Targeta Vermella | Badalona bitàcola\n← Cinquè aniversari de Badalona bitàcola\tMés platja i un ambulatori per a Badalona →\n7 pensaments sobre “Targeta Vermella”\n13 juny 2008 a les 11:51\nnomès volia fer una consulta, jo no m’enrecordo.\nNo va ser l’any passat que la platja estava brutíssima i l’Ajuntament, concretament l’Àrea de Medi Ambient, es van omplir la boca dient que estaven preparant una serie de mesures desprès d’un exaustiu estudi de com preveure situacions com la que s’ha produit en aquest cas, un altre cop aquest any?\n16 juny 2008 a les 9:35\nFa molt de temps que s’està parlant del tema.\nPerò encara no s’ha fet ni l’estudi.\n18 juny 2008 a les 8:43\nDisculpeu que he trigat uns dies a contestar. En referència als abocaments d’aigües residuals a mar en temps de pluja volia dir que estem treballant en el tema. L’any passat va començar la redacció del Pla Director del Clavegueram, que és aquest estudi al que us referiu. Ja vaig dir en aquell moment que és un estudi tècnicament molt complexe i que tenia un termini d’execució d’uns dos anys, pel que en cap moment es parlava de solucions a curt termini, sinó a mig termini. En aquest sentit podria estar perfectament d’acord en que aquest estudi s’hauria d’haver iniciat fa anys, i per això aquesta va ser una de les nostres prioritats. De tota manera, les solucions que en ell es plantegin permetran reduir els abocaments a mar en cas de pluges moderades, però en cas de pluges fortes els sobreeixidors continuaran actuant, tal com passa a la ciutat de Barcelona, que amb freqüència es posa com a exemple en aquest tema.\nD’altra banda, des de l’estiu passat estem fent un seguiment dels sobreiximents i relacionant-ho amb la quantitat de pluja caiguda per tal de tenir una bona diagnosi del problema. Així estem intentant minimitzar el problema treballant amb l’Entitat Metropolitana del Medi Ambient que és l’administració competent del col·lector interceptor de Llevant, que és des d’on es produeixen la majoria d’abocaments.\nTambé, volia dir que la situació que hem tingut durant aquests mesos de maig i juny en quant a pluges ha estat excepcional, i que l’any passat de juny a setembre va ploure 92 l/m2, mentre que aquest any al maig van ploure 80 l/m2 i en 12 dies de juny ja portàvem 65 l/m2. Això ha fet que per exemple durant aquest període passéssim d’un nivell als embassaments que abasten el sistema del Ter-Llobregat d’un 20%, a punt d’entrar en emergència, fins a un 65%. En aquestes condicions, i en general amb pluges fortes, és molt difícil evitar els sobreiximents, ja que les infraestructures de sanejament no es dimensionen per a aquests casos.\nFinalment dir que en ocasions, la mala qualitat de l’aigua no és deguda al sobreeiximent d’aigües residuals a la platja de Badalona, sinó que per exemple durant el mes de juny hem tingut bandera vermella a la platja del Coco durant un parell de dies sense que els sobreeixidors haguessin actuat, i que això es devia a que la ploma o aigua que baixava pel riu Besòs, degut als corrents era conduida cap a aquesta platja, fent que l’aigua no fos apta pel bany.\n19 juny 2008 a les 14:29\n…. “De tota manera, les solucions que en ell es plantegin permetran reduir els abocaments a mar en cas de pluges moderades, però en cas de pluges fortes els sobreeixidors continuaran actuant, tal com passa a la ciutat de Barcelona, que amb freqüència es posa com a exemple en aquest tema.” ….\nI tot això només per “reduir” els abocaments en cas de pluges “moderades”?\nPuc entendre que en un episodi de pluges excepcionals hi hagi algun abocament. Però en casos de pluja “moderada” no hauria d’anar ni un kilo de residus al mar.\nPer mi el problema és clar: Falta d’ambició.\n20 juny 2008 a les 16:33\nEn primer lloc dir que feia dies que no entrava i la veritat es que al llegir el que he llegit estic sorprès.\nEm pregunto si la resposta de la senyora Mercè Rius vol dir que l’ajuntament fins la data estava nu d’un Pla Gestor d’aquestes característiques, oi? En conseqüència, a que s’ha dedicat el Departament els últims 20 anys?\nI més, jo no soc un expert en estats excepcionals de pluges però entenc que les situacions de sequera i pluges funcionen de forma cíclica (tot i que cada vegada més agreujada). Per tant, suposo, que en els últims 20-25 anys com a mínim una o dues vegades es deu haver produït una situació com a mínim semblant, no? Suposo que la resposta a aquelles situacions per part del Departament devia ser algo semblant a que “s’està treballant en el tema” o algo més semblant a “s’ha començat la redacció d’un Pla Director del Clavegueram” etc, oi?\nRespecte a que aquest Pla “permetran reduir els abocaments a mar en cas de pluges moderades, però en cas de pluges fortes els sobreeixidors continuaran actuant” ho sento molt però jo això ni ho entenc ni ho comparteixo. Quan es fa un càlcul d’estructura d’un edifici s’inclou un coeficient de seguretat per terratrèmols, un altre per sobrecàrregues, un altre pel vent, etc; i això provoca que una estructura generalment i, més a dia d’avuí amb el nou Codi Tècnic, estan sobredimensionades. Algú es creu que es redacta un Pla de Gestió del Clavegueram d’aquestes característiques i no s’apliquen coeficients de seguretat ni redimensionats? Algú pensa que si es fa un Pla de Gestió que es triga dos anys en redactar-lo no ha de tindre la capacitat, el volum i l’ambició com per modificar, posar potes enlaire i redefinir tot el sistema de clavegueram de la ciutat, redistribuir els col•lectors, fer piscines subterrànies, dipòsits i depuradores en les dues, tres o quatre sortides al mar, buscar solucions a aquestes possibles situacions d’exempció, i alternatives per tindre una ciutat com cal? S’està fent un Pla de Gestió de futur com a eina per fer creixer la ciutat o un Pla de Gestió parxejat simplement per sortir de “l’atolladero” i continuar 20 anys més en la mateixa situació?\nMoltes gràcies senyors polítics\n20 juny 2008 a les 23:38\nEn resposta als dos Víctors,\nQuan es dimensiona un col·lector o un sistema de clavegueram es fa amb uns coeficients que oscil·len entre 3 i 5 vegades el cabal que habitualment porta el col·lector. Aixo vol dir que si la pluja que es recull supera entre 3 i 5 vegades el cabal que circula habitualment pel col·lector es produeixen sobreeiximents d’aigua residual al medi receptor. En funció de diferents paràmetres com la intensitat de la pluja, de la conca que reculli aquell col·lector i de la impermeabilització de la zona, entre d’altres, els sobreeiximents es produiran amb més o menys facilitat. En tot cas això no és un tema exclusiu de Badalona, sinó que és el criteri tècnic utilitzat com a mínim en el dimensionament dels sistemes de sanejament a nivell de Catalunya, que és el que conec. D’altra banda, en el cas d’instal·lacions de sanejament en alta, com és el cas del col·lector interceptor de Llevant, les inversions no són a càrrec de l’Ajuntament sinó de la Generalitat de Catalunya, i la gestió la realitza l’Entitat Metropolitana del Medi Ambient.\nEl Pla Director del Clavegueram el que ens permetrà conèixer és si aquest col·lector és insuficient, si s’han de construir dipòsits per a retenir pluvials, de quin volum, on,…\nTots dos parleu de manca d’ambició, i jo parlaria de realisme. El problema de sobredimensionar una instal·lació no és un altre que els costos. En aquests moments tenim una Directiva Europea que diu que s’han d’internalitzar els costos de l’aigua, és a dir que l’usuari ha de pagar el cost íntegre del que suposa l’abastament, distribució, depuració i fins i tot conservació del medi. Això vol dir que en les condicions actuals, l’aigua l’estem pagant molt per sota del seu cost,i que en un futur la CE obligarà a l’estat espanyol a repercutir-ho. En aquest sentit s’han d’optimitzar les inversions, i millorar les instal·lacions fins el punt on la relació cost-benefici sigui acceptable, i això vol dir a la vegada acceptar que en determinats moments hi haurà sobreeiximents al medi.\n21 juliol 2008 a les 11:58\n…Desde tiempos del Alcalde Blanch, se ha hecho poco por el estado de nuestras playas…\nEl Alcalde Serra; tiene tres años para “marcar nuevas tendencias y nuevas formas”…\nLa herencia recibida, nó hubiera debido ser la que és…En más de 20 años de gobierno -quién le precedió- pudo y debió hacer más…Tiempo nó le falto,\nY -para conseguir, de Europa- tiempos pasados sí fueron mejores…


Mostrant documents 601 - 620 de 673 Cercar de nou\nPrimer Anterior 1 2 ... 27 28 29 30 31 32 33 34 Següent Últim\n601. Teatre de titelles. La Claca. Palau Güell\n602. Teatre Grec'76 Assemblea d'Actors i Directors. Temporada popular, juliol-agost 1976\n603. Teatre Grec. Assemblea d'actors i directors. Temporada popular juliol-agost 1976\n604. Teatre Grec. Assemblea d'actors i directors. Temporada popular juliol-agost 1976\n605. Teatre Grec. Assemblea d'actors i directors. Temporada popular, juliol i agost del 1976\n606. Teatre Jove a la Sala Beckett. Captius. Lena & Leonce. Like si lloras. Sala Beckett, 5-8 maig 2016\n607. Teatre Llantiol 15 anys. Del 1980 al 1995. 1 al 30 de novembre del 1995\n608. Teatre Principal de Barcelona. CCXLIX Temporada d'Òpera 1999\n609. Teatre Íntim\n610. Teledeum. Els Joglars. Teatre Romea\n611. Teledeum. Els Joglars. Teatre Romea\n612. Temps al biaix. Heura Teatre\n613. Temps de llums. Sala Fènix, 6-27 octubre 2019\n614. Tenía dos pistolas con los ojos blancos y negros. Compañía de Comedias la Favorita\n615. Tenía dos pistolas con los ojos blancos y negros. Grup d'Acció Teatral. Teatre Centre Catòlic de L'Hospitalet de Llobregat, del 25 al 28 de març del 1982\n616. Terra Baixa reloaded. La Fura dels Baus. Biblioteca de Catalunya\n617. Terra baixa. Teatre Poliorama, 1981\n618. Terra baixa. Teatre Poliorama, 1991\n619. Terrors de la ciutat. Escenaris de conflicte i por. La Beckett, 3 octubre - 2 desembre 2018\n620. The century's (un viatge intergalàctic al planeta del Jazz). Teatre Tantarantana, 6-8 abril 2019


Nova York, festival de sèries | Els Bastards | Blog en català de cinema, sèries i tot allò que envolta el món audiovisual\n18 novembre, 2013 Comentaris (3) Visualitzacions: 1495 Sèries Víctor Gonzàlez\nAquesta tardor Nova York és un festival de sèries. Times Square està envaït de cartells lluminosos de The walking dead, Mad men, Masters of sex o Mob city, que desplacen els típics anuncis de Coca-cola i Nike que es veien als noranta. Autobusos, metros i carrers exhibeixen una parafernàlia televisiva mai vista. L’audiovisual americà està …\nNova York, festival de sèries\nAquesta tardor Nova York és un festival de sèries. Times Square està envaït de cartells lluminosos de The walking dead, Mad men, Masters of sex o Mob city, que desplacen els típics anuncis de Coca-cola i Nike que es veien als noranta. Autobusos, metros i carrers exhibeixen una parafernàlia televisiva mai vista. L’audiovisual americà està sens dubte conquerit per aquest format que ha desplaçat el tron que tenia el cinema, amb només alguns cartells que anuncien el remake de Carrie i poca cosa més. I quan penses que et pots escapar, t’adones que a Queens, Brooklyn o el Bronx segueixen aquesta febre. La demanda és simplement brutal. El present de la ficció audiovisual és definitivament serial.\nManhattan és un imant per a la indústria cultural televisiva. El programa d’incentius del New York State Film Production Tax dóna crèdits anuals de fins a 420 milions de dòlars a les productores que filmin a Nova York amb un 30% del cost total dels episodis o pel·lícules que es facin a la ciutat que mai no dorm. Fins a 29 produccions televisives ja participen en el programa, entre elles America’s got talent, Boardwalk empire, The good wife, Saturday night live, 30 rock, Person of interest, Alpha house, The blacklist o Nurse Jackie.\nEstabilitat i continuïtat. Això és el que ofereix la ciutat de Nova York als 130.000 professionals de l’audiovisual. Els sous van de 3.000 a 4.000 dòlars mensuals. I les ofertes sobren. L’edat d’or de la producció televisiva és ferotge i el que es pretén és robar productors i guionistes de Los Angeles per incentivar més produccions de qualitat. Nova York ensenya amb orgull als seus turistes l’aposta pels nous continguts. Mai a la història de la ciutat s’havien produït tantes sèries com ara. De 18 a 27 d’increment només en un any i amb 16 premis Emmy el 2013 pel que s’ha fet a l’illa de Manhattan. Els encapçalaments dels diaris en van plens. Estan orgullosos de la seva ciutat i del futur per als professionals de la ficció audiovisual. El programa d’incentius, que en principi es renovava fins al 2015 s’ha estès fins al 2019. La sensació d’optimisme es nota en tots els racons de la ciutat. És ben fàcil trobar dos o tres rodatges en qualsevol carrer de Nova York en una simple passejada matinal.\nI és que el mercat està que rebenta. Les peticions per tenir Netflix o Comcast han incrementat exponencialment per hordes d’espectadors interessats a seguir les seves sèries preferides per televisió per cable o internet. La pirateria és gairebé inexistent. Qui no vol pagar els 7,99$ mensuals que ofereix Netflix per entrar al seu interminable banc de novetats televisives? Allà tot funciona.\nLa meva pregunta és si alguna vegada nosaltres aprendrem del mercat cultural americà. Canviaran les mentalitats dels nostres governants i empresaris algun dia? Estem tan lluny d’ells. Tan i tan lluny…\n» Sèries » Nova York, festival de sèries\n3 comentaris to Nova York, festival de sèries\n18 novembre, 2013 a les 7:58\nTouché!! Jo vull pagar 7.99 dolars i pagar el que paguen per internet (molt menys). No vull ser pirata i ajudar a finançar/promoure la producció. Però és clar, vivim al país de l’especulació i la corrupció per antonomàsia… Bentornat del paradís.\n18 novembre, 2013 a les 9:41\nCuando estuve en Chile este verano, familiares y amigos tenía en casa Netflix, una pasada!!! Es que es una fórmula segura de éxito, pelis y buenas series a bajo precio… y sí, en esto (y sólo esto) tendríamos que aprender del mercado cultural americano. No queremos fomentar las descargas ilegales ( no soy fan de la piratería) pero paso de pagar precios irrisorios por tener el canal plus o por satélite… buen artículo don Víctor !!\n18 novembre, 2013 a les 10:46\nNetflix está prácitamente en todo el continente Americano y el Reino Unido. Un lujo. En Europa, el tema audiovisual de pagar por mes una tarifa plana es casi inexistente. Y si lo hay, la oferta da risa. Una pena. Esperando a que nos ponguamos las pilas…


Per Nadal, El Pessebre PDF Gratis - PDF CONGRESS\nPer Nadal, El Pessebre eBook\nEl libro Per Nadal, El Pessebre en formato PDF. El libro Per Nadal, El Pessebre en formato MOBI. El libro Per Nadal, El Pessebre en formato ePUB. El libro fue escrito en 2004 por el autor Enric Benavent Valles, Albert Dresaire Gaudi. Disfruta leyendo con el sitio web curiouscongress.es.\nFer el pessebre és un moment per aturar-se, enmig dels atabalaments quotidians, i crear a casa, o al carrer, o al’església, o en una residència de persones amb difi cultats, o a qualsevol altre lloc, una presència amable i propera del Nadal. Amb tot el que té de força cristiana, i amb tot el que té, també, d’humanitat apta i comprensible per a tothom. Fer el pessebre dóna per molt. I aquest llibre n’és una clara mostra. Hi trobareu pessebres de totes menes, més artístics i més senzills, més públics i més privats, més tradicionals i més creatius... Llegir aquestes pàgines serà una amena passejada per descobrir les moltes possibilitats d’aquesta tradició no gens passada de moda. I per sentir-se animat a continuar fent el pessebre; o, potser, a començar a fer-lo. El Col.lectiu“El Bou i la Mula”, creat l’any 1999, i del qual formen part Enric Benavent i Albert Dresaire, que han coordinat aquest llibre, té com a objectiu estudiar i donar a conèixer la riquesa cultural, religiosa, artística i social de la tradició del pessebre. I aquesta publicació és, sens dubte, una bona mostra de la seva tasca.Fer el pessebre és un moment per aturar-se, enmig dels atabalaments quotidians, i crear a casa, o al carrer, o al’església, o en una residència de persones amb difi cultats, o a qualsevol altre lloc, una presència a...\nSeguint les indicacions de les diferents administracions i amb la finalitat de complir els protocols i les mesures preventives decretades a causa de la pandèmia del coronavirus, la junta directiva del Grup Pessebrista de Sitges ha acordat cancel·lar la 19a Exposició de calvaris, al Palau del Rei Moro, prevista per a la propera Setmana Santa.\nEl pessebre és la representació a la llar del naixement del nen Jesús construïda amb molsa, troncs, suro, amb figures de fang de personatges de la vida rural que es construeix per les festes de Nadal.El primer pessebre va ser creat per Sant Francesc d'Assís.El pessebre és un dels quadres costumistes més estesos a la Mediterrània cristiana. ...\nPanes (Incluye Dvd) PDF Esa Salvaje Edad De Piedra PDF Dios Mis Hijos Y Yo PDF Solos De Flauta PDF Motivos Para Un Anfiteatro PDF Millones De Gatos PDF Los Fantasmas De Barro PDF Deseo (Trilogía Mount 3) PDF Frida (Catala) PDF Supremo Arte De Echar Las Cartas (Ed. Ilustrada): Con La Baraja E Spañola Y Otros Naipes Tradicionales PDF Tutorial Multimedia De Microsoft Windows Xp (Cd-rom) PDF El Ladron De Meriendas (Serie Montalbano 3) PDF La Fiesta De La Transicion (Nivel Intermedio De E/le, E/l2 (A2-b1 ) PDF Compendium Maleficarum PDF Katiuska PDF Homenaje A Jose Antonio Escudero. Tomo Iii PDF Cuerpo De Agentes De La Administracion De Justicia: Test PDF Matemáticas Elementales PDF Caputxeta I El Llop Babau PDF


Castelli Performance Cycling Cap unisex one size in yellow fluo £20.00\nCastelli Performance Cycling Cap unisex one size in yellow fluo\nHave you found the Castelli Performance Cycling Cap unisex one size in yellow fluo Cheaper?\nCode : CS140470328\nWhat do you think of Castelli Performance Cycling Cap unisex one size in yellow fluo?\nMy question about Castelli Performance Cycling Cap unisex one size in yellow fluo is...


COSA by Petiso - 10-12-2019\nProgramació del dia 10-12-2019\nNomés a partir de la data 10-12-2019\n09:00 Videoescoles Marató - Malalties minoritàries 2019\nEl cantant Miki Núñez i tres joves afectats per una malaltia minoritària protagonitzen el vídeo divulgatiu de La Marató d'aquest any El vídeo divulgatiu de La Marató 2019, aquest any, està dedicat a les malalties minoritàries. Presentat pel cantant terrassenc Miki Núñez, el reportatge explica la història de tres joves afectats per una malaltia d'aquest tipus. Alba Parejo, que també és la cara de l'espot de La Marató d'aquest any, té nevus congènit melanocític gegant. L'Alba va néixer amb el cos cobert de pigues, potencialment cancerígenes, i amb una piga gegant a l'esquena. A part dels riscos per a la salut, aquesta alteració fa que les persones afectades sovint s'aïllin del seu entorn perquè els fa vergonya que els vegin com tenen la pell. Però l'Alba ho va superar amb molt de coratge i, a través de les seves fotos penjades a Instagram, s'ha convertit en una referència per superar els conflictes d'autoestima que afecten molts adolescents. Bilal Soussan té la malaltia de Morquio. Aquesta malaltia genètica apareix en els primers anys de creixement i provoca deformitats en els ossos, el tòrax i altres òrgans. Tot i les limitacions, el Bilal és un exemple de tenacitat per tirar endavant una vida plena de projectes. De moment, estudia Economia a la Universitat Politècnica. I la tercera protagonista, la Laura Moreno, va néixer afectada per l'anèmia de Fanconi. Aquesta malaltia genètica fa que la medul·la òssia no funcioni bé, provoca malformacions congènites i fa que les persones afectades tinguin molta predisposició per desenvolupar tumors cancerígens. La Laura explica com gràcies al seu germà petit va poder rebre un trasplantament de medul·la òssia que li ha permès arribar a l'edat adulta. En el reportatge divulgatiu de La Marató d'aquest any també hi intervé com a experta l'endocrinòloga Susan Webb, presidenta de la Comissió Assessora en Malalties Minoritàries de Catalunya.\n09:18 Els Matins - + info\n15:42 Cuines - Espaguetis amb formatge blau\nEls espaguetis amb formatge és un dels plats que més apareixen als menús infantils. Però, sense trair els seus principis, ens poden servir de base per introduir altres gustos a aquells que no s'atreveixen a sortir de la seva zona de confort.\n22:08 Sense ficció - És a l'aire\n23:06 Gent de mercats - Mercats de la Concepció de Barcelona, de la Masuca d'Igualada i Municipal de Tortosa\n02:49 Ritmes a l'estudi - JAZZ PRETENDERS\n03:51 Blues a l'estudi - BIG YUYU\n04:51 Jazz a l'estudi - Vicenç Solsona Grup\n22:10 Pel·lícula - Ciutat 44\n00:10 Pel·lícula - Llanterna verda\nLLANTERNA VERDA (Green lantern) Un extraterrestre moribund li concedeix poders extraordinaris a Hal Jordan, un pilot de proves. Gràcies a la seva nova condició, en Hal haurà d'intervenir en una missió de pau intergalàctica. La pel·lícula és una adaptació cinematogràfica en imatge real del personatge de còmic creat per DC Comics. Direcció: Martin Campbell Intèrprets: Ryan Reynolds, Blake Lively, Peter Sarsgaard, Mark Strong, Tim Robbins, Angela Bassett, Temuera Morrison, Jay O. Sanders, Taika Waititi, Mike Doyle Idioma versió original: anglès Producció: Warner Bros., 2011 (Estats Units) Durada: 109 minuts Guió: Greg Berlanti, Michael Green, Marc Guggenheim, Michael Goldenberg Fotografia: Dion Beebe Música: James Newton Howard\n01:52 Pel·lícula - Tots els germans eren valents\nTOTS ELS GERMANS EREN VALENTS (All the brothers were valiant) Producció: Pandro S. Berman per a MGM, 1953 Direcció: Richard Thorpe / Durada: 91 minuts Guió: Harry Brown, basat en la novel·la de Ben Ames Williams Fotografia: George Folsey (Technicolor) Música: Miklos Rozsa Intèrprets: Robert Taylor (Joel Shore), Stewart Granger (Mark Shore), Ann Blyth (Priscilla Holt), Betta St. John, Keenan Wynn, James Whitmore Joel i Mark Shore, dos germans de caràcter decidit que es dediquen a caçar balenes, s'enfronten durament quan un d'ells vol abandonar l'ofici per anar darrere d'un tresor perdut.\n03:23 Chuck Norris contra el comunisme - Chuck Norris contra el comunisme\n04:36 L'illa del tresor - José ma mendiluce\n06:00 La vaca Connie - El so de la natura\n06:07 La vaca Connie - L'animal que tenia una poteta\n06:14 La vaca Connie - L'estranya petjada\n06:21 La vaca Connie - La Connie ajuda les flors\n06:27 La vaca Connie - Grans amics\n06:34 La vaca Connie - El dia de les fruites\n06:45 Les Tres Bessones - L'Àfrica\n07:12 Els germans Kratt - Tria un peix espasa\n07:33 Els germans Kratt - L'exterminiador\n07:54 Dinotren - El campament d'aventura: Ràfting\n08:05 Dinotren - El campament d'aventura: Muntanyisme\n08:16 Dinotren - El campament d'aventura: La tirolina\n08:29 Dinotren - El campament d'aventura: Caminar per un congost\n08:40 Dinotren - Els diamants del Don\nEls diamants del Don\nEl Don i la Shiny es queden al niu mentre els seus germanets se'n van amb la mare a fer un viatge amb el Dinotren. El Don té ganes d'explorar llocs nous i li proposa a la Shiny anar a explorar una cova. A ella no li fa gaire gràcia, però com que els acompanya el pare, s'acaba animant. A dins de la cova hi descobreixen uns minerals molt especials: els diamants.\n09:02 Comptem amb la Paula - Les mongetes màgiques\n09:12 Comptem amb la Paula - Serps i formes\n09:22 Comptem amb la Paula - En busca d'ous\n09:31 Comptem amb la Paula - Contes per anar a dormir\n09:41 Comptem amb la Paula - Ha arribat un paquet!\n09:51 Doraemon - El mirall del món al revés / El túnel secret d'en Nobita\n10:15 Doraemon - Canviem de lloc amb el mapa dels trasllats / Els anuncis amb un mirall\n10:40 L'Òliba i companyia - La prefeçòliba inca\nLa prefeçòliba inca\nEls animals del bosc estan preocupats perquè al cel hi ha una mena de taca negra que cada vegada és més grossa. L'Insecte Bastó té clar que és un cos celeste que toparà amb la Terra i provocarà la fi del món. Per sort, arriba un bruixot foraster que els explica que, segons una profecia inca, un elegit podrà salvar el món amb la força de l'Etxumama. I ves per on, l'elegit no pot ser altre que...\n10:46 L'Òliba i companyia - L'Abominable òliba dels boscos\n10:53 L'Òliba i companyia - Amor oliboetern\nUn bon dia arriba al bosc amb la seva nau espacial en Tim, l'eruga arrebossada. Aquesta vegada porta la Pum, la seva nòvia. Els animals queden enlluernats amb el seu enamorament, però a l'Òliba només li interessa una joia que en Tim li ha regalat a la Pum i que atrau totes les erugues. Ella l'hi vol robar perquè creu que, quan sigui seva, totes les erugues li vindran al darrere, però les coses no són tan fàcils.\n10:59 L'Òliba i companyia - Olibocàstig del cel\n11:06 L'Òliba i companyia - El ceptre olibal\nEl ceptre olibal\nUn dia, mentre els animals estan reunits, apareix la reina de les granotes amb els seus guàrdies i, a més d'emportar-se tot el que vol, converteix màgicament la Granota en guàrdia seu. Els seus amics entren d'amagat al castell de la reina i s'adonen que totes les granotes que li fan de guàrdia porten un xip enganxat al cap. Després descobreixen que el ceptre de la reina és un disparador de xips i decideixen prendre-l'hi.\n11:13 Yakari - Un fenòmen estrany\n11:25 Yakari - La primera gran escapada\n11:37 Yakari - De camí cap a les Fonts Caldes\n11:48 Yakari - Tot a l'inrevès\n12:09 En Grizzy i els Lèmmings - L'os del costat\n12:15 En Grizzy i els Lèmmings - Mirallet, mirallet\n12:22 En Grizzy i els Lèmmings - Zàping salvatge\n12:28 En Grizzy i els Lèmmings - En Grizzy, el mag\n12:35 En Grizzy i els Lèmmings - Atenció: Lèmmings il·limitats\n12:42 En Grizzy i els Lèmmings - L'ós que camina a la lluna\n12:48 En Grizzy i els Lèmmings - Os botador\n12:55 En Grizzy i els Lèmmings - Acampada salvatge\n13:03 Prodigiosa: Les aventures de Ladybug i Gat Noir - El Sr. Colom\n13:24 Prodigiosa: Les aventures de Ladybug i Gat Noir - La Titellaire\n13:46 Prodigiosa: Les aventures de Ladybug i Gat Noir - El Dibuixant\n14:08 Les Sisters - Gràcies per les vostres dolenteries\n14:19 Les Sisters - El "zoròscop"\n14:30 Les Sisters - Quina és la pitjor?\n14:42 Les Sisters - Infermeres a domicili\n14:53 Les Sisters - Hipnotitzada\n15:06 Comptem amb la Paula - Aigua, aigua, on ets?\n15:17 Comptem amb la Paula - Rescatem el senyor astronauta\n15:26 Comptem amb la Paula - On és la roda?\n15:36 Comptem amb la Paula - La màquina dels contraris\n15:46 Comptem amb la Paula - Llums a l'espai exterior\n16:05 Comptem amb la Paula - La closca de la tortugueta\n16:15 Les Tres Bessones - Helena de Troia\n16:39 Les Tres Bessones - El mag d'Oz\n16:59 El Mic i els seus amics - L'estel fugaç\nEl Mic i el Cargol estan esperant que passi un estel fugaç. És un estel que es mou molt ràpid i viatja pel cel. Si en veus un, pots demanar un desig.\n17:26 Oddbods - Que guanyi el més ràpid\n17:33 Oddbods - Un premi deliciós\n17:42 Els bons ossos bruns: Un bosc de bojos - La poció "incredi-creix"\n17:54 Els bons ossos bruns: Un bosc de bojos - El contracte fals\n18:04 Els bons ossos bruns: Un bosc de bojos - La mòmia?\n18:14 Els bons ossos bruns: Un bosc de bojos - Ha tornat l'amo\n18:26 Els germans Kratt - Els amics del Martin\n18:47 Els germans Kratt - Anguilèctrica!\n19:09 Els germans Kratt - El misteri del narval de dues banyes\n19:45 Robin Hood, el trapella de Sherwood - Temps era temps a Sherwood (1a part)\n20:21 Prodigiosa: Les aventures de Ladybug i Gat Noir - L'aixafaguitarres\n20:42 Prodigiosa: Les aventures de Ladybug i Gat Noir - Glaciator\n21:04 Prodigiosa: Les aventures de Ladybug i Gat Noir - Mayura - El dia dels herois (2a part)\n21:25 En Grizzy i els Lèmmings - Genia animal\n21:32 En Grizzy i els Lèmmings - Os XXL\n21:39 En Grizzy i els Lèmmings - Cures intensives\n21:45 En Grizzy i els Lèmmings - Os zen\n08:28 Temps de neu\n09:19 Flaix - Flaix Champions: Inter-Barça\n10:05 Programes Externs Esports - Pure Outdoor cap.12\n10:30 Programes Externs Esports - Sports Quest cap.12\n10:54 Els habitants de la fi del món - Les Filipines\n11:38 Pel món amb Te Radar - Contaminació\n12:00 Pel món amb Te Radar - Electricitat\n12:23 Bèsties - La cigonya\n12:52 Riu avall - FOIX\n13:15 Riu avall - GAIÀ\n13:42 GR. Cami de Sant Jaume - + info\n14:06 Cuina nòrdica amb Tareq Taylor - La costa occidental de Suècia\n14:35 Karakia - Françoise, buscant el verd de Sud-àfrica\n15:12 Viatges insòlits - China (1a part)\n17:00 Flaix - Flaix Champions: Inter-Barça\n19:02 Zona zàping\n19:40 Quan s'apaguen els llums - Luis Suárez\n20:25 Flaix - Flaix Champions: Inter-Barça\n20:42 Programes Externs Esports - Refugis i guardes cap.11\n20:56 Programes Externs Esports - WSL Surf Portugal\n21:41 Especials Esports - 360: Juan Diego Blas pilotari\n21:45 Zona UFEC\n21:56 Top gols La Lliga - Jornada 16: 1a. Divisió\n22:25 Top gols La Lliga - Jornada 19: 2a. Divisió\n22:55 Zona Champions - Zona Champions: Inter-Barça\n00:28 Zona Champions - Zona Champions: Inter-Barça\n01:40 Top gols La Lliga - Jornada 16: 1a. Divisió\n02:11 Top gols La Lliga - Jornada 19: 2a. Divisió\n03:05 Supercars - Supercars: Newcastle 1\n04:06 Supercars - Supercars: Newcastle 2\n05:30 Programes Externs Esports - Pure Outdoor cap.12


1er Torneig Internacional Sant Cugat - Benjamí\nEl dissabte 10 de juliol de 2010 es celebrarà el 1er Torneig Internacional Sant Cugat de categoria Benjamí.\nParticiparan el CP Ripollet, el ERG Iserlhon d'Alemanya i els equips benjamins del PHC Sant Cugat.\nEl PHC Sant Cugat Benjamí 'A' va ser convidat a disputar, durant els dies 22 i 23 d'agost de 2009, un torneig a Iserlohn (Renània del Nort-Westfalia, Alemanya) amb els equips ERG Iserlohn i VfB Remscheid.\nCal destacar l'hospitalitat del club ERG Iserlohn i l'intercanvi i convivència dels jugadors d'ambdós equips. Va ser un viatge inoblidable pels jugadors i famílies del PHC Sant Cugat.\nAnnex: Programa (pdf 204.90KB)\nERG Iserlhon (Alemanya)\nMoritz Bleja, Niklas Kost, Jendrik Korte,Tim Jakobi, Gerrit Reymann, Nicklas Jäger, Leon Rapke, Damian Poerschke, Paul Schwab.\nEntrenador: Felix Bender\nL'equip Benjamí 'A' del CP Ripollet, dirigit pel Toni Pi, ha obtingut uns bons resultats, classificant-se primer per disputar el Campionat de Barcelona, quedant en una meritòria tercera posició final de grup, a un pas de la classificació de les finals a vuit. També van participar al Torneig Benjamí, de la OK Stars, al Palau Blaugrana, quedant subcampions, només derrotats per l'Igualada, Campió de Barcelona i Campió de Catalunya.\nPHC Sant Cugat Benjamí 'A'\n1. Guillem Rué (p)\n2. Marc Pardo\n3. Jan Riu\n4. Jan Bisbal\n5. Oriol Escudé\n6. Albert Roig\n7. Joan Salarich\n8. Alex de los Santos\n9. Carlos Pinto\nEntrenador: David Olmo\nDelegat: Enric Escudé\nPHC Sant Cugat Benjamí 'B'\n1. Eün Cacho\n2. Gerard Peris\n3. Arnau Abadia\n4. Joan Salgas\n5. Víctor Corberó\n6. Marçal Blasco\n7. Martí Susach\n8. Albert Escolà\n9. Mariona Serrasolses (p)\nEntrenador: Mª Rosa Tamburini\nDelegat: Jordi Corberó\nPHC Sant Cugat Benjamí 'C'\n1. Mauricio Salcedo (p)\n2. Roger Menta\n3. Miquel Rosell\n4. Eduard Ventura\n5. Marc Cárceles\n6. Aleix Díaz\n7. Pol Luengo\n8. Jordi Alonso\n9. Jordi Morales\nDelegat: Jordi Morales\nParticiparà una selecció dels millors jugadors benjamins que participin en el OKestiu 2010 que organitza el Club del 30 de juny al 30 de juliol.


Vols a Managua - Ofertes de vols barats a Managua, Nicaragua amb VolsBarats.cat\nVols barats > Calendari d'ofertes > Vols barats a América Central > Vols barats a Nicaragua > Vols barats a Managua\nMostra vols a Managua des de:\nTroba vols barats a Managua fent servir el nostre motor de cerca. Reserva els teus vols a Managua als millors preus a Vols Barats. Pots fer una cerca personalitzada per trobar els vols a Managua que s'adaptin millor a les teves necessitats, o bé seleccionar una de les ofertes de vols a Managua que hem seleccionat per a tu.\nOfertes de Vols Managua (Anada i tornada) Vols d'anada\nVols Madrid - Managua per 698 €\nVols Barcelona - Managua per 1.050 €\nVols Sevilla - Managua per 1.114 €\nVols d'altres països a Managua:


Mantres de la tornada | Opinió | OTRA REVISTA\nOTRA REVISTA > España > Mantres de la tornada | Opinió\nEscric encara fora de la ciutat, sense poder recollir cap impressió fresca de Barcelona en aquest final d’estiu estrany. Les que m’arriben a través de la meva gent i dels mitjans són tan estranyes com el mateix estiu d’aquest any estrany que vivim perillosament i que potser s’allarga més dels 12 mesos de rigor, com si fóssim al món en espiral de l’exigent narrador Faulkner, un temps que avança i s’atura a la vegada, un temps, diu algú a les seves pàgines, en moviment perpetu i sense progrés.\nDoncs sí. La ciutat buida, la ciutat desconcertada. La ciutat per a la qual falten paraules, si el que perseguim és que escriure i llegir no esdevingui irrellevant. Practicar i recórrer el camí que des de les pestes medievals recorda i indica que el més propi de la naturalesa humana és riure, em dic cada dos per tres. “No m’enredes”, que diem per aquí, en el català del Baix Cinca, ho proferim en ocasions i contextos variats, tant si és literal (“no em prenguis el pèl”) com per negar (“de cap manera”) o reconèixer el que no es diu en allò que sents o veus (“ves per on”, “no fotis”, “hosti”). No m’enredis. Es diu de vegades amb enuig, d’altres amb sorpresa o a riallades.\nEl Baix Cinca també en sap, de la pandèmia, és clar, ho devíeu veure a les notícies de principis d’estiu, per Sant Joan. Ara la cosa està diguem-ne que calmada. La gent de la comarca es fa proves a dojo a Fraga, hi ha dies que a centenars. Un veí gran està ingressat des de fa setmanes i encara hi és, els infectats que coneixem ja han donat negatiu, els joves africans veïns de davant de casa entren i surten cada dia emmascarats com tothom, i per descomptat no s’ha celebrat la festa major de la Verge d’Agost. Una empresa fruitera del poble es va veure afectada al juny i ha patit de valent per tirar endavant, i pel que veig no s’ha tirat pas a l’esquena el temps sofert sense més. Al bar on esmorzem amb màscara (això sí que és riure) aquest matí he topat amb un jove amb samarreta de vibrant color rosa i el lema “La covid-19 també és un desafiament. Esforç i passió”. La paraula amb el cos de lletra més gran: desafiament. Ometo el nom de l’empresa que signa la cosa, que ja ha sortit massa als mitjans. Esforç i passió. Desafiament. Doncs sí. Sí que m’ho poseu bé.\nComunicació, senyores i senyors. És el que s’ha après per aquí. Si els mitjans et retorcen el nom durant 15 dies i apareixen càmeres que no et deixen estar, ni a tu ni als teus veïns, espera’t assegut plorant que passi i que els gasetillers i cameretes se’n vagin amb la seva rutina a alguna altra banda. I després, torna a posar el teu nom en dansa amb un missatge vibrant estampat a l’esquena de samarretes de color rosa vibrant. I tornem-hi, a pencar, que com va recollir el savi jueu Jafudà Bonsenyor en el seu llibre de proverbis Llibre de paraules e dits de savis e filòsofs (segle XIV, ara en versió moderna de Manuel Forcano, editorial Barcino, acabat de sortir del forn), “la veritat és la cosa més amarga d’aquest món”. Un desafiament, i tant que sí.\nNi punt de comparació té això de l’empresa fruitera del meu poble (s’ho paga) amb la publicitat institucional als mitjans públics (els ho paguem). L’única que pràcticament hi ha als diaris impresos des del març, aquí i en altres llocs. A tot arreu el mateix: no hi ha publicitat, ja que l’activitat econòmica ha caigut en picat i el consum, tres quarts del mateix. I els publicistes s’hi llueixen. Estic cansada de veure a la publi de la Generalitat el mantra “7,5 milions de futurs”, como si no haguessin mort 13.000 persones a Catalunya, com si no comptessin. ¿Tant costa, encara ara, per dir “Salvem la tornada!”, eliminar aquest logo en pàgines que ja duen tres logos més (/Salut, activem.gencat.cat, Generalitat de Catalunya)? I què me’n dieu de l’“Espanya pot.” del Govern central, després de l’“En sortirem més forts”, en aquest estiu estrany que ha deixat clar que no, que Espanya no n’està sortint més forta. No tinc ni idea de qui rumia aquests eslògans insolents sense ni tan sols parar atenció als seus logos rutinaris. Però si l’anunci de la loteria de la Grossa d’aquest estiu estrany va ser retirat per la seva gracieta eixelebrada sobre l’ascens social, ja em direu per què continuem amb els mateixos mantres o mantres semblants sis mesos després de l’inici de la pandèmia. Fa riure. Sí, aquest final d’estiu és una tornada al temps que avança i s’atura a la vegada. No enredeu.\nEl virus i la pandèmia d’aquest any que durarà anys projecten imatges d’artistes del passat. És un indici renovat que l’art, la cultura, la creació no és un document que provaria només que aquesta o aquell artista marcava o seguia…


Les mil i una hilarants metàfores d’Albiol com a reacció a l’anunci de referèndum ! directe!cat\nPolítica Última actualització Divendres, 9 de juny de 2017 15:00 h\nEl líder del PP a Catalunya titlla de "gran obra de teatre" amb "pompa" i "purpurina" l'esdeveniment d'avui a Palau\nXavier García Albiol no ha trigat més d’una hora i mitja a posar-se les mans al cap per l’anunci de la data i pregunta del referèndum català. El líder dels populars catalans ha repetit en roda de premsa que l’acte d’avui no suposa cap novetat a nivell jurídic, cosa que fa pensar que la Moncloa no prendrà cap acció immediata. Amb tot, l’exalcalde de Badalona ha usat mil i una metàfores per intentar enfonsar el projecte de plebiscit i l’esdeveniment d’avui.\nalbiol, generalitat, govern, iceta, miquel ic, referèndum, xavier garcía albiol\n"Gran obra de teatre", "decorat de cartró i paper", "purpurina"...\nPer exemple, Albiol ha titllat l’acte de “gran obra de teatre” i de “decorat de cartró i paper”. Segons ell, avui hi ha hagut molta “pompa” i “purpurina” i també ha qualificat l’anunci d’“escenificació d’aquesta política-ficció a la qual ens té acostumats el govern català”. El líder popular al Principat també s’ha permès la llicència d’afirmar que Junqueras és el “compinche” de Puigdemont i que el dia d’avui és un dels “majors exemples de la degradació institucional” a Catalunya.\nEls arguments d'Iceta s'apropen als d'Albiol\nD’altra banda, el primer secretari del PSC, Miquel Iceta, ha dit que l'anunci de la data i la pregunta que ha fet aquest divendres el Govern "no condueix a res" i ha reiterat que el referèndum "no se celebrarà". En una atenció als mitjans, el primer secretari ha valorat que l'anunci de l'1 d'octubre per fer la consulta s'ha fet "de forma més pomposa que solemne" i ha apuntat que "no s'ha aprovat res, ni hi ha decret de convocatòria", al temps que ha afegit que tampoc s'ha presentat un projecte que empari de manera legal la convocatòria ni les lleis "que estan elaborant d'esquenes al Parlament".\nEls arguments que desmunten la campanya de la por del PP 08.06.2017.\nPuigdemont afirma que la Comissió de Venècia "avala la posició" del Govern 03.06.2017.\n[Àudio] García-Albiol: "Al PP només hi ha hagut 10 o 15 casos de corrupció" 30.05.2017.\nData i pregunta envoltades de ganes, il·lusió i determinació 09.06.2017.\n[Vídeo] Recupera el moment històric i el discurs íntegre de Puigdemont anunciant el referèndum 09.06.2017.\n10 de juny de 2017, 16.46 h\nDe porc i de senyor s'ha de venir de mena. L'Albiol compleix amb escreix la primera part; la segona mai a la vida.\n10 de juny de 2017, 13.12 h\n#6 Ens infravalores molt Aragonesis alies també feixistes de vic, cap de nosaltres ni en Puigdemont te por i saps perque`? perquè tenim argments i tenim raó de sobres, en canvi voslatres no feu més que fer ús de la força i amenaça i això Querido chupapollas de senegaleses no us ensortireu mai, ningú us recolza, ningú donarà la raó a qui fa us de la força, esteu acabats, ja t'ho vaig dir un dia i no em creus, espanya teniu els dies comptats per estar a europa, que com ho se? per fav... Llegir més\n10 de juny de 2017, 13.07 h\n#4 Hahahahahahahahahaha, en tens alguna prova que les empreses marxen?\nEt donaré un argument que et quedi remarcat a la teva retina neurona, les empreses i els inversors tot i havent-hi el procés pel mig, continuen interessat.\nFerrariLand, un parc temàtic no l'ha portat una empresa qualsevol dedicada aquest sector, no, sinó que el seu propietari és ni més ni menys que l'amo de la marca del cavallino rampante de Maranello, tu creus que una marca que mou milions, que te una escudería de... Llegir més\n10 de juny de 2017, 12.17 h\nTURURUT! PER TOT EL PROTOFEIXIME INSTAURAT PER FELIPE V, QUE ARA HA PERDUT EL "PROTO", AMB ELS GARCIA ALBIOL I ESCOLANETS DEL CRIMINAL NACIONALISME ESPANYOL.\n9 de juny de 2017, 23.11 h\n9 de juny de 2017, 22.32 h\nL'esPPanyolam està convençut que el President Puigdemont tindrà por del gobierno igual que va fer l'Artur Mas EL 9N.\nEM SEMBLA QUE SE N'ENDURAN UN BON MOC, UNA BONA SORPRESA . . .\nHUAH HUAH HUAH . . . AQUESTA ESCÒRIA DE L'ESCORIAL, NO TENEN REMEI. HUAH HUAH HUAH HUAH HUAH HUAH !! !! !! !!\n9 de juny de 2017, 18.26 h\nGarcia: CATALANS SEMPRE...! ESPAÑOLS MAI MES...! sense la NY, no la vull embrutar.\n9 de juny de 2017, 17.28 h\nEEEEEEEEEEEECCCCSSSSS . . . QUIN FÀSTIC, QUE FAS PPALURDA, BUSCANT LLIGAR !!\nUUUUUUUUFFFFFFFFFFFFF . . . ALTRA VEGADA #6 LA MARIcONETA QUE TORNA A ANAR CALENTA.\nDE "QUERIDU" TEU . . . R... Llegir més\n9 de juny de 2017, 17.07 h\n9 de juny de 2017, 15.58 h\nXavier García Albiol no pot entendre el desig de molts catalans, fa de cambrer del gobern de Madrid, i amb una Catalunya independant, haurà d'anar a treballar com tothom. I mentalment per ell tot això és un trauma !


2. economia lingüística\nPrincipi segons el qual la llengua tendeix a aconseguir el màxim rendiment comunicatiu amb el menor esforç articulatori o memorístic dels parlants. [...]\nConjunt de signes gràfics emprats en l'escriptura d'una llengua, basat en el principi d'assignar un sol signe per a cada so i un sol so per a cada signe. [...]\nL'akurio fou la darrera comunitat ameríndia del Surinam a abandonar la vida nòmada a la selva. Actualment els akurio viuen en comunitats trio, on foren literalment portats per missioners al final dels anys seixanta i principi dels setanta del segle passat. Els nens ja només aprenen trio, que [...]\nEls wayampi són originaris del sud de la regió amazònica i degueren establir-se al seu territori actual al principi del segle XVII, època en què es van aliar amb els portuguesos contra els francesos. Afectats per una caiguda demogràfica catastròfica, es van replegar dins la selva i no van tornar a [...]\nkayuvaves, els itonames, els movimes i els baures. Tots els estudis de la llengua són antics, de principi del segle XX. [...]\n7. llengua de signes de la Suïssa italiana\nllengua de signes francesa de Suïssa i la llengua de signes suïssoalemanya). Els religiosos van ser els primers a utilitzar les llengües de signes a Suïssa, fa més de 200 anys. Al principi del segle XIX les llengües signades eren força acceptades als centres educatius, però durant les dècades posteriors [...]\nL'afrikaans és la llengua sorgida de la varietat del neerlandès que els colonitzadors holandesos van dur a Sud-Àfrica al segle XVI. El nucli des d'on es va escampar la llengua va ser Ciutat del Cap. En un principi va rebre el nom de Kaaps-Hollands o Plat-Hollands, fins que al segle XIX es va fixar [...]\n9. llengua de signes portuguesa\n, té diferents variants relacionades amb les escoles per a persones sordes. Les principals són les de Lisboa i Porto. Al principi de 2008, el ministeri d'Educació portuguès va adoptar un nou currículum escolar en què la llengua de signes és el primer idioma de l'ensenyament dels infants sords, amb el [...]\ncentral o alt carrier i el carrier meridional. En un principi, dins del carrier s'incloïa també el babine, una llengua veïna parlada al nord-oest del territori carrier. Els parlants d'ambdues llengües, però, tenen moltes dificultats per entendre's. A diferència d'altres llengües atapascanes, sembla que [...]


Institut d'Estudis Nord-americans > Blog > Activitats culturals > RHAPSODY IN BLUE\nFotografia del compositor Ilya Levinson amb els artistes intèrprets del concert, Ala i Gueràssim Voronkov.\nAquest concert és un viatge a través de la figura del violí per explorar les composicions més cèlebres (tan d’arranjaments de grans clàssics, com de composicions de nova creació) de la música clàssica nord americana basada el la fusió i el diàleg entre el folklore hebreu, el jazz, el blues i el swing.\nAmb composicions de Gershwing, el rei de la fusió de jazz, blues i clàssica, Joseph Achron, que va basar una gran part de la seva composició en la música tradicional jueva, i el compositor contemporani Ilya Levinson, el públic podrà gaudir de primera mà de tots els registres i possibilitats del violí, així com del pas del temps a través del diferents gèneres que s’han explorat per aquest instrument.\nFusió, nous llenguatges. Evolució de la música a través del diàleg entre estils.\nEl Duo Voronkov està format per la violinista ucraïnesa Ala Voronkova, que toca amb un violí Giao Paolo Maggini de l’any 1600 i el director d’orquestra, pianista i compositor rus Guerassim Voronkov. Els acompanyaran els comentaris de la directora d’escena i divulgadora musical Maria Voronkova, que ens explicarà la història, el context i curiositats sobre les peces que escoltaran.\nAla Voronkova – violí\nMaria Voronkova – comentaris


El Blog d'en Potti | Solució a 'Setmana Santa'\nCultura Popular, festes, blogs | Següent | Anterior | Comentaris (9) | Retroenllaços (1)\nCrític | 18/03/2008, 09:50\nEn De Santos sortirà enguany a la prcessó de la Sang a fer penitència pels seus pecats, divendres assistirà al Devallament de la "Cruz de los caidos por Dios y por España" i diumenge participarà amb na Cirer a la processó de l'Encontre a la parròquia de Santa Eulàlia on escoltaran emocionats el "Himno Nacional"...\nSabeu si la COPE retransmetrà les processons tal com va retransmetre les manis contra el matrimoni gay?\nA veure si tota aquesta gent tan "progre" que considera les processons una tradició espavila!!. Que només vagin a fer de caperutxes els catòlics pràcticants i ja veurem si n'hi ha abastament per dur tots els passos o els hi haurem de tornar a posar rodetes.\nLes panades, els progres, i els mites\noutsider | 18/03/2008, 10:44\nLes processons són ben tradicionals a Mallorca. Tan respectables ( o no ) com totes les tradicions. Negar-ho és tenir mala bava o un ser un ignorant supí. És cert que del silenci s'ha passat a l'esglai més histriònic. Què hi farem?, la inmmigració és un fet irreversible i la cultura una construcció dinàmica i canviant. O si no mirau l'anomenada musica tradicional: boleros sevillanos, fandangos andalusos, alborades gallegues, "jaleos" foranis, marxes feixistes . En fi som una amalgama cultural ben tradicional on els essencialismes immobilistes són mostres de curtor cultural i d'ideologia reaccionària d'espardanyeta. Ara la cosa va de fires d'abril, castellers. Hi ha alguna cosa més forastera, casposa i cutre que l'expressió de la penya el Cossio ( panyoletas...) amb musica de xeremiers que toquen Mi amigo Fèlix. En fi podem riure o plorar, treure pit o sentir vergonya: és només una qüestió personal de gusts.\nPS: Sempre s'ha dir que les castellans fins i tot varem fer pàtria amb el cadàver del Cid. Per aquí anam per l'estil, però en versió casolana i de paròquia: difunts que tenen el mèrit original de ser morts, que serveixen per fer un poc de calaix i fugir cap endavant sense saber on van. Fer tradició a marxes forçades de persones molt qüestionables moralment és un altre mostra de qui som. Voler fer mites a correcuita de parroquians de capelleta és simtoma d'anormalitat de cercle minúscul de la progressia de panada i olé.\ncrític | 18/03/2008, 13:49\nLes processons són tradicionals a Mallorca (no per tot), no ho neg. Però no hem d'oblidar que la participació en elles com a caperutxa suposa fer una demostració de fe, fer penitència en diuen. I aquí és on està la incoherència d'aquells "progres" que se passen tot l'any despotricant de l'església i que el Dijous Sant, per tradició, es vesteixen de penitents.\nAquests "progres" són els defensors a unltrança de la immobilitat d'aquestes tradicions.\nA mi se m'enfot si volen anar desfressats de caperutxes o de balladores de samba. Continuaré pensant que en un "acte de fe" seria més normal que només hi participassin (no vol dir anar-ho a veure) els qui professen aquesta fe.\nNo hi ha major mostra de curtor que la participació activa en actes catòlics d'exaltació religiosa quan no es combrega amb la doctrina catòlica. No hi ha major ideologia reaccionària que la que defensen La Conferència Episcopal Espanyola, el seu altaveu de la COPE, el bisbat de Mallorca i les Confradies de Setmana Santa (moltes tan tradicionals que tenen el nom en una llengua "tradicional" d'un altre lloc). El que és reaccionari i immobilista és prohibir la celebració d'un concert en Divendres Sant.\nja sé que ets un troll\ncrític | 18/03/2008, 13:59\nhe contestat tot i saber que autsaider és un troll, "el troll", per què vull que quedi clar a qui va dirigida la meva crítica.\nRe: Solució a 'Setmana Santa'\nFabián | 19/03/2008, 11:28\nGracias, Potti, por el retroenlace.\nMi postura iba dirigida a la conveniencia actual a utilizar diversos medios para informar a quien se interese. Se distribuye un programa sobre la Semana Santa, lo que está bien. También la prensa informa diariamente y en suplementos especiales. Pero estoy seguro que actualmente hay también mucha gente que busca información en Internet y conviene que también los organizadores tengan en cuenta este medio.\nIgual ocurre con las fiestas de San Sebastián. Hay mucha gente que busca el programa a través de Internet. Y el programa está, aunque la página del Ayuntamiento no aparezca en los primeros lugares del Google. Yo procuro poner un enlace a esa página y, en esos días, el enlace recibe muchas visitas, más de tres mil.\nLas "webs oficiales" debieran cuidar no sólo en estar en Internet sino también en procurar estar bien situadas en el Google. Posiblemente con un blog sea más fácil conseguirlo.\nMarcel | 19/03/2008, 12:19\nbe.. o surten els martorell com dius tu o surt una antiga foto dels tamborers, no té per que saber res el tio que va triar la foto per posar-la al programa dels rollos de dos tamborers, que per cert està ben mal feta no trobes?.\npep666 | 21/03/2008, 16:38\nPer cert ja tenen visa els tamborers?\nCAP I SENY | 24/03/2008, 12:44\nEM MARCEL TE MOLTA RAOR EL QUE PUBLIQUIN A N'EL PROGRAMA NO TE RES AVEURE AMB AQUESTS DOS SENYORS SI SE LES POT ANOMER AIXI QUE ES DEDICAN A FER PARTS I QUARTS PER TOT I QUE NO TENEN CAP TIPUS DE COHERENCIA NI CAP REFERENCIA FIABLE I EL QUE DIU OUTSIDER ES IRREFUTABLE I HA GENT QUE TREU MOLT DE PROFIT DE COSES QUE NO SON GENS TRADICIONAL I QUE VERGONYA HAURIEN DE TENIR FINS I TOT D'ANAR A LA CARA ALTA I AMB L'HIPOCRESIA QUE VAN PER EL MON


Sepes, atención domiciliaria. Servicios de proximidad y equipo de apoyo a domicilio: L’ús de l’ordinador també protegeix a la gent gran contra l’alzheimer\nL’ús de l’ordinador també protegeix a la gent gran contra l’alzheimer\nHome » Blog » L’ús de l’ordinador també protegeix a la gent gran contra l’alzheimer\nL’activitat més comunament practicada pels participants en l’estudi va ser la informàtica. De fet, fins a 1.077 dels mateixos utilitzaven ordinador almenys una vegada setmanal. I d’aquests, únicament un 17,9% –és a dir, 193 persones– van desenvolupar deterioració cognitiva lleu. Per contra, el percentatge de persones que no usaven ordinadors i que van acabar sofrint problemes cognitius va ser d’un 30,9% –263 de 852.\nPer tant, com destaquen els autors, «les persones que van usar un ordinador una o més vegades per setmana tenien una probabilitat un 42% menor de desenvolupar problemes de memòria i raonament que aquells que ens ho van fer».\nFinalment, i pel que fa a la resta d’activitats mentals avaluades, la lectura de revistes es va associar amb una disminució de la incidència de deterioració cognitiva lleu del 30%. Una reducció que, per la seva banda, es va establir en un 23% en el cas de la participació en activitats socials i en un 16% en el de la realització d’activitats artesanals, cas del tricotado


Premis Josep Mascort\nLa iniciativa dels premis Josep Mascort neix el 2019 a la Regidoria de Joventut premiant amb un xec valorat en 150 euros a joves empadronats i empadronades al municipi de Quart, que estiguin cursant batxillerat, pel seu esforç acadèmic i també per la contribució en investigar el coneixement històric, cultural i/o científic del municipi.\nLes categories dels premis Josep Mascort són:\n• Per la millor nota en el seu Treball de Recerca sobre el municipi de Quart, amb una temàtica lliure en l'àmbit històric, cultura, geografia, economia, etc.\n• Per la millor nota a l'expedient acadèmic de Batxillerat.\nA conseqüència de la pandèmia l'any passat no vam poder entregar el premi així que aquest any hem entregat els premis 2019/2020 i 2020/2021\nEl premi del curs 2019/2020 ha estat per a l'alumne Albert Prieto pel seu Treball de Recerca sobre el museu de la Terrissa.\nLa premiada d'aquest curs 2020/2021 és l'Èlia Suy per la millor nota d'expedient acadèmic de Batxillerat durant aquest curs.


Palmarinha Resort Goa Nord Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA AGODA\nPorbvaddo, Calangute, Bardez, Calangute, Goa Nord, Índia 403516 (Mostra el mapa)\nHo sentim, no hi ha habitacions disponibles al Palmarinha Resort per les dates escollides.\nEquipaments àrea de fumadorsascensorbarbar de la piscina botigues a l'hotelbugaderia cafeteriacaixa forta casinocentre de negocis conserge discoteca/djequipaments per a persones amb discapacitats habitació familiarinstal·lacions per a reunions i banquets lloguer de bicicletesrestaurant s'admeten animals de companyia saló servei d’habitació VIP servei de cangur servei de llançadoraservei d'habitacions servei d'habitacions 24 htransport hotel/aeroportvisites turístiquesZones públiques amb Wi-Fi\nbany d'aigua termal calenta banyera d'hidromassatge camp de golf (a 3 km) camp de golf (en el mateix lloc)centre esportiuesplai esports d'aigua (motoritzats) esports d'aigua (no motoritzats)jardí massatgepiscina (infantil) piscina cobertapiscina exterior pistes de tennis pistes d'esquaix platja privada sala de jocs sauna sauna spa Aparcament\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Goa Nord, no busqui més enllà de Palmarinha Resort. Situat només a 15.0 Km del centre de la ciutat, els viatgers estan en un lloc boníssim per a gaudir de les atraccions i activitat de la ciutat. També són a fàcil accés Platja Calangute, Platja Baga, Mercat de Nit de Dissabtes d'Anjuna. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Palmarinha Resort asseguren una estada plaentera als seus clients. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de visites turístiques, bugaderia, caixa forta, instal·lacions per a reunions i banquets , Zones públiques amb Wi-Fi. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Palmarinha Resort és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Goa Nord.\nBalaji Calangute Resort Agradable\nSituat en el cor de Calangute, Balaji Calangute Resort és un lloc ideal des d'on descobrir Goa...\nHotel Viva Goa International Per sobre de la mitjana\nDissenyat tant per oci com per negoci, Hotel Viva Goa International està situat idealment a Dona...


Prácticas de física i - Trabajos finales - 3472 Palabras\nPágina principal Ensayos Prácticas de física i\nPáginas: 14 (3472 palabras) Publicado: 25 de marzo de 2011\nFísica I – Pràctiques\n1 PRÀCTICA 1 - BALANÇA\n1.1 Muntage experimental Disposem del següent grup de làmines i vareta, conjuntament amb la balança de precisió. Les làmines són del mateix material, i les varetes també.\nLàmina 1 Làmina 2\nVareta Vareta rectilínia\nLa làmina rectangular i la vareta rectilínia ens permetran d’obtenir les densitats superficial i linialrespectivament dels seus materials. Llavors, coneixent el pes podrem calcular la superfície de qualsevol làmina que ens proporcionin del mateix material o, pel cas de la vareta, la longitud. No obstant, és necessari que els gruixos de les làmines siguin iguals al de la làmina rectangular, i el mateix aplica per a les seccions de les varetes.\n1.2 Làmines1.2.1 Amidaments i densitat superficial de la làmina rectangular Els amidaments de la làmina rectangular són els següents:  Dimensions  Massa 10,5 x 4,2 ± 0,1 cm 94,1 ± 0,1 g\nEn conseqüència, la densitat superficial del seu material és ds = 2,13 ± 0,07 g/cm2. 1.2.2 Superfície de la làmina 1 La massa de la làmina 1 és m1 = 65,6 ± 0,1 g, de manera que la seva superfície és m1/ds = 30,8 ± 1,0cm2. 1.2.3 Superfície de la làmina 2 La massa de la làmina 2 és m2 = 106,5 ± 0,1 g, de manera que la seva superfície és m2/ds = 50,0 ± 1,6 cm2. 1.3 Vareta 1.3.1 Amidaments i densitat linial de la vareta rectilínia Els amidaments de la vareta recta són els següent:  Llargada  Massa 12,8 ± 0,1 cm 15,1 ± 0,1 g\nEn conseqüència, la densitat linial del seu material és dL = 1,18 ± 0,02 g/cm. 1.3.2Longitud de la vareta La massa de la vareta és mv = 118,4 ± 0,1 g, de manera que la seva superfície és mV/dL = 100 ± 2 cm.\n2 PRÀCTICA 2 – ELASTICITAT D’UNA MOLLA. LLEI DE HOOKE.\n2.1 Molla sola La longitud de la molla sense cap pes aplicat és 24,8 ± 0,1 cm. El muntatge experimental és el següent:\nLa taula presenta els resultats de l’allargament de la mollaen funció del pes:\nMassa (g) 317,8 ± 0,1 419,0 ± 0,1 499,1 ± 0,1 617,0 ± 0,1 716,8 ± 0,1 Pes (N) 3,11 4,19 4,89 6,05 7,03 Allargament (cm) 11,0 ± 0,1 20,4 ± 0,1 27,5 ± 0,1 38,2 ± 0,1 47,4 ± 0,1\nEl càlcul del pes s’ha realitzat prenent g = 9,81 ms-2, i suposant que la precisió d’aquest valor és superior a la centéssima de ms-2. En conseqüència, la precisió en el càlcul del pes també és superiora la centéssima de N.\n2.2 Dues molles en sèrie La longitud de les dues molles en sèrie sense cap pes aplicat és 53,6 ± 0,1 cm. El muntatge experimental és el següent:\nLa taula presenta els resultats de l’allargament de la molla en funció del pes:\nMassa 217,7 ± 317,8 ± 419,4 ± 499,1 ± 617,0 ± (g) 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 Pes (N) 2,13 3,11 4,11 4,89 6,05Allargament (cm) 8,1 ± 0,1 26,2 ± 0,1 44,7 ± 0,1 59,2 ± 0,1 80,7 ± 0,1\nEl càlcul del pes s’ha realitzat prenent g = 9,81 ms-2, i suposant que la precisió d’aquest valor és superior a la centéssima de ms-2. En conseqüència, la precisió en el càlcul del pes també és superior a la centéssima de N.\n2.3 Dues molles en paral·lel La longitud de les dues molles enparal·lel sense cap pes aplicat és 24,8 ± 0,1 cm. El muntatge experimental és el següent:\nMassa (g) 508,2 ± 0,1 626,2 ± 0,1 725,9 ± 0,1 825,9 ± 0,1 927,8 ± 0,1 1007,1 ± 0,1 1115,0 ± 0,1 1214,7 ± 0,1 Pes (N) 4,84 6,14 7,12 8,19 9,10 9,87 10,93 11,91 Allargament (cm) 5,6 ± 0,1 11,1 ± 0,1 15,7 ± 0,1 20,0 ± 0,1 24,6 ±0,1 28,0 ± 0,1 33,3 ± 0,1 37,9 ± 0,1\n2.4 Força exercida per la molla. Gràfiques de la força en funció de l’allargament. La...


L'Endrapasomnis | Barcelona Districte Cultural\nEdat recomenada: Públic familiar\nSer princesa en un país de somni i no poder somiar perquè els malsons et desperten. Nit rere nit, rere nit, rere nit... Ser rei i somiar que la teva filla dorm. I que et deixa dormir. I que somia. I que et deixa somiar.\nAl país de la Bona Son tothom dorm excepte la filla del rei. Dorm i somia. Somia i dorm. Però la filla del rei no pot dormir, perquè els seus somnis són malsons. I el rei no sap què fer per calmar la princesa Dormissona. I busca remeis i no els troba. I emprèn un viatge, lluny, molt lluny, per trobar el secret que podrà guarir-la. I topa amb l’Endrapasomnis. ¿potser ell tindrà la solució per guarir a la petita princesa.?.. i així, al país de la Bona Son tothom tornaria a dormir... I a somiar.\nSon i insomni, somnis i malsons, cara i creu de les nits de molts infants i molts pares, són els protagonistes de l’adaptació a l’escenari d’aquest conte que l’autor alemany Michael Ende va publicar el 1978 entre les dues seves obres més conegudes: Momo (1973) i La història interminable (1979). El treball de dramatúrgia que Jordi Palet ha fet per a la companyia Teatre al Detall parteix d’aquesta narració amb format de conte clàssic per volar lliure i agafar volada poètica en una escenografia en què tot no és només el que sembla.\nL’Endrapasomnis de Teatre al Detall combina, en la seva posada en escena, actors i titelles i la música del grup La Tresca i la Verdesca en un espectacle que va guanyar el Premi de la Crítica al Millor Espectacle Familiar l’any 2014 i va ser finalista al premi Enderrock al Millor Disc de Música Infantil i Familiar.\nL'ENDRAPASOMNIS Teatre al detall i La Tresca i la Verdesca\nVideo of L'ENDRAPASOMNIS Teatre al detall i La Tresca i la Verdesca\n“L’Endrapasomnis és un d’aquells bons espectacles que flueixen a bon ritme i van adquirint cos i ànima a mesura que avança.” (IOLANDA G. MADARIAGA, RECOMANA.CAT)\n“És un petit privilegi. Un joc. Un poema. Un viatge iniciàtic. Una radiografia de les pors dels pares (el dels malsons dels fills) que es resol amb un joc musical que, ja per sí sol, és una meravella.” (JORDI BORDES, RECOMANA.CAT)\n“L’adaptació que Jordi Palet ha fet d’aquest conte de Michael Ende per a la companyia de Teatre al Detall té l’encert de fer una relectura de l’original per acabar elaborant un guió propi, molt poètic, molt teatral, amb tocs de gènere fantàstic, amb afegits d’humor, sense desvirtuar la intenció de l’autor i mantenint els personatges principals en un joc de teatre dins el teatre.” (ANDREU SOTORRA)\nAutor: Jordi Palet (inspirat en el conte L’Endrapasomnis” de Michael Ende © Editorial Joventut) Direcció i coreografia: Joan Maria Segura Bernadas. Actors: Xavi Idàñez i Txell Botey. Música: La Tresca i la Verdesca: Jordi López, Toni López i Claudi Llobet. Disseny escenografia: Xavi Idàñez. Construció escenografia: Fortià Coromina. Vestuari i atrezzo: Víctor Peralta. Il·luminació: Yuri Plana. Titelles: Txell Botey. Diapositives: Sergi Cugat. Producció: Teatre al detall\n04/10/2019 - 18:00h\n18/10/2019 - 18:30h\n08/11/2019 - 18:00h\n30/11/2019 - 18:00h\n08/12/2019 - 12:00h


Etiqueta radio ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4059. Divendres, 22 de juny de 2018 11:45 h\n22.06.2018 ! 11:43 h Descobreixen una base genètica comuna que relaciona trastorns com el TDAH i la migranya\n22.06.2018 ! 11:43 h Els CDR entren al departament de Treball a Barcelona per reivindicar desobediència i "independència efectiva"\n22.06.2018 ! 11:41 h Seat liderarà l'expansió del grup Volkswagen al nord d'Àfrica\nResultats de l'etiqueta radio\nLa vicepresidenta del consell d'informatius de TVE assegura que es va crear una redacció amb periodistes pròxims al PP\nRedacció | El 2015, el Consell d'Informatius de TVE va denunciar la creació d'una redacció paral·lela. "A dos mesos de l'arribada d'Álvarez Gundín es van carregar a tots els caps d'àrea, gent de molt prestigi que va ser...\nRoger de Gràcia esmicola el discurs victimista d'un periodista de la SER\nEl periodista de la ràdio espanyola SER, Aitor Álvarez García, feia un tuit que era repiulat i compartit amb fervor per l'unionisme. El text afirmava sentir-se "dolgut" perquè la gent concentrada a la manifestació d'ahir a Barcelona,...\nL'elecció d'Empar Marco per a dirigir la RTV del País Valencià posa nerviós al blaverisme\nL'elecció d'Empar Marco com a nova directora de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació (CVMC) ha posat molt nerviós al blaverisme que veu com perd quota de poder i influència des que el PP ha perdut el control de la...\nCom hauria explicat un informatiu radiofònic en directe la fi del setge de l’11 de setembre de 1714? Us imagineu poder recuperar un informatiu el 19 de juliol de 1936, dia de l’aixecament militar feixista a Barcelona? Sembla impossible,...\nA Catalunya Nord hi falta català\nEls mitjans de comunicació de la Catalunya Nord no utilitzen prou el català i molts no ho fan quotidianament. Segons publica El Punt Avui, tan sols Ràdio Arrels assegura el català cada dia. L’oferta de mitjans en català s’ha vist reduïda...\nICV-EUiA adverteix que abandonarà el govern de l'Hospitalet si el PSC tanca la ràdio i la televisió municipals\nEl tancament de la ràdio i la TV municipals de l'Hospitalet és ja una decisió presa per l'alcaldessa de la ciutat, Núria Marín (PSC). Però fa perillar el seu govern: ICV-EUiA, socis menors al govern dels socialistes, que van perdre el maig...\nAllò que la política ha dividit, la xarxa ho tornarà a unir. Amb aquesta motivació han nascut els webs Païsoscatalans.tv i Païsoscatalans.fm, que agrupen totes les emissores de televisió i de ràdio que emeten als Països Catalans. Així,...\nPuigcercós respon a PSC i CiU que "no és hora d'apuntar-se paternitats" sobre el traspàs de les Rodalies\nEl secretari general d'Esquerra, Joan Puigcercós, ha afirmat aquest dilluns al migdia que 'no és hora d'apuntar-se paternitats' sobre el traspàs de les Rodalies de Renfe, en resposta a les declaracions del president de la Generalitat i primer...\n190.000 punts perduts a les carreteres catalanes\nEl Servei Català de Trànsit ha tancat uns 62.000 expedients de conductors que han comès sancions a la xarxa viària catalana i els ha enviat a la Direcció General de Trànsit perquè retirin un total de 190.000 punts. Segons ha explicat Josep...\nAlts càrrecs de Salut haurien contractat les seves pròpies empreses\nSegons informa un confidencial a Internet, el sindicat hauria denunciat el Departament de Salut per unes irregularitats en la contractació de material informàtic per a l'Hospital Universitari de Tarragona. Un dels acusats va estar designat...\n93 vots 0


Fotografia per empreses a Barcelona - www.fotoempresas.es\nFotografia per empreses a Barcelona\n08 May Fotografia per empreses a Barcelona\nPosted at 11:02h in Sin categoría by Fotoempresas 0 Comments\nJa tenim la web en Català, com disposem d’un nombrós públic i clients que naveguen i fan les consultes a través dels navegadors en Català l’equip de Fotoempresas ha decidit oferir als usuaris la possibilitat d’escollir aquesta llengua per visualitzar la nostra pàgina.\nEls que treballen amb nosaltres o que ja han vist la nostra web amb anterioritat, saben que oferim un ampli servei per la imatge de les empreses com: fotografia de productes, fotografia d’esdeveniments, fotografia d’interiors i retoc de fotografies. Si encara no ens coneixes, visita’ns!


Part de l’oposició de Vila-seca proposa un topall màxim voluntari de 12.000€ per a tots els regidors del consistori | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nPart de l’oposició de Vila-seca proposa un topall màxim voluntari de 12.000€ per a tots els regidors del consistori\nRegidors de l’oposició de Vila-seca. Foto: Cedida\nDecidim Vila-seca proposa un topall màxim voluntari de 12.000€ per a tots els regidors del consistori. En una roda de premsa convocada a l’Ajuntament, Josep Forasté (Decidim Vila-seca) ha explicat en nom de la majoria dels grups de l’oposició, a excepció de Ciutadans (DVAM, PSC, PP, VSEC) l’acord al quual s’ha arribat per tal de fixar el límit anual de les indemnitzacions en aquesta xifra.\nA l’inici del mandat actual, el consistori vila-secà acordava -amb el vot contrari de Decidim Vilaseca i Vila-seca en Comú- els topalls que limitaven les remuneracions anuals dels regidors. Aquests, diferenciaven entre els regidors en funció de la seva condició de regidor delegat, president de comissió, regidor portaveu o regidor ras. Davant la denúncia dels grups de l’oposició davant aquesta discriminació, l’equip de govern (CiU) liderat per Josep Poblet, va decidir eliminar els topalls.\nDavant aquesta situació, els Grups de l’oposició han acordat un topall voluntari que “en cas d’aplicar-se a tots els regidors de l’Ajuntament suposaria un estalvi en el que queda de mandat de 200.000€” per al consistori vila-secà, segons explica Forasté.\n28/05/2020 Els beneficiaris de beques menjador de Vila-seca rebran l’ajut durant l’estiu


Salou enceta aquest diumenge una nova edició de les Nits Daurades - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nDel 8 al 15 d’agost el municipi acollirà tot un seguit d’actes festius\nAquest diumenge Salou enceta una nova edició de les Nits Daurades amb un ambiciós programa d’actes i espectacles que inclou des d’activitats lúdiques infantils i juvenils, fins a concerts musicals de gran format per diversos públics, passant pel teatre i la cultura popular tradicional catalana. Les festes que tindran lloc del 8 al 15 d’agost a la ciutat de Salou apleguen tot un seguit d’actes i oferta de qualitat amb l’objectiu de que veïns i ciutadans gaudeixin d’un ambient lúdic i festiu a Salou.\nL’alcalde de Salou, Pere Granados, ha explocat que “des de l’Ajuntament volem convidar a tota la població de Salou, tant la resident com la turista a gaudir d’aquesta setmana lúdica i festiva” i “consolidar i fidelitzar el visitant donat un atractiu més dintre del conjunt d’activitats de l’època estival”. Granados ha afegit que “ aquestes festes són una de les millors maneres que tenim a la ciutat de promoure l’hospitalitat i acolliment, de projectar entre les famílies que ens visiten la imatge de gran centre d’oci i divertiment, i per això organitza unes festes que són una bona plataforma de prestigi per a la ciutat”\nPer la seva part, la regidora de Cultura i Festes, Isabel Aguilera ha assegurat que “volem que tota la població de Salou se senti destinatària d’un extens programa on la diversitat i la qualitat dels actes és allò que la fa una festa de tots”.\nPel que fa a l’organització i seguretat, s’ha programat un dispositiu especial amb més efectius i dotacions. S’habilitaran zones d’aparcament en diferents punts del municipi per facilitar l’accès.


Document access: http://hdl.handle.net/2072/290739\nSistemes d’informació geogràfica Programari lliure -- Congressos Law -- Philosophy -- Congresses Open source software -- Congresses Image processing Chemical reactions Quantum chemistry\nUniversitat de Girona. Departament d’Informàtica i Matemàtica Aplicada Nolla, Josep Maria Ministerio de Educación y Ciencia (Espanya) Universitat de Girona. Departament d’Història i Història de l’Art Universitat de Girona. Departament de Ciències Ambientals Sagrera i Aradilla, Jordi Marquès, Salomó


Un fotograma de la sèrie '22 de juliol' / FILMIN\nEl crític de sèries Toni de la Torre tria les millors sèries del 2021 amb esperit crític. Són sèries on es tracta de temes com ara el racisme, la violència masclista, la pobresa, la corrupció o l’amoralitat de les grans farmacèutiques. Són sèries de qualitat, però destaquen pel fet d’aportar una visió crítica sobre els temes de què tracten.\nLa crisi dels opioides als Estats Units és l’objectiu d’aquesta ambiciosa minisèrie protagonitzada per Michael Keaton que explica els orígens de l’epidèmia, connectant passat i present de forma magistral. L’actor interpreta un doctor que prescriu l’opioide OxyContin als seus pacients confiant en les paraules que li diu el comercial del producte, que li assegura que només un 1% dels pacients podia presentar problemes d’addicció relacionats amb el seu consum. Ara ja sabem que això no és cert. Es calcula que actualment hi ha 1,6 milions de nord-americans que tenen algun tipus de trastorn relacionat amb el consum d’opiodes. Només l’any 2019, es van produir 50.000 morts per sobredosi relacionades amb opioides, unes xifres que han fet que es declarés l’epidèmia dels opioides un problema de salut pública.\nLa minisèrie converteix aquestes xifres en històries de persones de carn i ossos. Així, a més de la història del doctor, també coneixem la història dels seus pacients, gent humil que viu en un poble miner, propensos a necessitar alguna cosa per pal·liar el doctor crònic i que són els que la farmacèutica Purdue va marcar com a target comercial del seu producte. Sabien que estaven mentint els responsables de la companyia quan afirmaven que no provocava addicció? A partir d’aquesta pregunta ens mostren com es va gestar l’OxyContin, l’estratègia que va marcar Richard Sackler, i com van aconseguir que fos aprovat. La minisèrie, basada en el llibre homònim de Beth Macy, és minuciosa en la documentació i contundent en la denúncia, i compta amb un Michael Keaton magnífic que porta tot el pes de la minisèrie.\nJimmy McGovern és sinònim de denúncia punyent des de fa anys. Aquest veterà guionista de la BBC fa temps que exposa les falles d’institucions britàniques a través sobretot de minisèries i de tv-movies, i és considerat l’hereu dels drames que, als anys setanta i vuitanta, firmaven a la televisió pública britànica noms com Jim Allen, Tony Garnett o Ken Loach. Per a la seva última minisèrie, Condena, s’ha proposat examinar amb profunditat el sistema penitenciari britànic, i ho ha fet amb dos grans actors britànics: Stephen Graham, que interpreta un funcionari encarregat de la seguretat de la presó, i Sean Bean, en el paper d’un professor que ha estat condemnat i és el primer cop que ingressa a la presó. Són dos personatges que, sobre el paper, estan en situacions oposades. En realitat, s’assemblen més del que sembla: són bones persones i tots dos acabaran doblegats pel sistema.\nA través de la trama del professor, la minisèrie mostra amb cruesa el dia a dia a la presó i presenta diversos personatges amb els quals Jimmy McGovern mostra les deficiències d’un sistema que provoca dolor, però difícilment és el camí per a la reflexió o la rehabilitació. Molts dels presos tenen problemes de salut mental que no fan més que agreujar-se en aquest context. Alguns funcionaris, com el que interpreta Stephen Graham, ja ho saben perfectament, però no hi poden fer res més que seguir les normes. A mesura que la minisèrie avança, més dura és la realitat que presenta i més crues algunes escenes. Mentre la línia que separa el professor del funcionari es difumina, Jimmy McGovern apuntala el seu missatge, arrodonint el retrat d’un sistema penitenciari destructor que necessita un replantejament profund.\n3. ‘The Minister’\nAquesta sèrie islandesa descriu a la perfecció com un context de desànim o de crisi envers el sistema pot ser aprofitat per un polític nouvingut per presentar-se com la persona que resoldrà la situació i arribar ràpidament a una posició de molta responsabilitat. Això és exactament el que fa el protagonista de The Minister, que en un debat electoral televisat trenca amb el guió previst per explicar que, a ell, el que el preocupa és la desafecció ciutadana que ha portat a una participació política tan baixa. Tot seguit anuncia un pacte amb l’oposició que només es farà efectiu si la participació arriba al 90%. La xifra és impossible d’assolir, i només per això ens quedarem pendents de veure com continua la història. Aviat veurem com prendre aquesta decisió tan radical, que aparentment sembla un tret al peu per als seus propis interessos, fa que sigui vist com un candidat íntegre, a diferència de les altres opcions.\nLa decisió de presentar-se com a saba nova i diferenciar-se dels altres dient que ell sí que vol solucionar els problemes dels ciutadans és presentada tant als votants de la ficció com als espectadors que miren la sèrie, de manera que la nostra impressió sobre el personatge marcarà com d’incisiu serà per a nosaltres tot el que vindrà després. El personatge està interpretat amb molta força per Ólafur Darri Ólafsson, un dels millors actors islandesos (potser l’heu vist a la sèrie Trapped), que aconsegueix ser carismàtic i afable en una escena i canviar completament a l’escena següent. En un terreny tan treballat en els últims anys com el de la sèrie política, The Minister aconsegueix erigir-se en una proposta diferent que acaba sent una crítica als discursos populistes que busquen treure profit de contextos socials complexos.\n4. ‘It’s A Sin’\nEn un any que hem vist com l’homofòbia és lluny de ser erradicada (amb un augment d’agressions que es xifren en 267 només a Catalunya segons l’Observatori contra l’Homofòbia) també hi ha hagut moltes sèries que han treballat en direcció contrària: per visibilitzar el col·lectiu LGTBI i denunciar la discriminació que pateixen. La minisèrie It’s A Sin ha estat la que més ha reeixit en aquest propòsit en utilitzar l’actual pandèmia de la Covid-19 com a marc per explicar la història d’un grup d’amics durant la pandèmia del VIH, als anys vuitanta. S’hi produeix així una comparació per context: el ràpid desenvolupament de vacunes per a la Covid-19 contrasta amb el cas del VIH, que causa la sida, que fins ara ha provocat 33 milions de morts.\nMalgrat la duresa del tema de què tracta, ‘It’s A Sin’ acaba sent una celebració de la llibertat\nTambé l’estigma social és completament diferent, i la minisèrie l’explora a bastament, tal com ja s’anuncia al títol. El sentiment de culpa associat a la malaltia i el que això va implicar per l’expansió de la pandèmia és un dels elements que més profundament treballa un guió que el creador, Russell T. Davies (conegut pel fet de fer sèries amb protagonistes homosexuals, com la pionera Queer As Folk, i d’altres que també hem recomanat a CRÍTIC com la minisèrie Years and Years), basa en la seva pròpia experiència. It’s A Sin és, de fet, un homenatge a tots els amics que el creador va perdre en mans de la sida. És per això que, malgrat la duresa del tema de què tracta, acaba sent una celebració de la llibertat que els personatges van assolir malgrat el context, formant una segona família, refugi de la família que els va rebutjar.\n5. ‘The Underground Railroad’\nEn canvi, a The Underground Railroad no trobem ni un miserable raig de llum que ens ajudi a compensar tota la cruesa i la foscor de la història que explica. I és que el director Barry Jenkins (Moonlight) no només no vol alleugerir de cap manera l’horror de l’esclavisme, sinó que vol que el mirem a la cara. I és per això que els personatges sovint miren la càmera i reclamen a l’audiència, amb uns ulls carregats de dolor, que la seva història no s’oblidi. Així, la minisèrie recull la intenció de la novel·la de Colson Whitehead en què es basa. I és efectiu: la mirada de la Cora, la jove protagonista que viu esclavitzada en una plantació de cotó, sent testimoni de tota mena d’horrors, és de les que queden a la retina gràcies a la magnífica interpretació de l’actriu Thuso Mbedu, que sense silenci transmet un retret i un dolor immensos.\nLa història ens porta a seguir la fugida d’aquest personatge, buscant un lloc on pugui ser lliure. Però episodi a episodi hi anem trobant diferents formes de la mateixa crueltat. La minisèrie és intencionadament extenuant, mostrant múltiples cares del mateix malson i utilitzant un tren per canviar de localització ràpidament. Aquest ferrocarril subterrani és un element de realisme màgic que, com passava a la novel·la, dona un toc de fantasia que hi entra per fer el que està vivint la Cora més suportable. Té sentit per a la protagonista, ja que representa la possibilitat de fugir del lloc on es troba i, per tant, és símbol d’esperança, i per a l’espectador suposa un respir pel fet de desconnectar la història de la realitat. El mateix efecte té la cinematografia, d’una bellesa que entra pels ulls guarint el dolor que la història deixa al cor. La repercussió que ha tingut no l’ha convertit en un equivalent de Roots per a les noves generacions, que és el que es pretenia, però ha estat una de les respostes més encertades al moviment Black Lives Matter.\n6. ‘22 de juliol’\nEt pots apropar a uns fets recreant el que va passar o pots fer-ho intentant escatir-ne les causes. Si aquest fet va ser una tragèdia nacional, com és el cas dels atemptats que van tenir lloc a Noruega l’any 2011, la segona aproximació encara té més mèrit. Perquè el que és més senzill i allò amb què és més fàcil obtenir l’aprovació col·lectiva és amb un enfocament emocional del que ha passat, buscant un dol conjunt dels espectadors, una catarsi nacional. I el que és més complicat i incòmode és l’exercici crític, incisiu i audaç de la minisèrie 22 de juliol, que comença amb un camioner que escolta la ràdio i sent com els locutors expliquen que, segons uns estudis recents, els noruecs pensen que “Noruega és el millor país del món”. Aquesta idea serà posada en dubte en les properes hores: no només pels fets mateixos, que van deixar estupefactes els noruecs que no podien creure que una cosa com aquella passés al seu país, sinó, i sobretot, per les mancances que va evidenciar en el sistema.\nLa fotografia resultant del país acaba sent molt completa i gens complaent\nAixí, en comptes de centrar-se en el perpetrador dels atemptats o recrear-los (cosa que ja s’havia fet abans al cinema), la minisèrie se centra en diferents personatges de la societat noruega, sobretot metges, policies i serveis d’emergència, i en les circumstàncies en les quals van treballar quan va passar tot. Per fer-ho, els coneixem molt abans, de manera que l’espectador pot identificar molts problemes que després tindran una incidència crucial en els fets, especialment les retallades a la sanitat. Una periodista interpretada per Alexandra Gjerpen (l’única cara coneguda del repartiment) serveix com a vehicle per explorar molts dels temes que la minisèrie vol denunciar, aconseguint cobrir molts escenaris i punts de vista diferents, de manera que la fotografia resultant del país acaba sent molt completa i gens complaent.\n7. ‘Small Axe’\n“Si tu ets l’arbre, nosaltres som la petita destral que a poc a poc et tombarà”. Aquest proverbi, que Bob Marley va popularitzar amb una de les seves cançons, dona títol, i marca les intencions, d’aquesta antologia creada per Steve McQueen i que presenta diferents històries protagonitzades per ciutadans negres d’origen caribeny al Londres dels anys seixanta i setanta. El director, conegut per la pel·lícula 12 anys d’esclavitud, evoca aquí memòries de la seva pròpia família, ja que el seu pare era de Trinitat i la seva mare de Grenada, i tots dos van emigrar cap a Anglaterra, com molts d’altres, a finals dels anys quaranta, gràcies a les noves lleis migratòries que van permetre que milers de ciutadans de les Índies Occidentals busquessin una segona oportunitat a ciutats com Londres, trobant-se amb poques possibilitats laborals i un racisme en ascens que va esclatar en forma de violència i d’agressions als barris on vivien.\nPerò Steve McQueen no vol explicar aquesta història, malgrat que mereixeria una sèrie. Vol explicar la seva història. La majoria dels protagonistes de Small Axe són els fills d’aquests emigrants: britànics d’origen caribeny que continuen sent considerats ciutadans de segona i patint cada dia amb un racisme que és sistèmic. Cada episodi presenta una història diferent, de manera que pot construir millor aquesta tesi, partint de llocs i institucions diferents, fins i tot oposades. També alterna històries reals amb d’altres que són ficció. El primer episodi se centra en nou immigrants que van ser detinguts després d’unes protestes per incitació al desordre públic, als anys setanta, i mostra el racisme policial. En una altra entrega, un jove britànic fill de jamaicans interpretat per John Boyega es fa agent de policia amb la intenció de canviar el sistema des de dins. El resultat, com la destral del proverbi, són episodis que van clavant talls a la manera com els britànics es miren a si mateixos, i descobreix a sota un racisme persistent.\n8. ‘La infàmia’\nActualment proliferen les sèries sobre casos criminals escabrosos. El fenomen d’audiència que són els true crime ha fet que augmentin les sèries basades en fets reals d’històries que et regiren l’estómac. Tant si són ficcions documentals com ficcions que tenen actors al capdavant, la clau alhora és el tractament que es fa d’aquesta història: la intenció. I és per això que, entre totes les històries similars que s’han estrenat aquest any, cal destacar la minisèrie La infàmia, perquè és exemplar en la seva vocació de denúncia, posant l’èmfasi en com les víctimes, tres adolescents atrapades en una xarxa d’abusos de menors, van intentar buscar ajuda i es van trobar amb un sistema que no va creure en elles. De fet, la guionista Nicole Taylor va prendre com a testimoni principal el relat de la prostituta que va acabar ajudant-les i va fer la feina que haurien d’haver fet els treballadors socials i la policia.\nLa minisèrie també és incisiva pel que fa a les causes. Si la xarxa d’explotació sexual de menors d’edat es va poder mantenir, arribant a abusar de fins a 47 víctimes, és perquè els explotadors es van aprofitar de la situació d’adolescents amb contextos familiars i socials difícils. És la vulnerabilitat de les víctimes, de 12 a 16 anys, el que les va col·locar en primer lloc en una situació en què es podia abusar d’elles. Qui és responsable de no solucionar aquesta situació d’indefensió? Les negligències del sistema són còmplices de la violència dels abusadors, són una peça més (intencionadament o no) del complex engranatge amb què la xarxa d’abusadors pressionava les víctimes fins a deixar-les sense capacitat de decisió. Els detalls del cas us causaran una gran indignació. Els membres de la xarxa es passaven les víctimes d’un agressor a l’altre, entre cercles d’amics i familiars i hi ha registrats diversos casos de violació múltiple. Però el que encara indigna més és que s’hi podia haver fet molt més per impedir-ho.\n9. ‘La asistenta’\nHa estat una de les més vistes a Netflix d’aquest any, i té mèrit tenint en compte que parla sobre pobresa i violència domèstica, dos temes que no són habitualment sinònim d’èxit comercial. La clau de La asistenta és el fet d’explicar de tenir com a protagonista una noia que podria ser amiga teva, o un familiar, o algú amb qui has treballat, una elecció que té dues implicacions diferents. El positiu és que envia el missatge clar que trobar-se sense llar, caient pel precipici del sistema sense que aquest t’ajudi (més aviat, t’ho compliqui amb burocràcia), o trobar-se atrapada en una relació abusiva, és quelcom que li pot passar a qualsevol. L’efecte negatiu és la constatació, un cop més, d’allò que ja fa temps que va dir Jenji Kohan, la guionista d’Orange is the New Black: si la protagonista és una noia blanca, és més fàcil que una audiència majoritària segueixi segons quines històries que si fos una noia racialitzada.\nSegurament és més comú que siguin noies immigrants les que acabin en situacions com les de la protagonista de La asistenta, un personatge que acaba treballant com a dona de fer feines per guanyar-se la vida i poder mantenir la seva filla. Però la minisèrie treballa molt bé el recorregut del personatge, evitant definir-la pel que li passa. L’actriu Margaret Qualley (The Leftovers) fa una gran feina en el paper principal i desperta empatia immediata en el seu desemparament davant una relació abusiva i la manca de xarxa familiar per fer front a la situació. L’altre element crucial és que, malgrat que sigui una història dura, l’actitud del personatge, i, per tant, de la minisèrie, és esperançadora, fet que fa més digerible una mena d’història que no és habitual que miri un públic tan massiu. En aquest sentit, ha estat tota una victòria.\n10. ‘Que te den, Kevin’\nAquesta sèrie es presenta, inicialment, com una sitcom. Una sitcom com tantes que hem vist molts cops, on un home panxut és el protagonista i fa bromes envoltat de col·legues, beu molta cervesa i és força desastrós… Quin secundari hi ha sempre en aquesta sitcom? La seva dona. O, més aviat, la mestressa de casa. Que normalment és la que té el cervell i també la que té l’atractiu. Aquest secundari és normalment un satèl·lit del protagonista, i en aquesta sèrie es pregunten què li passa pel cap a ella. I per això, quan ella surt del menjador, la sèrie deixa de ser una sitcom i es converteix en un drama molt gris. La realitat, que per fora sembla molt divertida, ja que ella segueix el paper que li pertoca, per dins és molt depriment. Aquest dispositiu d’alternança entre els dos gèneres és brillant. Aconsegueix, d’una banda, mostrar molt bé el fet que ella se sent obligada a complir un rol i, de l’altra, posa en evidència el masclisme inherent a sitcoms i que tenim normalitzat. Si has rigut amb sèries similars, potser és perquè no t’has posat en el paper d’ella, sembla dir la sèrie, que aconsegueix posar en qüestió com es tracten els personatges femenins en moltes comèdies i al mateix temps activar la mirada crítica de l’espectador, buscant que mirant altres sèries intenti posar en dubte la realitat divertida que se li presenta. És una llàstima que aquesta idea tan brillant s’esgoti ràpidament, ja que el desenvolupament es fa repetitiu ràpidament. Però, malgrat no ser una sèrie del tot reeixida, mereixia un lloc en aquesta llista pel toc d’atenció inicial.


Comencen les obres d’adequació de la Plaça Major de Paiporta\nAquest espai central de la vida social de la localitat serà en els pròxims dies accessible als vehicles d’emergències. L’actuació està inclosa dins del pla d’inversions financerament sostenibles que ascendeix a més de 952.000 euros i que es va provar en 2016. La intervenció a la Plaça Major de Paiporta comportarà una inversió de 6.710 euros.\nAquesta actuació i altres 20 més entraven dins d’aquest pla, que va ser qualificat per la regidora d’Hisenda i Administració General, Beatriz Jiménez, com “urgent i responsable”. “No són grans obres, sinó actuacions necessàries” que, segons va afegir la regidora de Cooperació Social, Isabel Martínez, “estaven massa temps pendents”.\nEn aquest pla d’inversions financerament sostenibles també es van incloure un rocòdrom, que s’estrenarà en breu al Poliesportiu Municipal, la construcció de 130 nous nínxols al cementeri municipal, la rehabilitació de locals municipals, o la instal·lació d’un grup electrògen a la casa consistorial (on no n’hi havia fins ara), entre d’altres que beneficiaran a diferents àrees municipals.


L’alerta sanitària que LG va decretar sense saber-ho en el Mobile de Barcelona - CATzona\nHi ha dos corrents per explicar els grans esdeveniments de la història: els que opinen que responen a un pla premeditat de grups reduïts amb poder o els qui, al contrari, ho atribueixen tot a una conjunció de casualitats. En la cancel·lació del Mobile World Congress (MWC) de Barcelona són majoria els que, encara que per raons diverses i fins i tot oposades, s’han apuntat a les teories conspiradores. Les seves tesis arrenquen de la “contradicció alarmant” que existeix entre les raons que ha donat la GSMA, l’associació d’operadors organitzadora de l’esdeveniment, que al·lega causes de “força major” pel temor del coronavirus, i la negació que existís cap risc sanitari que mantenen les administracions implicades (Govern, Generalitat i Ajuntament de Barcelona).\nComerçeconomiaelectronicaempresesesdevenimentsFires comercialsFires tecnològiquesindustriaInformàticaLG ElectronicsLG GroupMobile World CapitalMWCtecnologia


Son Sant Joan va rebre ahir 400 passatgers, l'aeròdrom d'Eivissa, 108, i un total de 61 varen arribar a l'aeroport de Menorca\n2 min. Palma 16/05/2020 14:59\nLa Policia Nacional ha arrestat aquesta matinada un home a Palma per desobediència a l'autoritat, per estar incomplint el confinament. L'home, de 50 anys, va ser interceptat en un control policial quan conduïa devers la una i mitja de la nit al voltant del poblat de Son Banya. Va explicar als agents que havia acompanyat un amic perquè compràs drogues. Els policies el varen detenir perquè ja tenia cinc propostes de sanció acumulades.\nA més, divendres es varen aixecar 168 actes administratives per desobediència a les Balears per incomplir el decret d'alarma. D'aquestes, 69 varen ser a Palma, 22 a Eivissa i 2 a Maó, segons les dades de la Policia Nacional. Des de l'inici de l'estat d'alarma, a l'Arxipèlag s'han registrat més de 21.000 propostes de sanció, segons el Ministeri de l'Interior.\nEls controls continuen als aeroports de les Illes. Son Sant Joan, a Palma, va rebre ahir 400 passatgers, mentre que 490 varen abandonar Mallorca en 16 vols, segons dades de la Guàrdia Civil. L'aeròdrom d'Eivissa va rebre 108 passatgers, segons dades de la Guàrdia Civil, i 147 varen partir de l'illa en dos vols diferents. D'altra banda, l'aeroport de Menorca va compar 61 persones que hi varen arribar i 68 que varen sortir de l'illa en quatre vols programats.\nRespecte dels controls a les carreteres i altres punts de la via pública, els agents varen identificar més de 8.500 persones i prop de 5.500 vehicles. La Guàrdia Civil va fer la gran majoria d'identificacions de conductors en els punts de vigilància activats a les Illes.


Apologia de la curiositat: La desconnexió Catalunya-Espanya és en doble direcció i ve de lluny\nLa desconnexió Catalunya-Espanya és en doble direcció i ve de lluny\nEl director de cinema i escriptor madrileny David Trueba es va fer notar, fins i tot es va fer aplaudir a l’última gala dels premis Goya al moment de recollir el premi a la millor direcció pel film “Vivir es fácil con los ojos cerrados”, quan va dir al micròfon de manera improvisada que recomanava a tothom visitar una mica més sovint Catalunya i mostrar als catalans que se’ls estimen (va estar casat amb l’actriu catalana Ariadna Gil durant 15 anys i tenen dos fills en comú). L’endemà insistia als diaris que l’entrevistaven: “Sempre he dit que les televisions autonòmiques s’haurien de veure a tot Espanya i que als instituts i les escoles espanyoles és absurd que els nens, si parlem tota l’estona d’Espanya, no tinguin unes nocions d’eusquera, gallec i català, perquè són llengües de l’Estat. Ara paguem el preu de tot això, de la desconnexió”. En efecte, la desconnexió fa temps que s’arrosega, en totes dues direccions. L’any 2001 Pasqual Maragall, aleshores candidat in pectore a la\npresidència de la Generalitat amb un programa que volia anar més enllà de l’espectre electoral socialista, argumentava al voltant de la seva proposta d’Espanya plural a una entrevista amb l’alcalde de Madrid, Alberto Ruiz Gallardón (PP), publicada al diari El País: “L’Estat espanyol ha de protegir el català, el gallec i l’eusquera, llengües autonòmiques que són constitucionals. No ha de témer-les, ha de protegir-les, i Catalunya ha de ser més franca en la seva protecció del castellà, perquè és per a Catalunya un element de primeríssima magnitud. És una de les grans riqueses que tenim. Hem viscut una herència d’imposició històrica, des de Carles III i ja no diguem amb el franquisme. Això ha fet que el govern nacionalista català s’hagi centrat precisament en la defensa, i torno a dir que la defensa és perdre. Totes les estratègies que el govern nacionalista està fent ara són defensives i per tant perdedores. L’acord que proposo és doble: un respecte a les llengües i un altre respecte a la història. Jo crec que ha d’existir la història comuna dels pobles d’Espanya. Que tu i jo hem d’aixecar aquesta iniciativa. I l’ha de fer un equip d’historiadors”.\nUn cop arribat a la presidència de la Generalitat, Maragall va intentar aplicar aquella idea d’equip d’historiadors. El 2009 recordava a les memòries Oda inacabada: “En el cas concret del projecte d’una història comuna dels pobles d’Espanya a l’ensenyament primari i secundari, vaig promoure una comissió de treball encapçalada pel catedràtic de la Universitat de Barcelona Jordi Nadal i quatre catedràtics més d’arreu d’Espanya. L’objectiu continua pendent. Encara estem igual, no s’ha fet res”.\nO com diu David Trueba, ara paguem el preu de la desconnexió.\nEtiquetes de comentaris: els pobles de l'Espanya plural


Willa Stenia Centro Wisla Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nWisla ul.1 Maja 28, Wisla, Wisla, Polònia - Veure al mapa\n"really close to center, either by car or walking nice room ,..."\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Willa Stenia Centro és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Wisla. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nWilla Stenia Centro també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Wisla. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos express check-in/check-out, transport hotel/aeroport, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, servei de llançadora.\nL'ambient de Willa Stenia Centro es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, llits extrallargs (> 2 metres), aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, cuina americana són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses esquí, parc infantil, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Willa Stenia Centro és una elecció inteligents per a viatgers a Wisla, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nTots els tipus de viatgers (534) Parelles (270) Viatgers en solitari (37) Famílies amb infants petits (138) Famílies amb infants grans (32) Grups (57)


lo carrer del riu: El PSC fuig d'estudi\nEl PSC s'ha mostrat avui "convençut" que s'assolirà un acord positiu per a Catalunya en matèria de finançament, i ha evitat pronunciar-se sobre la posició dels socialistes catalans davant els pressupostos generals de l'Estat. Al·leguen que ara es juga "el partit" del finançament i no el dels pressupostos.\nEn roda de premsa després de la primera executiva del PSC després de les vacances d'estiu, el secretari d'organització dels socialistes catalans, José Zaragoza, ha evitat polemitzar amb el ministre de Treball, Celestino Corbacho, que la setmana passada va donar per fet el suport del PSC als comptes de l'Estat per al 2009. José Zaragoza 250808 CATinfo\nZaragoza ha assegurat que Corbacho i el conseller d'Economia, Antoni Castells, mantenen les "mateixes posicions", i que el propi ministre està "perplex" per la interpretació que s'ha fet de les seves paraules.\n"El PSC ha donat suport als pressupostos de Zapatero en aquestes legislatures i estem convençuts que hi haurà uns pressupostos bons per a Catalunya. Aquesta és la posició", ha remarcat el dirigent socialista.\n"No ens entra al cap que es puguin aprovar uns pressupostos que no vagin bé a Catalunya", ha dit Zaragoza, qui tot i així ha precisat que ara no és el moment de parlar dels comptes de l'Estat, que encara no estan presentats, ha recordat.\n▼ 25 d’ag. (4)\nOriol Junqueras: Herois desconeguts\nVandellòs II estarà parada durant setmanes a causa...\nAusàs defensa la continuïtat d'ERC al tripartit