència massiva de les dones allò que ha causat el desprestigi social de la professió?\nPublicat per Mercè Piqueras a 21:29 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: ciència, dona, dona i ciència, medicina, societat\nNo diré res de nou afirmant que, amb aquest magatzem nuclear, passa com amb les presons i amb els abocadors: són necessaris, però ningú no els vol tenir a tocar de casa. Ahir algú em va preguntar què en pensava jo, de la decisió de l'Ajuntament d'Ascó. Vaig respondre que no em podia pronunciar a favor ni en contra perquè els meus coneixements de física, de geologia i de ciències ambientals són més aviat escassos i no em considero preparada per discernir si un magatzem de residus nuclears és perillós o no. Entre d'altres factors, perquè tampoc no sé massa bé en què consisteix el projecte, excepte que hi haurà d'haver un magatzem soterrat per abocar-hi la deixalla nuclear.\nPerò si, com diuen, en aquest país la majoria de la gent ha dit un NO rotund al magatzem nuclear, suposo que el meu cas deu ser una excepció i que la població general està molt més informada que jo i, per tant, també més capacitada per jutjar si el projecte és perillós o no. He sentit les opinions d'alguns polítics, però no en faig cap cas. Que un polític o política --ja sigui del govern o de l'oposició-- es decanti, en qualsevol tema, per una opció o una altra, depèn gairebé sempre dels beneficis o perjudicis que la seva acció pugui reportar-li en unes futures eleccions. Ahir vaig sentir l'opinió de dues persones suposadament expertes, però eren contradictòries. Per tant, segueixo sense poder prendre partit.\nCrec que, en molts casos, darrere de la decisió presa hi ha un factor emocional. I entenc que les emocions porten unes persones a ser contràries al projecte i a d'altres a ser-ne favorables. Entenc el no de la gent d'altres pobles de les terres de l'Ebre, que viuran prop del magatzem nuclear, però no se'n beneficiaran directament perquè la compensació econòmica de l'Estat anirà a Ascó. Entenc el no dels qui creuen que tenir un magatzem de deixalla sota terra, encara que sigui a uns quants centenars de metres pot ser perillós. I també entenc que hi hagi qui hi estigui a favor, especialment la gent d'Ascó, perquè amb el projecte veuen possibilitats de treball i de millores socials en el poble. Però com que no hi ha altres emocions que moguin a estar-hi a favor la gent que no és del poble, la veu de l'Ajuntament d'Ascó i de la part del veïnat que diu sí al projecte se sent molt menys que la de les persones que hi són contràries.\nHe intentat esbrinar alguna cosa sobre els magatzems per a deixalles nuclears, però no tinc temps d'endinsar-me en la lectura d'alguns articles que potser m'aclaririen alguna cosa. M'he adonat, però, que, per decidir si un indret és idoni o no per a instal·lar-hi un magatzem de residus nuclears es fan diversos tipus d'estudis: a) estudis previs de la geologia del terreny (estabilitat física, hidrogeologia, geoquímica); b) estudis sobre el desenvolupament de la radioactivitat en dipòsits naturals de roques radioactives, que es prenen com a models per poder extrapolar els resultats a possibles emmagatzematges de residus nuclears; c) estudis sobre el comportament a llarg termini de la bentonita, material que es fa servir per construir dipòsits d'emmagatzematge dels residus nuclears; d) estudis per desenvolupar sensors que puguin controlar a llarg termini la possible corrosió dels dipòsits de residus; e) avaluació del perill que representaria un terratrèmol per a un dipòsit de residus nuclears en una regió de baixa activitat sísmica; f) estudis microbiològics per detectar els microorganismes que poden viure en el material que haurà d'aïllar els residus. M'ha semblat molt interessant aquest darrer aspecte perquè hi ha bacteris que a la llarga podrien "menjar-se" les deixalles radioactives i actuar com a descontaminadors (podeu veure-ho aquí, si podeu accedir a la revista Applied Microbiology and Biotechnology des d'una universitat o centre de recerca).\nHe donat un cop d'ull a una publicació de l'Agència Internacional d'Energia Atòmica amb dels principis i criteris tècnics que cal tenir en compte per a l'eliminació subterrània de residus radioactius d'alt nivell. Els deu principis que ha de complir un magatzem subterrani de residus nuclears tenen dos objectius principals: a) aïllar de l'ambient humà a molt llarg termini els residus d'alt nivell, sense deixar en mans de futures generacions el manteniment del sistema d'eliminació ni imposant-los restriccions significatives per causa de l'existència del magatzem; i b) assegurar a llag termini la protecció radiològica dels humans i de l'ambient d'acord amb els principis internacionals establerts de protecció contra les radiacions.\nPel que he llegit, m'ha semblat entendre que no n'hi ha prou amb la voluntat d'un poble perquè en el seu terme municipal se situï un magatzem subterrani de residus radioactius. És absolutament necessari que es faci un estudi detallat de les condicions de la zona. I un cop s'ha decidit de construir el magatzem en el subsol d'un indret determinat, els criteris que ha de complir són molt estrictes. Ignoro si es coneixen bé les característiques del subsol dels dos o tres pobles que volen allotjar el futur magatzem estatal. Si no fos així, podríem trobar-nos que finalment cap dels tres llocs fos adequat per a aquesta funció.\nPublicat per Mercè Piqueras a 08:14 7 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: ciència, microbiologia, política, societat\nPublicat per Mercè Piqueras a 16:42 4 comentaris:\nPublicat per Mercè Piqueras a 23:57 10 comentaris:\nPublicat per Mercè Piqueras a 16:14 6 comentaris:\nCom més va més sap sobre els beneficis que la música de Mozart proporciona a qui la sent. No únicament als oïdors humans, sinó també a altres espècies d'animals. Per exemple, el 1998 es va descriure un experiment amb rates que van estar exposades a la sonata K 448 del compositor de Salzburg dins de l'úter matern i durant els 60 dies següents al seu naixement, i després van ser introduïdes en un laberint. Durant el mateix període, altres rates van estar exposades a música minimalista, a sorolls o es van mantenir en un ambient silenciós. Com al primer grup també se'ls va provar l'habilitat en el laberint. Les que havien escoltat la música de Mozart feien el recorregut del laberint més ràpidament i equivocant-se menys vegades que les rates de qualsevol dels altres grups.\nÉs l'anomenat efecte Mozart, que havia estat descrit en humans el 1993. Es feia sentir l'esmentada sonata de Mozart K448 per a dos pianos durant deu minuts a persones normals que després obtenien millors resultats en proves de raonament espacial. Els resultats, però, van ser posats en dubte per altres investigadors, que els atribuïen a un augment del benestar que aquella música produeix. És un experiment que ha estat repetit més vegades i en la majoria de les proves els resultats han estat positius, tot i que es tracta només d'un efecte de curta durada, que no afecta l'intel·ligència.\nEn les persones, l'efecte Mozart no és exclusiu dels adults. S'ha vist que redueix l'estrès en els nadons prematurs i els fa augmentar de pes més ràpidament. Si les sales de les incubadores estan ambientades amb música de Mozart, l'estada dels prematurs a l'hospital és més curta. No se sabia per quin mecanisme aquesta música contribueix a l'augment de pes, però el desembre de 2009 es va publicar un treball que s'ha fet en una maternitat de Tel Aviv (Israel), que sembla que n'ha trobat l'explicació. Un grup de prematurs van estar sentint música de Mozart a un volum entre 65 i 70 decibels i se'n va calcular la despesa energètica en repòs. El mateix càlcul es va fer quan els prematurs estaven en un ambient silenciós. Es va trobar que, amb al música de Mozart, la despesa energètica en repòs era inferior, és a dir, es perdien menys calories i això explicaria que guanyessin més pes.\nHi ha un dubte que caldrà resoldre potser en futurs estudis: és l'efecte Mozart la causa de la disminució de la despesa energètica en repòs en els nadons prematurs, o altres tipus de música també donarien el mateix resultat? En adults, aquest tipus de proves s'ha fet també amb música de Hayden, Liszt, Bach, Chopin, Beethoven i Wagner, però amb cap d'aquests compositors s'han obtingut uns resultats tan bons com amb Mozart.\nS'ha intentat buscar en la música de Mozart alguna característica que expliqués el perquè d'aquestes diferències. L'efecte podria estar relacionat amb la periodicitat amb què es repeteix la melodia, que, en la música de Mozart, és molt més freqüent.\nPublicat per Mercè Piqueras a 00:58 5 comentaris:\nAquesta matí he anat a dur la paperassa trimestral al meu gestor, que té el despatx al carrer de Rosselló, entre els d'Enric Granados i Balmes. Em pensava que obria a les nou, però el cartell a la porta indicava que l'horari d'atenció al públic comença a les deu. Com que no havia esmorzat, se'm presentava l'oportunitat de fer-ho còmodament en algun dels nombrosos bars o cafeteries que hi ha per aquella zona, tot llegit el diari que duia a la bossa.\nHe travessat el carrer i el primer bar que he vist no tenia el cartell que indica si es permet fumar-hi o no. No m'ha calgut entrar-hi perquè una dona que seia a la barra estava traient una cigarreta d'un paquet de tabac. Al xamfrà amb Enric Granados hi ha un bar que té un mostrador al carrer i, a l'interior, una barra i potser alguna taula. Tampoc no tenia cap cartell que permetés saber si s'hi fumava o no. Des de l'exterior, a costat del mostrador intentava esbrinar-ho i la dona que estava servint s'ha apropat a mi potser pensat que volia demanar alguna cosa i m'ha aclarit que en el bar es podia fumar.\nNo detallaré el pelegrinatge que he fet pel barri. Crec que he entrat potser a una dotzena de locals, fins i tot estava disposada a esmorzar un falàfel o un xauarma --tot i que m'abellia més una flauta de pernil o una ensaïmada-- en un bar-restaurant àrab on deia una cosa com ara "tenemos zona habilitada para fumadores". La "zona" era tot el local.\nHe pensat que estava salvada quan he llegit "Petit Forn" en el rètol d'un establiment del carrer d'Enric Granados. Si era un forn i tenia degustació, per força hi estaria prohibit fumar. De lluny he vist ja un aparador amb entrepans que m'ha fet venir salivera. Quina desil·lusió, però! Malgrat el nom de l'establiment, no era un forn de pa, sinó un bar que a la porta tenia el cartell que indica que s'hi pot fumar (si més no, aquest establiment era un dels pocs que he visitat que ho indicava a la porta). He provat també d'entrar en un hotel, que actualment són espais sense fum, però m'han dit que només podien esmorzar-hi les persones que hi estan allotjades.\nHe arribat al carrer de Balmes, disposada a entrar a l'Institut d'Educació Contínua de la Universitat Pompeu Fabra, on recordo que hi ha màquines expenedores de begudes calentes. Abans d'arribar-hi, però, he vist --per fi!-- un bar amb un cartell de prohibit fumar. Era d'una cadena que es diu Baguetina i allà he pogut seure i menjar una ensaïmada eixarreïda de bolleria industrial acompanyada d'un cafè amb llet (el Cacaolat que intentava servir-me el cambrer era una beguda de cacau d'una altra marca i demanar-li un te m'ha semblat com demanar-li la lluna en un cove). De llegir el diari, ni pensar-ne. El meu pelegrinatge per aquella zona de l'Eixample m'havia tingut entretinguda fins a l'hora que el meu gestor ja començava a atendre la clientela.\nSi us plau, si no es modifica aviat la llei del tabac, que algú --l'Ajuntament?, el Departament de Salut?-- faci una guia de Barcelona on s'indiquin els locals lliures de fum!\nPublicat per Mercè Piqueras a 21:00 9 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Barcelona, reflexions personals, salut, societat\nPublicat per Mercè Piqueras a 15:35 3 comentaris:\nEls dos darrers dies he estat pràcticament desconnectada dels mitjans de comunicació. Em vaig assabentar de la desgràcia d'Haití l'endemà del terratrèmol i fa només unes hores que n'he vist les primeres imatges --esfereïdores, com pot produir-se tanta desgràcia en un país que viu en la misèria permanent?\nHe vist també unes altres imatges que, si les hagués vistes el 28 de desembre, hauria pensat que era una innocentada de la TV o de l'Ajuntament de Barcelona: l'alcalde Hereu dient que la ciutat presentava la seva candidatura als Jocs Olímpics d'Hivern.\nNo sé quin dia s'ha fet públicament aquest anunci. Si hagués estat el dia 12 pensaria que potser l'alcalde és d'origen rus i continua regint-se pel calendari julià, com fa molt gent en els països eslaus, que celebren el "vell cap d'any". Segons aquesta tradició, els segles XX i XXI el canvi d'any s'escau la nit del 13 al 14 de gener. Per tant, calculo que, per a l'església ortodoxa, el dia dels Innocents deu ser el 12 de gener.\nEncara no m'ho puc creure. No serà que havien canviat l'hora d'emissió del "Polònia"?\nPublicat per Mercè Piqueras a 01:16 4 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Barcelona, comunicació, societat\nPublicat per Mercè Piqueras a 08:03 13 comentaris:\nEstic convençuda que, dins la classe política que ens governa o que està a l'oposició, hi ha moltes persones que, si fossin com Pinotxo, tindrien el nas més llarg que la trompa d'un elefant. Malgrat aquesta impressió, aquests dies no estic d'acord amb les acusacions que s'estant fent al conseller Baltasar.\nMolts mitjans de comunicació i polítics de l'oposició s'han abraonat contra aquest conseller i l'han titllat de mentider. En el moment dels fets, Baltasar va dir que l'incendi d'Horta de San Joan havia estat causat per un llamp. Ara, en canvi, dues persones han estat detingudes com a presumptes culpables d'haver iniciat aquell foc. Això vol dir que Baltasar va mentir? Jo no ho tinc tan clar. El que és cert és que no va dir la veritat que ara sabem.\nEl conseller seria un mentider, si en aquell moment ja hagués sabut que el foc havia estat causat per alguna activitat humana. Però no em fa l'efecte que fos el cas. Seria com si diguéssim que la ciència ens ha estat enganyant perquè ens deia que la llum del sol --directa o indirecta-- era necessària per a la vida, perquè n'era la font d'energia primària. Ara sabem que això no és cert, que hi ha bacteris que viuen a l'interior de gotes d'aigua a les roques gairebé a tres quilòmetres sota la superfície de la Terra, on és impossible que arribi la llum del sol o que puguin tenir cap relació amb altres organismes. Són bacteris que obtenen els nutrients i l'energia de les roques on viuen. Abans que es coneguessin, però, tots els éssers vius que s'havien descrit depenien d'alguna manera de la llum del sol. No era lògic, doncs, pensar que la llum era un requisit indispensable per a la vida? I em van enganyar tots els professors i professores que he tingut i que em van inculcar aquest principi?\nSi, l'estiu passat, els experts van dir al conseller Baltasar que l'incendi va ser fortuït, causat per un llamp, ell no ens va enganyar, va repetir el que li havia dit qui ell creia que sabia de què parlava. Tanmateix, en veure el vídeo retrospectiu de l'estiu passat, m'he adonat que Baltasar, amb la falta de modèstia que es característica de la classe política, afirma això del llamp d'una manera rotunda, que exclou qualsevol altra causa. Cal dir que també hi ha científics --i científiques-- que són tan pocs modestos com Baltasar. Per això m'agrada tant el químic atmosfèric James Lovelock, pare de la teoria de Gaia, que, malgrat el seu convenciment sobre el que diu, sol començar el seu discurs dient "I may be wrong but I think..." ("Puc estar equivocat però...").\nPotser aniria bé una mica de modèstia a la classe política, i que de tant en tant diguessin "podem estar equivocats, però...". Malgrat el que pugui semblar, em fa l'efecte que això donaria més credibilitat a les seves afirmacions. Si més no, transmetrien una imatge de bona fe que ara gairebé mai no tenen.\nPublicat per Mercè Piqueras a 11:27 2 comentaris:\nEs torna a parlar de la llei del tabac perquè el Govern central per fi s'ha adonat que aquesta llei descafeïnada que tenim és un nyap i no protegeix tota la població. No entec que els amics de recórrer tot el que s'aprova en els parlaments no portessin també aquesta llei al Tribunal constitucional. Si més no, a mi em sembla anticonstitucional que una llei no atorgui els mateixos drets a tota la ciutadania. I l'actual llei del tabac no protegeix el dret a la salut dels milers de treballadors i treballadores de bars i restaurants de superfície inferior als 100 m2 els amos dels quals van acollir-se a la possibilitat de permetre-hi fumar. La clientela, allà ella si decideix seguir fumant i arruïnar-se la salut (tot i que també està causant un perjudici a l'estat perquè després recorre al servei públic de salut), però als cambrer i cambreres, ni se'ls imposa un ambient sense fum ni tenen dret a exigir-lo.\nA l'Argentina estan en procés de regulació del consum del tabac. Es tracta de ratificar el Conveni marc de l'Organització Mundial de la Salut que van signar el 2003 i que ja ha estat ratificat per 168 estats, i d'un projecte de llei sobre el control del tabac que permetria l'existència d'ambients lliures de fum de tabac, obligaria les tabaqueres a incloure en els paquets de tabac advertiments sobre el perill del consum de tabac i en prohibiria la publicitat, promoció i patrocini.\nSegons explica la periodista argentina Valeria Román, tot això s'està portant d'una manera molt lenta, per diverses causes. Per una banda, hi ha hagut pressions per part de les empreses productores de tabac, que volien que es pogués seguir promocionant el tabac a les persones ja fumadores. Per altra banda, dins la mateixa comissió de treball per a elaborar una regulació del tabac, hi havia membres que eren fumadors i hi estaven en contra. En no haver-se completat el projecte en el temps que marca la llei, el primer dictamen favorable que va rebre el projecte ja no és vàlid i s'ha de tornar a tractar. Un estudi publicat a la Revista Panamericana de Salud Pública el 2007, va calcular que l'aplicació de la llei que s'esta debatent des de fa anys podria estalviar al país unes 16.000 morts anuals causades pel tabaquisme.\nFa pocs dies, la mort d'un famós cantant argentí, Sandro, ha despertat de nou el debat sobre els perills del tabaquisme. Sandro, que havia estat un gran fumador --fins a cinc paquest diaris, havia arribat a fumar-- va patir des del 1998 una greu malatia pulmonar causada pel tabaquisme. El novembre de 2009 li van fer un trasplantament de pulmons i cor, però va morir a conseqüència de complicacions postoperatòries. Conscient de la gravetat del seu cas, Sandro recomanava públicament al jovent que no fumessin. Malauradament, a aquest cantant, ídol de milions de persones, ningú no va fer-li aquesta recomanació en la seva joventut ni cap llei li va prohibir fumar enlloc en el seu país.\nContra la nostra proposta de llei que haurà de prohibir el tabac en TOT espai públic, he sentir excuses de tota mena. Una de les que sembla que vulguin"espantar" més per les repercussions socials que implicaria és la que al·leguen els restauradors, que diuen que la prohibició total causaria grans pèrdues en els seus negocis i que molts bars i petits restaurants haurien de plegar. Em semblen excuses de mal pagador. Només cal que mirin que ha passat més enllà de les nostres fronteres: França, Itàlia, el Regne Unit, Irlanda... És un plaer viatjar a aquesta països i poder entrar en un bistrot, una trattoria o un pub, gaudir d'un àpat que no està impregnat de fum de tabac, i sortir-ne sense dur-lo també impregnat en la roba i els cabells. Per no parlar de l'efecte del fum en els ulls o la gola i del més perillós efecte a llarg termini en els pulmons que l'inhalen.\nJo no sé si hauran de tancar o no bars un cop entri en vigor aquesta futura llei, més dura que l'actual. Penso que si tanquen serà més aviat per altres causes. De tota manera, m'estimo més un bar tancat que una vida perduda per culpa del tabac.\nPublicat per Mercè Piqueras a 18:05 1 comentari:\nPublicat per Mercè Piqueras a 13:21 3 comentaris:\nPublicat per Mercè Piqueras a 08:45 10 comentaris:\nPublicat per Mercè Piqueras a 08:42 5 comentaris:\nDe la mateixa manera que es protegeixen les espècies biològiques en perill d'extinció, crec que caldria protegir les botigues que estan amenaçades de desaparèixer. Les de plats i olles en són un exemple. Abans, al voltant dels mercats, se sabia que sempre es trobaria una botiga de plats i olles. Com més va, però, més difícil es trobar-ne alguna.\nQuan vaig venir a viure a les Corts, a costat del mercat municipal n'hi havia una on, a més de vendre cassoles de terrissa i molts estris de cuina, esmolaven la major part de ganivets de les parades del mercat i de molta gent del barri. Però els anys van anar passant i la botiga va tancar per jubilació del matrimoni que la regentava. Alguna vegada he comprat cassoles de terrissa en uns grans magatzems propers, però m'emprenya fer-ho. És una peça de la cuina que sempre m'imagino en una botiga de barri, i portada de Breda o d'algun altre poble de tradició terrissaire, no pas importada de la Xina on no m'estranyaria gens que fessin moltes de les cassoles de terrissa que es venen ara a Catalunya.\nIgual que la "meva" botiga de plats i olles de les Corts n'he vist anar tancant d'altres sense que en sortís una alternativa. Hi ha algunes ferreteries que també venen cassoles de terrissa, però ja no és el mateix. En una ferreteria, l'olla de terrissa és un complement, un actor secundari. En canvi, en una botiga de plats i olles, la terrissa (cassoles, olletes i tupins, greixoneres, safates pel forn, plats per a canalons i ous al plat, càntirs, tests, etc.) és la protagonista. Segur que a Barcelona n'hi ha encara algunes, però no les conec.\nQuina deu ser la causa que vagin desapareixent les botigues de plats i olles? Potser les noves generacions no fan servir terrissa a la cuina? Jo no m'imagino uns fideus a la cassola, un arròs a banda, un pollastre amb allada, si no és en cassola de terrissa. I encara que hi hagi uns plats d'acer inoxidable per fer-hi els ous al plat o posar-hi la crema, no és el mateix que en les cassoletes individuals de terrissa. Fa uns mesos se me'n va trencar una --de cassola de terrissa-- que feia servir molt; encara no l'he substituïda perquè em resisteixo a comprar-la als grans magatzems o en un super xinès, on també n'he vistes. No perdo l'esperança que algun dia, per algun carrer de la ciutat, descobreixi una botiga de plats i olles de tota la vida; o potser una de nova, que algun botiguer o botiguera jove s'hagi animat a obrir.\nUnes altres botigues que estan desapareixent són les de vetes i fils i les cistelleries. Les de vetes i fils, suposo que pel poc benefici que donen en comparació a la feina (o perquè la gent ja no cus?). Les cistelleries, potser perquè també s'ha perdut la tradició cistellera. De moment, estan en perill d'extinció. Algú farà alguna cosa per evitar que acabin sent un record del passat?\nPublicat per Mercè Piqueras a 19:23 15 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Barcelona, cuina, Les Corts, reflexions personals\nLes guies turístiques solen descriure els edificis històrics destacant-ne aspectes com ara l'antiguitat, l'estil arquitectònic o l'ús a què van ser destinats. No solen fer especial esment del material de què estan fets, llevat que es tracti d'algun material "de luxe" o poc freqüent en el món de la construcció. Per altra banda, admirem les construccions del temps dels romans o dels fenicis no tant per la seva arquitectura com per la seva antiguitat. Tanmateix, què són 2000 o 5000 anys, comparats amb els milions d'anys que poden tenir les roques que van fer servir romans i fenicis?\nAvui, els Reis s'han avançat i aquest matí ja m'han dut un regal, un guia molt especial de Barcelona: Fòssils urbans. Barcelona, d'Anna Cornella. Aquesta guia permet conèixer una mica la història de la vida en el planeta observant el terra dels carrers i de les portalades, les façanes de les cases, els replans de les escales, les parets de les estacions de metro, els vestíbuls dels bancs i altres edificis públics...\nLes ciutats i les construccions fetes pels humans se solen considerar "artificials", mentre que ningú no faria servir aquesta paraula per referir-se a un niu d'ocell fet amb branques i branquillons, trossets de llana o tela, fils, etc. Tampoc diria ningú que un termiter, veritable gratacel del regne animal (vegeu-ne els d'aquesta entrada del bloc), és una casa artificial. Durant molts segles, les primeres matèries que feien servir els humans per a bastir cases, palaus, esglésies i altres edificis eren tan "naturals" com ho puguin ser les que fan servir molts altres animals per construir el seu habitatge.\nLa pedra calcària és un material molt freqüent en la construcció a Barcelona. Els romans ja l'extreien de Montjuïc, on fins no fa gaire dècades hi va haver pedreres en explotació. L'anomenada pedra de Montjuïc és una roca de tipus sedimentari, formada per l'acumulació de partícules fragmentàries de carbonat càlcic (CO3Ca), un compost químic format per carboni (C), oxigen (O) i calci (Ca). Aquest carbonat càlcic prové de les parts dures de molt éssers vius, com ara les conquilles dels mol·luscs, els ossículs i espícules dels eriçons, els esculls de corall o els esquelets de molts organismes unicel·lulars. Tot aquell carbonat havia estat abans a l'atmosfera. Per això, a la Terra, el CO2 de l'atmosfera és només el 0,03%, mentre que a Venus i a Mart la concentració atmosfèrica d'aquest compost és del 98% i el 95%, respectivament (vegeu aquest quadre amb la composició de les atmosferes dels tres planetes).\nLa guia de fòssils urbans que ha preparat Anna Cornella conté informació sobre restes fòssils fàcilment identificables a Barcelona. Ve en forma de fitxes que descriuen els fòssils, els mostren fotografiats (indicant-ne l'escala) i en un dibuix esquemàtic; també indiquen l'antiguitat del fòssil i inclouen una fotografia del lloc on es troben. L'Eixample i Sant Martí són els districtes amb més fòssils, i els fòssils més abundants són els rudistes (uns mol·luscs amb una petxina molt desenvolupada) i les petxines d'altres mol·luscs, les garotes i les seves pues, i els nummulits (en forma de llentilla).\nEl gran mèrit d'aquesta guia és obrir-nos els ulls per descobrir allò que hem tingut tant de temps tant aprop sense adonar-nos-en. De vegades només hem de mirar el terra de casa o el del replà (vegeu alguns fòssils de la meva escala, a la foto). Qui la fullegi, segurament després de fer-ho veurà la ciutat d'una altra manera.\nEls fòssils del meu replà (M. Piqueras)\nPublicat per Mercè Piqueras a 23:35 7 comentaris:\nPublicat per Mercè Piqueras a 13:20 6 comentaris:\nPublicat per Mercè Piqueras a 08:59 3 comentaris:


Dormir poc engreixa? - Empordà\nDormir poc engreixa?\nUna mala qualitat del son afecta negativament la nostra salut, però pot fer-nos guanyar pes?\nA.B. / EP 02.03.2018 | 18:08\nDormir poc afecta els nostres hàbits alimentaris Getty\nMolt s'ha parlat dels beneficis que aporta a la nostra salut el fet de dormir bé. En aquest sentit, són molts els estudis que han corroborat la importància de gaudir d'un correcte descans i com la qualitat del son influeix directament en la nostra salut i el nostre estat d'ànim. Ara bé, pot fer-nos engreixar una mala alimentació?\nLa resposta és sí. Així ho constaten diverses investigacions, entre elles una realitzada per experts del King 's College London del Regne Unit -a partir de l'anàlisi d'altres 11 estudis- que han arribat a la conclusió que la privació de la son pot provocar que les persones consumeixin més calories. Segons les conclusions, les persones que dormien menys hores no presentaven una major despesa energètica i, en canvi, consumien una mitjana de 385 quilocalories per dia extra, el que lògicament afecta el nostre pes corporal.\nD'altra banda, una manca de descans adequat influeix directament en l'activació d'àrees en el cervell associades amb la recompensa quan les persones estan exposades a aliments. És a dir, que les persones amb una mala qualitat del son senten un major plaer en menjar. A més, dormir malament també afecta el rellotge corporal intern que afecta la regulació del cos de la leptina (l'hormona de la sacietat) i la grelina (l'hormona de la fam). Així, no és que la falta de son faci que engreixem, sinó que les hormones que regulen la gana s'alteren quan no descansem convenientment.\nD'altra banda, els investigadors també van descobrir que hi havia un petit canvi en el que menjaven les persones la qualitat del son no era l'adequada: tenien una ingesta de greixos proporcionalment més alta que els que dormien correctament. D'aquesta manera, escatimar en hores de son es vincula a menjar en excés i a males eleccions d'aliments.\nUn estudi promogut per Erin Hanlon, investigador associat en Endocrinologia, Diabetis i Metabolisme en la Universitat de Xicago, va arribar a conclusions semblants. Segons aquesta investigació, dormir poc s'amplifica i estén els nivells sanguinis d'un senyal química que incrementa les ànsies per menjar, particularment d'entrepans, dolços o productes salats amb alt contingut de greix.\nEn aquest treball, participants privats de son -tots joves i voluntaris sans- van ser incapaços de resistir-se a allò que els investigadors anomenen "premis de aperitius altament desitjables", és a dir, galetes, dolços i patates fregides, tot i que havien consumit una menjar que subministrava el 90 per cent de les calories diàries necessàries dues hores abans. Els efectes de la pèrdua de son sobre la gana eren més forts a la tarda i la nit, moments en què menjar es vincula amb l'augment de pes.\n"El simple fet de dormir menys, per si sol, no va a portar a l'augment de pes. Però quan la gent està falta de son, els porta a menjar més del que realment necessiten", resumeix l'expert en somni Kenneth Wright, expert de la Universitat de Colorado Boulder que va liderar un altre estudi que va arribar a conclusions semblants a les de la resta d'estudis: dormir malament engreixa.\nEl nou CAP Dr. Josep Masdevall entrarà en funcionament el 2 de juliol


Hora i data actual: dt. jul. 14, 2020 9:37 pm


horarios sagales polinya sabadell pdf - P(1) - Search-Document.com\nLooking for: horarios sagales polinya sabadell\nPMU Sabadell Actuacions juny09 - Ajuntament de Sabadell\nEstudiar la possibilitat del bus nit interurbà per fer trajectes urbans i/o establir serveis ...... la C-155 (que connecta amb Polinyà i Palau-solità i Plegamans). File link: http://ca.sabadell.cat/Mobilitat/d/PMU_juny09.pdf\n99% horarios autocar actualizado_2008 - MCA UGT CATALUNYA\nLINEA SABADELL - ESSA PALAU S.A. (Palau). IDA Y VUELTA ... (Parada Bus, autoescuela Can Oriach). Avda. Matadepera nº 1 ... POLINYA: Ctra. Sentmenat. File link: http://www.mcaugt.cat/ess...ocar_actualizado_2008.pdf\n97% La Ciutat de l'automòbil, un model urbà excloent\nSagalés. 1. Sabadell- Polinyà- Palau-solità i Plegamans. 2. Sabadell- Caldes de ... punta mentre que la segona (B1) té una freqüència de vint minuts en horari. File link: http://www.tdx.cat/bitstream/10803/4947/3/acf3de4.pdf\n96% N30 N73 N80 N81 N50 N41 N51 N60 N52 N66 N67 N62 N64 N65 ...\n21 Feb 2012 ... Vilafranca del Penedès - Estació Bus. Barcelona - Rda. ..... Parada. Horaris. Barcelona. Rda. Sant Pere. 01:15. 03:15. Sabadell. Sabadell Rambla ..... Polinyà. Ajuntament. 00:25 01:25 02:25 03:25. Santa Perpètua. Av. Mn. J. File link: https://www.uab.cat/Document/973/569/Guia_Sarbus_BusNocturn.pdf\n96% Consultar el sistema tarifari vigent pels usuaris de la UAB 2015 (pdf )\n9 Gen. 2015 ... 5.6 Títols dels operadors de bus interurbà. 17 ...... Occidental (Palau-Solità i Plegamans, Polinyà, Sabadell, Sta. Perpètua de. Mogoda i ... File link: http://www2.uab.es/www.uab.cat/doc/tarificacio2015_CAT.pdf\n95% Full informatiu de desembre 2012 i gener 2013. - Unió Excursionista ...\nMatinals pel rodal per a la gent gran de Sabadell • Polinyà. Tram de 9 km. Punt de trobada P/bus L4, Sau a Torre-. Romeu. Final P/bus Sagalés a Santa ... File link: http://www.ues.cat/butlleti_doc/des2012_gen2013.pdf\n95% Servei interurbà d'autobusos nocturns - Viu Molins de Rei\nSabadell. Badía. Barberà del Vallès. Fabra i Puig. N65 Castellar del Vallès. N70. Caldes .... Estació Bus - Vilafranca del Penedès. Residència Bellvitge. File link: http://www.viumolinsderei...s/mapabusnit-anterior.pdf\n95% Sentmenat e10 Barcelona - Mou-te - Generalitat de Catalunya\n8 Set. 2014 ... Polinyà. Santa Perpètua de Mogoda. Fabra i Puig,. Sagrera, Clot i. Pg. de Sant Joan ... 9/14 / 10M. La Generalitat de Catalunya millora el servei de bus entre. Sentmenat i ... Ctra. de Sentmenat / Ctra. de Sabadell. Ctra. de ... File link: http://mou-te.gencat.cat/content/Folleto_e10_2014.pdf\n95% pla de mobilitat dels polígons industrials de polinyà i palau-solità i ...\n20 Des. 2005 ... total de la mostra només 3 individus agafen el transport públic (bus, metro o ...... L1 - Polinyà – Sabadell 3 ( dies feiners) /14. 6. 12. 26. 15/15. 3. File link: http://www.pacteind.org/pdfs/pla_access_pip.pdf


Feliç Any Nou 2969, poble amazigh de Roses! ·\nInici Actualitat Feliç Any Nou 2969, poble amazigh de Roses!\nFeliç Any Nou 2969, poble amazigh de Roses!\nL’Associació Cultural Amazigh de Roses va celebrar al Teatre Municipal una festa de benvinguda del seu nou any 2969 amb música, cultura i gastronomia\nMúsics amazighs actuant a la Festa del Any Nou 2969 celebrada al Teatre Municipal de Roses\nAmb una hora de retard amb l’horari previst l’Associació Cultural Amazigh de Roses va començar la festa de celebració del seu nou any 2969. Una festa que es va iniciar amb els parlaments del president de l’entitat amazigha, Ali Taouil, l’alcaldessa de Roses, Montse Mindan, la diputada al Parlament de Catalunya per ERC, Najat Driouech, i el portaveu republicà al consistori rosinc, Joan Plana.\nMindan, Driouech i Plana van agrair la invitació en una acte tant important pel poble amazigh com és la festa del nou any, assenyalant la diversitat cultural que es viu a Catalunya amb la celebració d’aquesta efemèride i destacant les similituds de dos pobles tant llunyans geogràficament com és el poble amazigh (nord d’Àfrica) i el poble català.\nTot seguit dels parlaments, l’escriptora amazigha, Asmaa Aouattah, va presentar el seu llibre ‘L’etern retorn’, presentació que va donar pas a la festa pròpiament dita amb la música càrrec de Ba Rachid, Ismael Balouch, Abdalkadar Ariaf, Tifyur i Hicham Bouboud de Girona.\nEl Teatre Municipal de Roses, lloc on es va celebrar, es va emplenar gairebé d’assistents, la majoria d’origen marroquí i amazigh, on no van faltar alguns dels regidors de l’equip de govern de l’Ajuntament, amb l’alcaldessa al capdavant, i els edils d’ERC.\nUna massiva assistència de públic, superior a altres anys, que ha emplenat al president de l’Associació Cultural Amazigh de Roses, “estic molt content, enguany ha vingut més gent, però sobretot gent de fora, de les comarques gironines, de Barcelona, de Tarragona, de Lleida, d’Alemanya, d’Holanda, de Bèlgica i del nord del Marroc, de veritat, no esperava que vingués tanta gent”, va afirmar Ali Taouil, el qual va haver d’interrompre el seu discurs, fet íntegrament en àrab, a causa de l’emoció, “sí, ha estat quan parlava de tota la gent que, al llarg de la història, ha volgut eliminar la nostra cultura, el nostre idioma, però al final, tot i el patiment i la mort de moltes persones, i moltes del meu poble que estan actualment a la presó, la cultura i l’idioma amazigh continuen vigents avui dia”.\nEn aquest sentit, Ali Taouil va afirmar a ViladeRoses que “hi ha moltes similituds entre el poble amazigh i el poble català, ja que es parla molt de democràcia, però la veritat és que Democràcia és una paraula que surt de la boca tant del Govern espanyol com del Govern del Marroc, però, en realitat, quan penses diferent a ells acabes a la presó”.\nLa festa va finalitzar amb un tast de productes de la gastronomia del poble amazigh.\nPer què l’any nou 2969?\nTot i que el poble amazigh ha emprat des de fa segles un calendari solar que marca el ritme de vida de unes societats tradicionalment agràries, actualment, a diferència de nosaltres on l’any 2019 designa l’inici de l’era cristiana, la comunitat amaziga celebra el 2969.\nAixò és així des que al segle XX l’Acadèmia Berber de París va triar com a any d’inici del calendari amazic el 950 a. de C., data aproximada en la qual va ascendir al tron d’Egipte Sheshonq I, faraó d’ascendència amazigh que va iniciar la XXII dinastia.\nAmazic és el nom amb el qual es denominen els pobladors originals del nord d’Àfrica i als seus descendents. Segurament la majoria entendrà millor de qui estem parlant si utilitzen la denominació de berbers. Als imazighen (plural d’amazigh) no els agrada que es faci servir la denominació de berbers, ja que aquesta és pejorativa. «Berber» deriva de la paraula grega barbaroi, que era utilitzada per denominar a tots aquells que no parlaven grec i que, per tant, eren considerats bàrbars.\nArticle anteriorSe suspenen les tramitacions i llicències en la franja litoral de la Costa Brava\nArticle següentEls bars i restaurants de Roses són convidats a participar a la IV Ruta de les Tapes i el vi DO Empordà


Reserva’t el 15 de maig: torna el Meridiana Rock amb el nou disc de Gertrudis! | Notícies | Plataforma per la Llengua\nReserva’t el 15 de maig: torna el Meridiana Rock amb el nou disc de Gertrudis!\nEl Festival compta amb la col·laboració d'instituts i entitats del barri de Porta, especialment les integrades a la Comissió de festes, i forma part dels actes de la Festa Major.\nTorna el Meridiana Rock, el festival de música en català de Barcelona que promou la Plataforma per la Llengua amb l'objectiu de fer del català la llengua habitual dels espais d'oci, lúdics i festius de la ciutat.\nDesprés de l'èxit de l'edició de l'any passat al Parc de Can Dragó, la tercera edició d'aquest festival de més de 6 hores de música en català ja té data: serà el divendres 15 de maig del 2020. Un cop més, promourem el català com a llengua d'oci i festiva amb la voluntat d'aplegar milers de persones amb ganes de festa i de música. Així, un any més, la productora del Canet Rock, Sunmusic BCN, s'alia amb l'ONG del català per impulsar un concert amb un cartell de primer nivell, per generar una programació cultural de qualitat i normalitzar la participació cultural en català i, per tant, per acabar fomentant la inclusió i la cohesió socials.\nUn dels noms que actuarà aquest dia serà Gertrudis, que presentarà per primer cop a Barcelona el seu nou disc, «No em dona la gana». D'aquesta manera, serà la primera ocasió per ballar en directe els nous temes del disc com els èxits Bon dia vida i Si tothom calla.\nEl festival també comptarà amb el rap electrònic feminista de Pupil·les. El grup té una vinculació especial amb la Plataforma per la Llengua, després de ser uns dels finalistes de l'edició de 2018 dels Premis Martí Gasull i Roig.\nL'escenari del Meridiana Rock també acollirà enguany la música urbana de 31FAM. El grup està format per sis joves sabadellencs: Kid Pi (Edi Freixas), Joey C (Joel Cosp), Lil Didi (Dídac Serra), Bandam (Ferran Vilata), Koalekay (Alejandro Gil) i AAA (Álex Sánchez). El trap, el dancehall i el reggaeton són alguns dels estils urbans que dominen el seu repertori.\nL'incombustible Miquel del Roig i la seva guitarra compartirà el cartell del Meridiana Rock 2020 amb aquests artistes. El seu espectacle únic acapararà de ben segur l'atenció de tot el Parc de Can Dragó el proper 15 de maig.\nEn els propers dies donarem a conèixer els altres grups que completaran el cartell del Meridiana Rock. Estigueu atents a les xarxes i al web de la Plataforma per la Llengua, perquè podreu guanyar premis exclusius vinculats amb els músics que hi participaran!\nEl Meridiana Rock\nEl Meridiana Rock té com a objectiu promoure la llengua i la cultura catalanes al districte barceloní de Nou Barris, així com incentivar l'accés i la participació dels joves en un projecte cultural amb la col·laboració d'entitats veïnals, persones nouvingudes i associacions del barri de Porta. De fet, s'emmarca dins de la Festa Major d'aquest barri del districte de Nou Barris, però també dins del Pla d'Actuació Lingüística Integral que la Plataforma per la Llengua hi desenvolupa. És per això que dos dels principals objectius del Meridiana Rock són incentivar l'accés i la participació dels joves en un projecte cultural i alhora potenciar la participació d'entitats veïnals, de persones nouvingudes i d'associacions del barri de Porta i del districte de Nou Barris. En aquest sentit, el Meridiana Rock compta amb la col·laboració d'instituts i entitats del barri de Porta, especialment de les que estan integrades a la Comissió de festes.\nVídeo resum del Meridiana Rock 2019


La Declaració de sobirania al Món a Rac1 | @XSalaimartin Home page\nHOMEMASS MEDIARadioLa Declaració de sobirania al Món a Rac1\nTertúlia al Món a Rac1 de Jordi Basté, parlant sobre la recent Declaració de Sobirania del Parlament de Catalunya. Estat propi? Dret a Decidir? Amb José Antich, Albert Montagut, Glòria Serra i el professor Xavier Sala i Martín.


Domini (xarxes informàtiques) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nUn domini, en xarxes d'ordinadors és el conjunt de computadores connectades en una xarxa informàtica que confien a un dels ordinadors de la xarxa, l'administració dels usuaris i els privilegis que cada un dels usuaris té en aquesta xarxa, i s'identifica amb la part principal d'una adreça en la web que indica l'organització o companyia que administra aquesta pàgina o lloc web. L'espai en xarxa que contenen totes les estacions, i els diferents recursos compartits administrats pel servidor.\nControlador de domini[modifica]\nQuan la xarxa és gran sol ser necessari un segon equip depenent del primer al que anomenarem subcontrolador de domini. S'usa aquest equip per descarregar en ell part de les tasques del controlador de domini (a això se li diu balanç de càrrega). Quan les xarxes són molt grans és millor dividir-les en subdominis, amb controladors diferents\nEls controladors i subcontroladores de domini «serveixen» als usuaris i als ordinadors de la xarxa per a altres tasques com resoldre les adreces DNS, emmagatzemar les carpetes dels usuaris, fer còpies de seguretat, emmagatzemar programari d'ús comú, etcètera. Per això a aquests equips se'ls anomena també servidors.\n↑ Northrup, Tony. Introducing Microsoft Windows 2000 Server, Microsoft Press, 1999. ISBN 1-57231-875-9\n↑ «Domain Controller Roles». Microsoft TechNet. [Consulta: Dec 4, 2009].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Domini_(xarxes_informàtiques)&oldid=25611772»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 7 des 2020 a les 11:41.


L'escola va començar a participar en el programa en el curs 2007-2008. El numero de beneficiaris des de l'inici del Programa: es situa entre 34 i 45 alumnes per curs.\nAl llarg dels cursos el procediments s'ha anat modificant per diferents motius:\nL'augment d'alumnes amb dictamen de NEESD (B) a l'escola, que va fer necessari establir criteris complementaris per a "seleccionar” les famílies a les que es presentava com a "altes”.\nLes modificacions del mateix programa.\nLa necessitat de "donar relleu a noves famílies” en el programa.\nEn aquesta moments el procediment utilitzat és el resultat de l'evolució del que es va començar a implementar en el curs 2007-2008.\nPretén la participació dels diferent àmbits de la gestió escolar que tenen incidència en la relació família escola: tutors, administració escolar, Departament d'orientació, Comissió social...\nFamílies amb fills filles amb NEESD\nPROGRAMA CAIXAPROINFANCIA. Modelo de promoción i desarrollo integral de la infancia en situación de pobreza i vulnerabilidad social\nANEXO V Convenio Programa CaixaProinfancia Curso\nValoració /avaluació curs anterior\nDefinició de criteris per a la continuïtat en el curs següent\nComunicació baixes /canvis en el programa\nIncorporació d'altes al programa\nSeguiment dels alumnes en el programa.\nResultats participació curs 2020-2021\n2 grups cicle mitjà amb 5 alumnes ( 3 CPI)\n1 grup cicle superior amb 5 alumnes ( 3 CPI)\n2 grup de secundària amb 5 alumnes ( 3 CPI)\nActivitats centre obert:\n2 grups modalitats taller i activitats esportiva (infantil i cicle inicial de primària) amb 18 CPI\n1 grups modalitat esport competició i biblioteca escolar ( Cicle mitjà i superior de primària i ESO) amb 8 CPI\n1 grups amb 3 CPI\nSuport psicològic individualitzat\n2 grups ( 4 setmanes) amb 20 alumnes\nXecs de bens:


Els càrrecs de les 11 falles valoren positivament l'entrega de premis - TV Denia\nEn fer l’entrega dels premis de les falles de Dénia 2018, els presidents de les onze comissions ens fan una valoració del repartiment de premis i una valoració del seu premi rebut. En general la majoria diu que estan ben donats.\nL’ordre de les entrevistes es del ultim al primer premi de les falles grans.\n3 París Pedrera\n1 Port Rotes\n2 Falla Diana\n5 Les Roques\n6 Darrere del Castell\n← La Falla Baix la Mar i Port Rotes guanyen els primers premis\nSentiment i devoció en l’ofrena de flors →


Vila-real estudia oferir servei de cafeteria i ampliar les terrasses en pubs i discoteques | Castellón Información\nL'alcalde també planteja suspendre el cobrament durant el 2021 per "suportar un sector perjudicat"\nL’alcalde també planteja suspendre el cobrament durant el 2021 per “suportar un sector perjudicat”\nRafa Mezquita/ Castellón Información\nL’alcalde de Vila-real, José Benlloch, presenta les mesures sanitàries i econòmiques en les quals l’Ajuntament farà front a la crisi de la Covid-19. Entre elles, el primer edil ampliarà tot el 2021 la suspensió de cobrament de les terrasses, el que suposarà una perduda de 200.000 euros a l’Ajuntament però ajudarà al sector de l’hostaleria, un dels més agreujats per la pandèmia, a suportar la crisi i sortir reforçats de la complicada situació.\nA més, l’alcalde destaca que des d’Urbanisme estan estudiant mesures addicionals per a les terrassesde la ciutat donarà i una de les possibilitats és donar llicencia per a terrassa tant a discoteques com pubs de la ciutat. Aquesta nova mesura ajudarà als comerços locals a continuar amb la seua activitat empresarial.\nBenlloch també assenyala que aprovarà un decret perquè pubs puguen prestar una prestació diferent i oferisquen servei de cafeteria, ja que “és moment de donar suport a l’economia i l’oci nocturn”. I és que, aquest sector és un dels més perjudicat per les estrictes mesures sanitàries que han de complir i pel requisit de tancar a la 1:00 h durant l’estiu. Per aquesta raó, l’Ajuntament de Vila-real suporta un sector que “si no el recolzem ara, quan acabe la pandèmia s’haurà perdut”.\ncafeteria18 discoteques2 oci nocturn3 pubs2 Terrasses14 Vila-real6020


La Fundació Oceanogràfic participa en un congrés sobre tortuges a Grècia - Levante-EMV\nLa Fundació Oceanogràfic participa en un congrés sobre tortuges a Grècia\nlevante-emv | valència 16.05.2018 | 04:15\nEl responsable de l'àrea de Conservació de la Fundació Oceanogràfic, José Luis Crespo, participa en el 2nd Sea Turtle Husbandry Workshop, reunió internacional que tracta sobre la cura i recuperació de tortugues marines. El congrés se celebra del 14 al 17 de maig en el CretAquarium, en Heraclión (Creta), organitzat pel centre grec de recerca marina, un dels més destacats en tota Europa.\nEn el taller, en el qual es donen cita els més prestigiosos especialistes, es treballa per a confeccionar un manual de cura de tortugues marines que servisca com a referent dins de l'Associació Europea de Zoos i Aquaris (EAZA).\nCrespo, que formarà part del grup de veterinaris especialistes per a l'organització d´esta reunió, aportarà la llarga experiència que l´Oceanogràfic acumula en la cura i recerca de les tortugues, i que ara gestiona l'equip de conservació de la Fundació Oceanogràfic.\nGota fría en València: Numerosos bulos sobre la suspensión de clases en los municipios valencianos.\nConsultores de ciberseguridad, técnico de reparación de móviles, chapista...y más ofertas de empleo en Valencia a 19 de noviembre.\nValència vuelve a cerrar sus parques vallados por la lluvia y el fuerte viento.


Escola l'Eramprunyà: 2016\nVOTACIONS CONSELL ESCOLAR SECTOR PARES I MARES\nUs recordem que el proper dilluns 28 de novembre de 15.15 a 18.00, al menjador de l'escola, tindrà lloc la votació per l'elecció de pares i mares que han de representar aquest sector en el Consell Escolar.\nUs animem a què participeu en les eleccions!\nPublicat per Escola L'Eramprunyà a 11/25/2016 09:48:00 a. m. Cap comentari:\nACTIVITATS CASTANYADA 2016\nPublicat per Escola L'Eramprunyà a 10/27/2016 09:57:00 a. m. Cap comentari:\nAVÍS PER LES FAMÍLIES DE P-3\nUS COMUNIQUEM QUE LA REUNIÓ DE PARES I MARES SERÀ EL PROPER DILLUNS 17 D'OCTUBRE A LES 12.40 h. A L'EDIFICI DE\nPublicat per Escola L'Eramprunyà a 10/11/2016 11:00:00 a. m. Cap comentari:\nBENVINGUTS A L'ESCOLA L'ERAMPRUNYÀ\nJa podeu veure les fotos de la Festa de Benvinguda pels nens i nenes de P-3.\nACOLLIDA P-3 FESTA DE BENVINGUDA 16-17 FOTOS\nPublicat per Escola L'Eramprunyà a 9/22/2016 10:23:00 a. m. Cap comentari:\nPublicat per Escola L'Eramprunyà a 7/01/2016 12:26:00 p. m. Cap comentari:\nHA ARRIBAT L'ESTIU I EL CURS 2015-16 ENS DIU ADÉU!\nEl curs 2015-16 ja s'ha acabat i amb aigua i "zumba" el vam acomiadar! Tampoc van faltar els tradicionals gelats que molt ens van refrescar...\nVolem fer esment especial als nostres alumnes de 6è que han acabat l'etapa d'Educació Primària i comencen l'ESO al setembre. Us desitgem molta sort i ja sabeu que ens podeu venir a visitar quan vulgueu!!\nMoltes gràcies al pare dels nostres alumnes Zenith i Marbellys que va fer possible una "Master Class de Zumba" molt i molt divertida...\nMolt bon estiu a tothom de part de tot l'equip de L'Eramprunyà!\nMireu que bé ho vam passar!!!!\nPublicat per Escola L'Eramprunyà a 6/22/2016 05:41:00 p. m. Cap comentari:\nCOLÒNIES DE QUART 2015-16\nEls alumnes de quart ja han arribat a la casa de colònies. Clicant a sobre de la imatge accedireu a l'àlbum que anirem ampliant a mida que ens facin arribar noves fotografies.\nPublicat per Escola L'Eramprunyà a 6/01/2016 12:00:00 p. m. 1 comentari:\nPublicat per Escola L'Eramprunyà a 5/25/2016 07:53:00 p. m. Cap comentari:\nPublicat per Escola L'Eramprunyà a 5/18/2016 12:03:00 p. m. 3 comentaris:\nPublicat per Escola L'Eramprunyà a 5/17/2016 10:35:00 a. m. 8 comentaris:\nPublicat per Escola L'Eramprunyà a 5/10/2016 11:35:00 a. m. 2 comentaris:\nPublicat per Escola L'Eramprunyà a 4/22/2016 10:31:00 a. m. Cap comentari:\nJORNADES CULTURALS CURS 2015-16\nJA SÓN AQUÍ LES JORNADES CULTURALS DE L'ESCOLA. DURANT AQUESTS DIES L'ESCOLA S'OMPLE D'ESPECTACLE I EMOCIONS!\nFOTOS I VÍDEOS A "FEM ESCOLA: ELS NOSTRES PROJECTES"\nPublicat per Escola L'Eramprunyà a 3/16/2016 08:17:00 p. m. Cap comentari:\nPORTES OBERTES I PREINSCRIPCIÓ 2016-17\nOFERTA DE 50 PLACES PER P3\n* PER A LA RESTA DE CURSOS VEURE OFERTA\nPODEU CLICAR AQUÍ PER ACCEDIR A LES DARRERES INFORMACIONS PUBLICADES PEL DEPARTAMENT SOBRE PREINSCRIPCIÓ PEL CURS 2016-17\nBenvinguts/des a l' Escola L'Eramprunyà... Entreu, mireu i gaudiu!\nI aquí teniu "El dia a dia dels petits de l'escola"!\nA L'ERAMPRUNYÀ HI HA MOLT PER A DESCOBRIR !\nA la nostra escola desenvolupem un aprenentatge actiu i vivencial, afavorint el creixement personal i emocional dels alumnes, acompanyant-los en l'assoliment de la seva excel·lència i projectant-nos cap al futur, en un entorn de treball dels valors i proximitat als nens i nenes i a les famílies .\nVENIU A CONÈIXER LA NOSTRA ESCOLA DE MÉS A PROP!\nDISSABTE 27 DE FEBRER, A LES 10.00h\nDIJOUS 10 DE MARÇ, A LES 9.15h I A LES 15.15h\nLes sessions s'organitzaran en dues parts: una breu presentació del nostre projecte educatiu i la visita a les intal·lacions, podreu veure "el dia a dia a l'Eramprunyà".\nDE PART DE TOTA LA COMUNITAT EDUCATIVA DONEM LES GRÀCIES A LES FAMÍLIES QUE ENS HEU VINGUT A CONÈIXER AQUESTS DIES DE PORTES OBERTES.\nSI NO HEU POGUT VENIR EN AQUESTES DATES, TENIU CAP DUBTE O EN VOLEU SABER MÉS COSES, TRUQUEU-NOS AL TELÈFON 93.662.26.96 O ENVIEU UN CORREU ELECTRÒNIC A a8032658@xtec.cat PER CONCERTAR UNA VISITA.\nPublicat per Escola L'Eramprunyà a 2/12/2016 12:53:00 p. m. Cap comentari:\nCarnaval a L'Eramprunyà. VÍDEO GAVÀ TV I NOTÍCIA AL BRUGUERS\nPer poder veure el vídeo i la notícia cal clicar als enllaços:\nCarnaval a L'Eramprunyà: L’Escola L’Eramprunyà de Gavà ha celebrat la seva particular rua de carnaval, emmarcada en l’eix transversal que el centre s’ha marcat per aquest curs: la transmissió de valors a través de les arts escèniques. Amb aquesta premisa, els alumnes han preparat un espectacle on pallassos, els diferents gèneres musicals, els personatges del màgic d’Oz i els protagonistes del musical Grease han estat els plats principals. Informa: Lluís Martínez\nNOTÍCIA AL BRUGUERS\nPublicat per Escola L'Eramprunyà a 2/09/2016 10:51:00 a. m. Cap comentari:\nFAMÍLIES! EL DIVENDRES 5 DE FEBRER A LA TARDA, US ESPEREM A LA GRAN DESFILADA DE CARNAVAL DE L'ESCOLA.\nPublicat per Escola L'Eramprunyà a 2/02/2016 10:32:00 a. m. Cap comentari:\nJORNADES CULTURALS CURS 2015-16 JA SÓN AQUÍ LES ...\nCarnaval a L'Eramprunyà. VÍDEO GAVÀ TV I NOTÍCIA A...


Del marbre a la vida on Vimeo\nDel marbre a la vida\nfrom Tarragona Turisme\n'Del marbre a la vida' recull, amb fotografies de Rafael López-Monné i muntatge de Manel R. Granell, com es va desenvolupar la proposta de policromia de l'estàtua d'August de Prima Porta per part del taller MV Arte.\n'Del mármol en la vida' recoge, con fotografías de Rafael López-Monné y montaje de Manel R. Granell, cómo se desarrolló la propuesta de policromía de la estatua de Augusto de Prima Porta por parte del taller MV Arte.\n'Du marbre à la vie' montre, avec des photographies de Rafael López-Monné et l'assemblage et production de Manel R. Granell, comme on a fait la proposte de polychromie de la statue d'Auguste de Prima Porta par l'atelier MV Arte.\n'From marble into life' explains, by means of photographs by Rafael López-Monné and montage by Manel R. Granell, how the proposal for the statue of Augustus of Prima Porta was developed by the company MV Arte.


transport públic: SANT LLUC 2011 ( I )\nIndependentment si son coneguts o no, hi ha, sent generos, mitja dotzena d'obres bones.\n¿On son els "grans noms" de l'art local que hi falten?\n¿Potser creuen que aixo no va per ells?\nClar...deuen estar enfeinats a preparar les moltes exposicions que els reclamen arreu de l'Estat, oi?\nA part d'aixo, em pregunto...¿Cal exposar 90 obres si la majoria d'elles son de tan baixa qualitat artistica?\nAvui, visitant l'exposicio, hi ha hagut un moment que pensava que trobaria treballs de ganxet i puntes de coixi.


VERSOS DE PLOMA I PELL: CATALUNYA, AMB MÉS RAÓ QUE ESCÒCIA\njosepmaria llovera jané 30/1/12\ntotalment d'acord, n'he fet difusió\nA mi lo que em sembla es que els Partits Politics Majoritaris de Catalunya, están massa cómodes en la Democracia Dictatorial que ens governa. I els altres que poden fer? si son David contra Goliat?????\nTampoc Escocia quant demanava la Independencia el 80 o mes per cent pensaven en Escocés. Quants som a Catalunya que pensem en Catalá. Mes del 60% pensen en un altre llengua i amb dificultad, s´expresen en Catalá no mes que per quedar bé.\nAlbert Guasch Ribas 31/1/12\nEls partits majoritaris són incapaços de trencar la seva vinculació amb Espanya; uns per obediència a Madrid, els altres, per un nivell nacionalista de barretina i espardenya, sense aspiracions superiors. S'ha de tenir molt de coratge per conduir una secessió nacional més enllà del pacte fiscal a obtenir mitjançant entesa i lluny de qualsevol confrontació de pes, és a dir, més del mateix.\nHaurà de ser la crisi la que faci entendre que sols aniríem millor: La independència pot ser que s'aconsegueixi per raons econòmiques més que ideològiques o identitàries.


Congrats. A pile of book always is a good thing. :)


La Il·lustració a l’Espanya del segle XVIII- Sapiens.cat\n« Factors impulsors de l’Imperialisme del segle XIX\nEl reformisme il·lustrat a l’Espanya del segle XVIII »\nLa Il·lustració a l’Espanya del segle XVIII\nLa Il·lustració, el nou corrent de pensament del segle XVIII, seria la generalització d’una actitud intel·lectual crítica basada en la Raó, en la qual els éssers humans, conduïts per la seva intel·ligència assolirien la majoria d’edat a través de l’enriquiment del saber i de la millora progressiva de les condicions de vida. En definitiva, la Il·lustració va ser un corrent intel·lectual reformista amb múltiples facetes que va criticar la societat del seu temps, a la vegada que es proposava transformar-la.\nLa introducció i la difusió de les noves idees il·lustrades a l’Espanya del segle XVIII va ser lenta i difícil. L’absència d’amplis grups burgesos, l’anquilosament i el conservadorisme dels mitjans intel·lectuals universitaris i el gran pes que l’Església mantenia en el país van ser un fre insalvable pel desenvolupament d’aquest corrent de pensament fins a la segona meitat del segle.\nSeria a partir de 1750 quan sorgís una generació de pensadors que a través de les seves obres reflectien les preocupacions il·lustrades i van començar a criticar el model econòmic i social imperant a l’Espanya de l’Antic Règim. Així, la Il·lustració espanyola va ser representada per personatges com Campomanes, Feijoo, Cadalso, Jovellanos, Aranda, Floridablanca, Olavide i Capmany, entre d’altres.\nEls il·lustrats espanyols van ser un conjunt heterogeni d’individus que tenien en comú l’intent de modernitzar el país, l’interès per la ciència, l’esperit crític i la idea de progrés, però entre aquests no hi trobem gaires homes que realment realitzessin una crítica seriosa de la societat de l’Antic Règim en que vivien. El que realment abundava eren els partidaris del “despotisme il·lustrat”, reformistes que només pretenien un canvi a la societat d’Antic Règim per tal de consolidar-la, amb voluntat de reforma econòmica, però sense canviar les bases socials. L’actuació dels Campomanes o Capmany anava destinada a modernitzar el país per legitimar l’absolutisme.\nAïllats entre la indiferència de bona part de l’aristocràcia i el clergat així com per la ignorància de les classes populars, bona part d’aquests il·lustrats eren membres de la petita noblesa o de la burgesia i estaven convençuts que només la millora del nivell cultural de la població podia treure-la del seu endarreriment. Per això, els il·lustrats espanyols van fer de l’educació un tema prioritari i l’eix sobre el qual s’havia de cimentar el canvi social, una educació útil i pràctica que havia de ser obligatòria per tothom en els primers nivells i comú als dos sexes.\nL’altra gran preocupació dels il·lustrats espanyols va ser la qüestió econòmica. Tots ells eren conscients que l’endarreriment que experimentava el país era conseqüència de la pervivència del fort predomini de la propietat senyorial, del control excessiu sobre les activitats econòmiques i del desconeixements de les innovacions tècniques que s’estaven introduint a la resta d’Europa. Per això van dedicar bona part de les seves obres a proposar una sèrie de reformes que contribuïssin al creixement econòmic del país.\nD’altra banda, la Il·lustració catalana serà més pràctica que teòrica. Si la Il·lustració espanyola serà una qüestió de funcionaris de l’Estat, el cas català presentarà matisos perquè ja existia una burgesia desenvolupada que presentava iniciatives. Les idees il·lustrades van estar representades a Catalunya per homes com Antoni de Capmany o, fins i tot, per bisbes –les noves idees van arrelar amb força entre el clergat català– com Josep Climent i per la fundació d’una sèrie d’entitats culturals com l’Acadèmia de Ciències, l’Escola Nàutica o l’Escola de Nobles Arts.\nL’historiador i polític català representa el model il·lustrat del segle XVIII. Va redactar per encàrrec de la Junta de Comerç les Memórias históricas sobre la marina, comercio y artes de la antigua ciudad de Barcelona (1779-1792) on relatava l’esplendor de les institucions medievals catalanes. Capmany és un autor que no ha tingut la consideració que s’hauria merescut per part de la historiografia catalana. A la seva obra va intentar realitzar un retrat de la societat i va estudiar el passat mitjançant l’ús de la raó sense realitzar cap mena d’anàlisi predeterminista.\nCapmany era un defensor de l’Antic Règim i va posicionar-se contra la influència francesa d’inicis del segle XIX a Espanya. El seu objectiu era traslladar el creixement català a la resta d’Espanya. Aquesta idea d’un plantejament català per Espanya enllaçarà amb la Renaixença del segle XIX. El que interessava a Capmany no era repetir el passat català, sinó extreure’n la llisó del creixement econòmic català que no es fonamentava en l’agricultura, sinó en el desenvolupament del comerç i la indústria. Defensarà un mercantilisme industrialista oposat a l’agrarisme de Campomanes.\nLa vida universitària va limitar-se a la Universitat de Cervera que havia estat creada per Felip V amb una única finalitat: castigar la participació dels medis universitaris en la Guerra de Successió. A Cervera van concentrar-se la majoria dels estudis superiors de Catalunya, però malgrat tot el suport oficial que tenia, aquesta universitat va mantenir sempre inesborrable al llarg de tota la seva existència (1717-1842) l’estigma imposat pels seus creadors. Tot i això, no es pot menysprear l’aportació de les seves individualitats com Josep Finestres.\nEtiquetes: Catalunya moderna, Espanya dels Borbons, Història d'Espanya, Història de Catalunya, Història Moderna, Il·lustració, Segle XVIII\nEntrada publicada a 5.6 L'Espanya del segle XVIII: De la Nova Planta a la crisi de l’Antic Règim\tel Dilluns, 29/11/2010 a les 16:13.


EL TESORO PERDIDO *. TEA STILTON 27. STILTON, TEA. 9788408174592 Llibrería Horitzons\nEL TESORO PERDIDO *\nEL SECRET DE LES FADES DE LES ESTRELLES *\nEL SECRET DE LES FADES DEL LLAC *\nPer les Tea Sisters ha arribat el moment de conèixer el secret del Departament de les Set Roses, un misteriós centre de recerca que estudia la geografia del Món Fantàstic. Quan les cinc amigues reben un penjoll d'or, per elles comença una nova aventura, un increïble viatge al més enllà, a l'increïble món d'Erin, on trobaran bellíssimes fades però també molt tristes...\nA LA RECERCA DELS TRESORS PERDUTS. LA BRÚIXOLA DE L0ES ESTRELLES *\nMentre passegen pels carrers de Moscou, les Tea Sisters es troben una noia que duu un insòlit passador daurat als cabells. On l?havien vist abans? És clar!, en una fotografia del diari d?Aurora Beatrix Lane, la valenta exploradora i arqueòloga que fa gairebé un segle va trobar set tresors antics i els va amagar per protegir-los. Les vacances de les cinc amigues es convertei...\nEL SECRET DE LES FADES DELS NÚVOLS *\nLes Tea Sisters viatgen fi ns al Món de Nuvolària per salvar els núvols que han desaparegut. Després de mil i una peripècies, les Tea Sisters podran retornar l’harmonia a aquest regne? Onzè títol de la sèrie fantàstica d’èxit de les Princeses del Regne de la Fantasia!Les Tea Sisters acaben de començar les vacances quan reben una trucada del Departament de le...\nEL SECRETO DE LAS HADAS DE LAS NUBES *\n¡Descubre un mundo fantástico repleto de magia!Acaban de empezar las vacaciones de verano. Las chicas del Club de Tea reciben una llamada del Departamento de las Siete Rosas: las Hadas Tejedoras han dejado de tejer nubes y el Mundo de Nubilandia está en peligro. Las cinco amigas, junto con Tea y Will Mistery, viajan al Monte Everest, la cima del mundo. Según una antigua ley...


El Complex Esportiu Win de Tortosa reobre les portes ~ EbreDigital.cat\nPoc a poc l’activitat esportiva va tornant a la normalitat. Ahir, el gimnàs win de Tortosa va obrir les portes. Això sí, en unes restriccions que no han estat fàcils d’aplicar.


Fes un donatiu Fes un donatiu\nHome AJUDA’NS Fes un donatiu\nTria el teu import\nResponsable del tractament: Fundació Privada Jubert Figueras.\nFinalitat: registre de les persones que fan donacions econòmiques a la Fundació, gestió de donacions i comptabilitat.\nLegitimació: les dades es tracten en compliment d’una obligació legal i de la relació contractual per poder formalitzar la donació (art. 6.1.a RGPD).\nDestinataris: les dades es comuniquen a l’Administració Tributària.\nDrets de les persones interessades: Es poden exercir els drets d’accés, rectificació, supressió, oposició al tractament i sol·licitud de la limitació adreçant-se a la Fundació Privada Jubert Figueras. Trobareu més informació a la pàgina de privacitat


Espores - L'artística Marjal dels Moros\nMarjal dels Moros (Sagunt) J. Miguel Sala (Flickr)\nCom avançàrem en la primera part de l’article, els espais humits valencians son reconeguts en molts municipis litorals no com a centres de biodiversitat autòctona, sinó canyissars atestats de brutícia, mosquits i males herbes. Efectivament, marjaleres, cordons dunars o saladars pateixen un abandó, un oblit per part de l’opinió pública a dispenses de la gestió municipal. Pocs coneixen el paper d’aquests ambients en les delicades franges litorals i com no, la potència d’un turisme verd. Mitjançant la saguntina Marjal dels Moros, coneixerem més aspectes de l’experiència Germinant la Teua Creativitat, una nova proposta d’aprenentatge servei (ApS), de medi ambient, traslladat a Espores!\nCronograma del projecte, com ha sigut el camí fins ací?\nTot va començar allà per la tardor de 2016, després d’un curs presencial d’aprenentatge servei, quan elaborarem els esborranys de candidatures a ser presentades en la històrica Casa Verda en el casc antic de València (seu central d’Acció Ecologista Agró). Germinant la Teua Creativitat fou la proposta de treball millor valorada pel comitè permanent i s’elegí la seu comarcal de l’Horta Nord, en la localitat de Puçol. Allí es portaren a terme reunions de treball i visites guiades per tal d’examinar l’estat dels paratges naturals i els aularis de l’entitat. Ja a les darreries de l’hivern de 2017 i amb motiu de la setmana dels espais humits, férem una sèrie de tasques al voltant de les jornades de Germinant la Teua Creativitat, com la carta de presentació del projecte a la resta de seus comarcals, i invitació i nota de premsa de les activitats mitjançant les xarxes socials de l’entitat i l’Ajuntament, com també redacció de cròniques resum de l’activitat en la pàgina web de l’entitat.\nPrimera visita de treball a l’Aula Natura de La Costera de Puçol (gener de 2017). / Jose Aparici\nExcursió a la Marjal dels Moros, guiada per experts d’Agró-Horta Nord (gener de 2017). / AE-Agró.\nDesprés dels períodes de plantejament i de posada en pràctica, fou el torn de consolidar el muntatge de les jornades mitjançant l’expansió d’aquestes durant la primavera – estiu: repetició de les jornades entorn als espais naturals puçolencs, inici d’un calendari acordat d’exposició itinerant, col·loquis en centres municipals de Puçol, articles divulgatius explicant aquesta experiència i, el més important, el trasllat adaptat de les jornades a altres espais naturals i seus comarcals d’Agró.\nEn què consisteixen les tasques d’aprenentatge servei en les jornades? Que no prenguen una decisió mediambiental per tu!\nTenint en compte el ràtio dels participants, la limitació de recursos didàctics i el paratge natural examinat, la jornada mediambiental constarà de dos hores i mitja, on es combinaran eixides al camp si es possible i sessions d’aula. Com finalitza l’activitat ApS? Amb el naixement d’un mural artístic convertit en la particular fitxa mèdica de símptomes i solucions entorn a la salut del paratge municipal examinat, el qual recorrerà simbòlicament distints espais públics de la localitat consensuat amb la regidoria de Medi Ambient. Què fomentem? Influència en l’àrea local sobre l’essència d’aquest projecte i fer visible la degradació de l’entorn natural més familiar.\nDesprés de la benvinguda al grup de participants inscrits, i al llarg de la primera hora i mitja, es realitza una exposició visual sobre la caracterització integral del paratge natural d’estudi, una contextualització i un recorregut guiat per aquest. Què fomentem? Introducció a una situació real, estimulació de primeres postures i valors entre els participants, repàs dels èxits, reivindicacions i mesures de conservació dutes a terme ja en el paratge. A continuació, cada participant elegeix a l’atzar una etiqueta amb un símptoma a tractar a través d’una pluja d’idees, un abordament artístic de les millores proposades amb l’ajut de monitors del taller. Què fomentem? Posar en pràctica allò aprés, resolució de qüestions i dubtes sorgits per tal d’estimular major creativitat.\nItinerari botànic en el paratge municipal de La Costera (març de 2017). / Xavier Ponsoda\nParticipants exposen les seues creacions artístiques, solucions en la jornada. / Xavier Ponsoda\nEn l'última hora, té lloc l’exposició en públic de cada obra artística. Què fomentem? Debat plural de les problemàtiques del paratge i raonament reflexiu de les mesures ideades. Després, votació de la mesura ambiental amb major qualitat i l’originalitat artística (categoria juvenil i adulta), i on els participants rebran un obsequi de l’estant de l’entitat. El matí acabarà amb la penjada del conjunt de creacions artístiques del paratge natural (amb el nom, edat, localitat de l’autor i títol descriptiu), en el mural de la Creativitat. Què fomentem en aquesta ocasió? Enfortir vincles afectius entre els participants i responsabilitat social.\nRecursos materials i personals disponibles, quÈ és La Costera de Puçol?\nA l’Horta Nord, la seu comarcal d’Agró posseeix des de fa anys la custodia municipal de l’emblemàtic paratge muntanyenc de La Costera. Amb una sala d’exposicions (Aula Natura) i una de multiusos (material didàctic), és l’epicentre de les jornades amb la complementació d’un itinerari botànic, i un hivernacle, entre altres instal·lacions. Però el més vital, el teixit d’una xarxa interdisciplinària, col·laborativa, on cadascú té un paper destacat: estudiants, tutor acadèmic de la UV, representants del comitè directiu d’AE-Agró, membres de la seu comarcal de l’Horta Nord, experts d’altres seus, regidories de l’administració local i el Gabinet de Comunicació i Cultura del Jardí Botànic de la UV.\nLa Costera és un emplaçament destinat a l’organització de visites i excursions per conèixer els valors naturals del paratge. Conté l’Aula Natura, una nau restaurada per les escoles taller amb una exposició didàctica permanent i un apartat per a projeccions puntuals. / Jose Aparici\nEl projecte ha tingut impacte, reconeixement social?\nEl conjunt d’iniciatives de difusió despreses de Germinant la Teua Creativitat, giren entorn a la pressa de consciència sobre la pèrdua de la biodiversitat i la potenciació de les noves tecnologies, tant per a la transmissió de nous continguts mediambientals, com per a promoure afeccions entre persones de l’àmbit local amb preocupacions comunes. L’experiència d’aprenentatge servei ajustat a cada paratge natural deu ser objecte d’articles divulgatius, programació cultural, cròniques en pàgines web d’Agró i l’administració local o exposicions itinerants en espais públics. A més, alumnes del grau de Ciències Ambientals per la UV s’han basat en aquest projecte per a l’elaboració de treballs de final de grau.\nI noves línies de ressò? En marxa es troba la presentació de candidatura de Germinant la Teua Creativitat als premis RAGALO convocats per la C(ApS)A i el SEDI de la Universitat de València en homenatge Rafaela García López per l’impuls de les idees pedagògiques d’aprenentatge servei des de l’aula. A més, també es preveu el col·loqui del projecte en nous cursos de la C(ApS)A i, per la bona crítica que ha despertat entre responsables d’Agró, és probable que desemboque en el trasllat de les jornades a altres instal·lacions comarcals o a altres paratges valencians amb problemàtiques mediambientals similars com la marjal de Rafalell i Vistabella (Horta Nord) o l’Almardà-Almenara (Camp de Morvedre), amb la Casa Penya com a Centre de Recepció i Voluntariat d’una de les zones humides valencianes més importants.\nDesprés d’un passat d’abandó, des de 2013, AE-Agró de Camp de Morvedre té la custòdia municipal d’un antic sequer d’arròs de gran valor històric, la coneguda Casa Penya. / IES Jorge Juan\nÉs essencial que les iniciatives esmentades incidisquen en la població local i deuen servir com un instrument que rellance un canvi de visió sobre l’estat dels paratges naturals. Eixa valoració de l’entorn deu traduir-se en una resposta participativa major en les activitats organitzades per part d’Agró-Horta Nord entorn a la marjalera. No obstant, volem anar més enllà...\nSí, més enllà, perquè a banda de l’enriquiment de la programació cultural de les regidories i el seu suport econòmic, Germinant la Teua Creativitat dóna peu a enfortir una comunicació més activa entre ajuntament i ciutadania, promoure accions de participació ciutadana en la política mediambiental. I és que un tractament opac d’aquesta, origina un desconeixement i distanciament social dels seus paratges, i per això alertem d’aquesta realitat des de l’educació.\nUn camí de dificultats, un camí de beneficis afectius\nDes que començàrem el projecte hem portat per bandera que una educació ambiental allunyada de lo tradicional, l’obsolet, és possible; mostrant les conseqüències de les males pràctiques i la prostitució de l’entorn. Complexa meta a aconseguir, on cal preservar un flux d’informació des dels científics experts cap la ciutadania i sobretot, cap als governants. El resultat? Estimular l’adequació de conductes front a la gestió de problemàtiques mediambientals mitjançant el coneixement dels recursos naturals més propers.\nUn coneixement canalitzat en una manifestació didàctica, artística que pretén incloure opinions, curiositats o incipients solucions ciutadanes sobre l’entorn natural d’estudi. Això sí, els aprenentatges adquirits no deuen limitar-se a una simple reflexió filosòfica del moment. Aquesta no ha de quedar-se a l’interior de les aules, a les cuines de casa, sinó deu impregnar els espais socials comunitaris i, per què no, els mitjans de comunicació.\nDibuixos sobre causes simptomàtiques i problemàtiques representatives de la Marjal dels Moros recollits en el Mural de la Creativitat. / Xavier Ponsoda\nCom no pot ser d’altra forma, els daltabaixos sorgeixen entorn a l’organització i cal millores a adoptar amb l’ajuda d’Agró. Obstacles com el replantejament metodològic del projecte segons les valoracions de la direcció, canvi de l’horari de les jornades i potenciació de la difusió per garantir l’èxit de participació, el desconeixement de quin tipus de públic rebríem, ja que son convocatòries obertes al públic en general, i la conseqüent readaptació del contingut de les exposicions.\nEncara hi ha hagut més: problemes informàtics en l’Aula Natura, la substitució d’un arbre de la creativitat per una mural per facilitar el seu trasllat o, en algunes ocasions, no poder dur a terme l’excursió al paratge ja que no disposàvem d’instal·lacions docents pròximes i no podíem perdre temps excessiu en el trasllat dels assistents. Típic si reconeguem que no havíem organitzat mai unes jornades d’aquestes característiques...\nMalgrat els punts dèbils del projecte, des de la primera vegada que xafàrem la Casa Verda, s’ha consolidat un ambient de companyonia a colp de sessions de treball que ens dóna il·lusió per continuar col·laborant en els futurs projectes d’Agró, plens de sensibilitat i d’un esforç moltes vegades infravalorat socialment. I és que no desitjaria acabar l’experiència sense parlar d’allò més important: els beneficis afectius, sobretot amb el grup d’Agró-Horta Nord, on hem compartit una capsa de vivències i anècdotes més enllà de la nostra prioritat: denunciar la incertesa dels paratges naturals valencians.\nTirant d’una valoració, d’una reflexió final...\nSense pretendre ser exhaustiu, el projecte intenta oferir algunes pautes d’actuació que haurien de ser tingudes en compte a l’hora de planificar i gestionar la protecció de la biodiversitat del nostre patrimoni natural. És fonamental protegir no sols una àrea determinada com puga ser el perímetre de la Marjal dels Moros, sinó també el seu context (entorn físic, natural, social, econòmic...). Més que les coses, cal protegir els processos, els corredors ecològics, ja que molts es realitzen a cavall d’extensions grans a molt grans (entre marjals, per exemple), per damunt de la falsa creença que protegir les xicotetes illes de natura rodejades d’un mar d’explotació és suficient.\nBarrera física litoral que resguarda els saladars, canyissars de la Marjal dels Moros de les inclemències del Mediterrani. Al fons, a escassos kilòmetres, les fàbriques del port de Sagunt. / Jose Aparici\nBandada d’ànecs a la Marjal dels Moros, catalogada com a Zona d’Especial Protecció d’Aus (ZEPA). / AE-Agró\nGaudir de la natura ha d’entendre’s com un dels diversos drets de l’ésser humà, però ha de permetre una veritable educació ambiental i en cap cas propiciar un deteriorament d’allò que es desitja protegir. Es més, en l’escala de valors que aquesta educació ha d’inculcar als ciutadans, el bé comú (la protecció de l’entorn) ha d’estar per damunt del bé particular (l’entreteniment en l’entorn). La civilització de l’oci està renyida amb la conservació d’uns paratges naturals retallats que des del punt de vista ecològic, són valuosos i necessaris per ells mateixos, però que ho són així mateix com a fragments d’un tot més extens, almenys davant d’un futur de l’entorn natural que necessita precisió de bisturí. Per acabar, em quede amb l’esperançadora afirmació d’un xiquet de 10 anys, participant d’una jornada: “no sabia que la Marjal tenia tants problemes, l’hem de curar”.\nMés en aquesta categoria: « De ruta amb el Botànic, al barranc de la Valltorta\tBOTÀNICA INCLUSIVA: QUAN L'ALBUFERA ES VESTEIX DE BLANC »