Factors influents en l`elecció d`estudis científics, tecnològics\nAmb la col•laboració de\nFactors influents en l’elecció\nd’estudis científics, tecnològics i\nVisió dels estudiants de 3r i 4t d’ESO i Batxillerat.\nAmb la col laboració de\nVisió dels estudiants de 3r i 4t d’ESO i\n1.1 MOTIVACIONS DE L’ESTUDI 8\nMETODOLOGIA I MOSTRA 14\nMETODOLOGIA Fase I: Anàlisi de dades i documentació\nFase II: Anàlisi de les pràctiques\nFase III: Anàlisi de les percepcions\nVISIÓ GLOBAL DE L’ESTUDI 21\nRESULTATS OBTINGUTS 4.2.1\nFormat de presentació dels resultats 4.2.1.1Gràfics\nTaules de comparació per segments\nElecció d’estudis post-ESO\nElecció d’estudis post-Batxillerat\nSATISFACCIÓ DELS ESTUDIS I PERCEPCIÓ DE LA SEVA UTILITAT\nIMATGE DE LES CARRERES I DE LES PROFESSIONS EN L’ÀMBIT CTM I LA RELACIÓ AMB\nVARIABLES MÉS RELLEVANTS A L’HORA DE LA PRESA DE DECISIONS\nMOMENT DE LA PRESA DE DECISIONS\nFACTORS DIFERENCIALS CTM\nFACTORS DIFERENCIALS EN L’ELECCIÓ DE LES ENGINYERIES I INFORMÀTICA\nREPTES PER A L’INCREMENT DE VOCACIONS CTM\nRELACIÓ DE COL LABORADORS EN L’ESTUDI\nQüestionari per a estudiants de 3r i 4t d’ESO\nQüestionari per a estudiants de Batxillerat\nÍNDEX DE FIGURES\nÍNDEX DE TAULES\nFactors influents en l’elecció dels estudis CTM\n1.1 Motivacions de l’estudi\nLa principal motivació per realitzar aquest estudi neix de la constatació que any rere any disminueix el nombre\nde joves que opten per itineraris formatius en l’àmbit científic, tecnològic i matemàtic (CTM ).\nAquesta manca d’interès pels estudis CTM es dóna de manera generalitzada en diversos països desenvolupats,\nprincipalment a la Unió Europea, l’estratègia de Lisboa2 ja va incloure aquest punt, i als Estats Units d’Amèrica,\ntot i disposar de les millors universitats, centres d’investigació i recerca i empreses líders dels diferents sectors\nrelacionats, així com importants organitzacions dedicades a la divulgació i foment de la ciència, la tecnologia i les\n% nous estudiants en ciència i\n% graduats en ciencia i\n% doctorats en ciència i\nFigura 1: Percentatge d’estudiants de ciència i tecnologia – variació anual mitjana 1993-2003\nEn el document es fa referència a Ciències, Tecnologia i Matemàtiques mitjançant l’acrònim CTM de manera semblant a com ho fa\nla UNESCO en el seu informe: UNESCO – CASME. La enseñanza de las Ciencias, la Tecnologia y las Matemáticas en pro del desarrollo\nhumano. Document de conferència internacional d’experts celebrada a Goa (Índia) del 20 al 23 de febrer del 2001.\nEl Consell Europeu de Lisboa (23 i 24 de març de 2000) es va marcar l’objectiu estratègic de convertir l’economia de la Unió Europea en\n«l’economia del coneixement més competitiva i dinàmica del món, abans del 2010, capaç d’un creixement econòmic durador acompanyat\nper una millora quantitativa i qualitativa de l’ocupació i una major cohesió social».\nOCDE, Global Science Forum. Evolution of Student Interest in Science and Technology Studies. Policy Report. Maig 2006\nA Catalunya la situació no és diferent, i la caiguda en el nombre d’estudiants de nou ingrés en el batxillerat en\nla modalitat de Ciències i Tecnologia se situa en un 19% pel període de 2001-02 a 2009-104. A nivell de l’estat,\naquesta caiguda és lleugerament inferior, però continua essent preocupant en situar-se en un 12%.\nEn termes relatius, el percentatge d’estudiants que estudien Batxillerat i trien l’opció de Ciències i Tecnologia ha\ndisminuït en un 6% en el mateix període a Catalunya, tal i com s’il lustra a la figura 2.\nEvolució dels matriculats a 1r de batxillerat per modalitat\nFigura 2: Evolució dels matriculats a 1r de batxillerat a Catalunya en el període 2001-02 a\n2009-10 (everis 2012. La manca d’enginyers TIC: situació actual i perspectiva)\nEn el cas particular, dins de l’àmbit CTM, de les Tecnologies de la Informació i les Comunicacions (TIC), ens trobem amb un desajust molt important entre oferta i demanda laboral que resulta difícil d’explicar i entendre quan\ns’analitza amb detall. La disminució en els darrers anys de les matriculacions de les enginyeries TIC a Catalunya\narriba al 46%, però tot i la situació econòmica actual, el sector de la indústria TIC segueix creixent i la seva demanda de professionals qualificats no es pot satisfer amb els graduats actuals (segons les dades de l’Informe Resum\n2010 del portal de treball Infojobs, a Catalunya la categoria d’informàtica i telecomunicacions és la segona més\ndemandada). D’aquesta manera, ens trobem amb què al voltant del 84% dels alumnes de titulacions tècniques\ntroba feina en els tres primers mesos d’acabar els estudis, majoritàriament en una situació de qualitat contractual\ni alta retribució salarial; més del 60% dels professionals de l’àmbit tècnic té un contracte de tipus fix i més del 65%\namb sous per sobre dels dos mil euros, molt per sobre de la resta d’àmbits professionals 5.\nLa manca d’enginyers TIC: situació actual i perspectiva, everis (2012).\nUniversitat i Treball 2011. Agència de Qualificació Universitària (AQU).\nNou ingrés en Enginyeries Tècniques\n01-02 02-03 03-04 04-05 05-06 06-07 07-08 08-09 09-10\nTotal TIC Catalunya\nNou ingrés a Enginyeries\nInformàtica de Gestió\nNous graus EEES TIC¹\nFigura 3: Evolució del nou ingrés a Enginyeries TIC a Catalunya en el període 2001-02 a\nAl mateix temps, l’interès per la ciència i la tecnologia va en augment, i molt especialment entre els joves: el creixement és d’un 19% en el global de la població en els darrers dos anys i d’un 40% entre els joves de 15 a 24\nanys en el mateix període6.\nPer tant, ens trobem, per una banda, amb un interès creixent per la ciència i la tecnologia i una indústria amb una\ndemanda no satisfeta de professionals que troben bona feina amb facilitat, i per l’altra, una caiguda sostinguda en\nel nombre d’estudiants que opten per un itinerari CTM. La pregunta, doncs, és obligada: per què?\nAtès que la situació exposada es ve produint de manera continuada de temps ençà, la qüestió dels motius que\nhi ha darrera de la mateixa s’ha abordat en diversos estudis i informes, que apunten a diferents causes. La ma7\njoria d’aquests estudis, com ara l’informe Rocard de la Comissió Europea, apunten a la planificació, currículum\ni metodologia docent de les matèries CTM, així com a la formació del professorat, tant a nivell de les matèries\nimpartides com en el coneixement de les professions de l’àmbit CTM. També es destaca la imatge social de les\nprofessions en l’àmbit CTM, factor apuntat també per F.S. Becker8 com a clau juntament amb la tria d’opcions\n“fàcils” o que, aparentment, suposen menys esforç. A nivell sociodemogràfic, els factors de gènere i procedència\nde l’alumnat s’identifiquen com a determinants.\nTots aquests treballs exposen la visió de gairebé la totalitat d’agents participants en el procés, i molt especialment\nla dels experts en diferents disciplines (pedagogia, sociologia, psicologia) aplicades a l’entorn educatiu. Però per\ntenir una perspectiva completa es troba a faltar la visió de l’agent protagonista, és a dir, la visió dels propis estudiants sobre el seu procés d’elecció d’estudis i els factors que hi influeixen (ajuts, pressions, seguretat al\ndecidir, etc). Aquest estudi pretén aprofundir en el coneixement d’aquesta visió (la dels estudiants) i es proposa a\npartir d’un enfocament quantitatiu per intentar anar més enllà del coneixement específic que en tenen tots aquells\nque són presents al llarg del procés de decisió. Un coneixement fortament impregnat de realitat i necessàriament\nindividualitzat però sovint excessivament fragmentat que no facilita una acció global coherent i focalitzada ens els\nFECYT. VI Encuesta de Percepción Social de la Ciencia. 2012.\nComissió Europea. Science Education now: A Renewed Pedagogy for the Future of Europe (Informe Rocard). 2007.\nBecker, F. S. Why not opt for a career in Science and Technology? An analysis of potentially valid reasons. 2009.\nAmb l’objectiu compartit pel foment de l’interès en els estudis CTM per part dels estudiants, i amb la voluntat\nd’aportar nous elements al debat i contribuir a dotar a tots els agents amb incidència en el procés\nd’una visió completa sobre els factors influents en l’elecció d’estudis CTM, que faciliti l’orientació i focalització d’iniciatives en les variables amb més gran impacte, everis impulsa el present estudi, realitzat amb el suport\ntècnic d’e-Motiva i amb la col laboració del Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya.\nL’objectiu final de l’estudi és contribuir a incrementar les vocacions CTM, entenent vocacions com la disposició o inclinació a exercir una professió o a estudiar una carrera, i que s’identifiquen com una mancança rellevant\nper al desenvolupament econòmic del país, tot aportant elements que puguin ser considerats per a la presa de\ndecisions a l’estament educatiu i altres agents participants en el procés de decisió dels alumnes.\nCom a objectius específics, es pretén avançar en la comprensió del procés de decisió en l’elecció d’estudis\na la finalització de l’ESO i del Batxillerat i identificar, en particular, els factors diferencials que porten a\nl’elecció d’estudis CTM (al Batxillerat, Cicles Formatius i Universitat).\nD’aquesta forma, amb l’estudi es pretén obtenir una visió quantitativa de:\nLes variables que més influeixen en la manca de vocacions científiques, tecnològiques matemàtiques entre els alumnes.\nEls elements clau del procés d’elecció d’itinerari formatiu i professional dels estudiants: criteris, moments crítics, agents i factors que més hi influeixen.\nPer tal de contribuir a focalitzar els esforços i enriquir les possibles vies d’actuació per potenciar aquestes vocacions.\nAtès que, tal i com s’ha exposat a la introducció, la disminució del nombre d’alumnes a itineraris CTM ja es\ndóna en les matriculacions a estudis universitaris, l’estudi es focalitza en la percepció dels estudiants d’educació\nsecundària, en particular de 3r i 4t d’ESO i 1r i 2n de Batxillerat. El motiu de centrar-nos en aquests cursos és\nque l’elecció principal d’itineraris formatius es produeix a la finalització de 4t d’ESO, on l’alumne pot escollir entre\ncursar un Batxillerat dins les tres modalitats existents (Arts, Ciències i Tecnologia, Humanitats i Ciències Socials),\nun Cicle Formatiu de Grau Mitjà o incorporar-se al mercat laboral. D’aquesta manera, disposarem de la visió dels\nalumnes que es troben just abans de prendre la decisió i dels alumnes que van realitzar l’elecció recentment.\nEntre aquests últims, addicionalment, analitzarem el nou procés de decisió en el que es troben aquells que han\noptat per cursar el Batxillerat Científic i Tecnològic, i que, entre altres opcions, els pot conduir a cursar estudis\nuniversitaris en l’àmbit CTM.\nCal destacar que les dades recollides a l’estudi ofereixen múltiples vies d’anàlisi que no s’han desenvolupat en\naquest informe i que queden a disposició dels experts o institucions que desitgin explotar-les.\nEl punt de partida és l’experiència conjunta d’everis i e-Motiva en estudis de clima laboral (estudis d’opinió interna en empreses privades i institucions públiques sobre satisfacció i motivació professional dels empleats) en\nels quals s’apliquen les tècniques més innovadores d’investigació social qualitatives i quantitatives (com la metodologia e-Map attitudes®, desenvolupada per e-Motiva).\nPer a la realització d’aquest projecte es planteja un triple enfocament metodològic:\nAnàlisi de dades i informes: anàlisi quantitativa de les dades dels alumnes i centres, anàlisi\nqualitativa d’estudis i informes d’experts en l’àmbit de les vocacions i els estudis CTM i revisió\nd’iniciatives pel foment de la ciència, la tecnologia i les matemàtiques existents a Catalunya.\nAnàlisi de les pràctiques: (allò que s’està fent i com s’està fent) a través de l’anàlisi de l’opinió\nde l’entorn de l’alumne, identificant el mapa d’agents i realitzant entrevistes, workshops i focus\ngroups amb els més rellevants.\nAnàlisi de les percepcions: a partir de l’aplicació de qüestionaris per a la recollida directa de\nl’opinió dels alumnes amb una mostra estadísticament representativa.\nAnàlisi de les\nFigura 4: Etapes d’anàlisi de l’estudi\nLes tres etapes d’anàlisi s’han desenvolupat a través de diverses activitats que es detallen a continuació.\n3.1.1 Fase I: Anàlisi de dades i documentació\nL’objectiu principal d’aquesta fase va ser disposar d’una bona i correcta comprensió general de la situació i de\nPer assolir aquest objectiu es van dur a terme les següents tasques:\nIdentificació de documents d’experts sobre la situació a tractar.\nRecopilació de dades disponibles al Departament d’Ensenyament:\nitineraris dels alumnes segons diferents variables (nota, centre, gènere, etc.)\npresència de les matèries CTM en els plans d’estudi\ncomparativa amb altres regions i països\nformació i coneixement del professorat\ncentres amb nivells d’excel lència excepcionalment alts i baixos (identificació de millors pràctiques i aspectes d’incidència negativa)\n3.1.2 Fase II: Anàlisi de les pràctiques\nEntendre en profunditat el procés: la presa de decisió en el cas de les vocacions CTM i en concret les accions\n(pràctiques) que es duen a terme per part dels diferents agents. Analitzar les influències de l’entorn de l’alumne\n(pares i mares, professors, centre, etc.).\nRecollir material suficient i rellevant per a l’elaboració del qüestionari adreçat als alumnes.\nEntrevistes guiades semiobertes amb agents del procés: realització d’entrevistes d’entre una i dues hores de cobertura de tots els àmbits organitzatius: primària, secundària, batxillerat, cicles formatius, universitat, docència i gestió i direcció dels centres.\nWorkshops amb grups d’experts de diversos àmbits: docència universitària i no universitària, entitats de divulgació científica, grups de reflexió i acció al voltant de l’educació, direcció de centres universitaris i no universitaris, centres de recerca i innovació i empreses del sector TIC.\nFocus groups amb els principals grups d’interès (alumnes, professors, direcció de centres) i àmbits organitzatius:\nFocus groups amb estudiants de 3r curs d’ESO\nFocus groups amb estudiants de 4t curs d’ESO\nFocus groups amb estudiants de 1r curs de Batxillerat\nFocus groups amb estudiants de 2n curs de Batxillerat\nFocus groups amb professors/es de centres d’educació secundària\nFocus groups amb directors/es de centres d’educació secundària\nDescripció dels focus groups d’alumnes:\nDinàmica grupal semiestructurada, combinant espais de reflexió individual, posada en comú de\nles idees en plenari (tècnica del grup nominal) i debat obert. S’utilitza la tècnica de metaplan9 per\na una eficient recollida i registre de tot el material generat a la sessió.\nAssistents: 10-12 estudiants per sessió, escollits de manera que siguin representatius de la\ndiversitat de situacions existents al centre en funció del rendiment acadèmic (alt-mig-baix), sexe\n(noia-noi), curs (3r/4t d’ESO, 1r/2n Batxillerat) i elecció d’estudis (CTM / no CTM).\nDurada: aproximadament 2 hores per sessió.\nLloc: realitzades als propis centres educatius seleccionats en funció de la titularitat\n(públic / concertat) i ubicació geogràfica (Barcelona / fora de Barcelona).\nLes sessions van ser dinamitzades per consultors especialitzats d’everis i e-Motiva.\n3.1.3 Fase III: Anàlisi de les percepcions\nIdentificar, a través de l’anàlisi de l’opinió dels estudiants, els aspectes i variables d’incidència en el procés de\ndecisió, la seva importància diferencial i pes específic i les palanques d’actuació necessàries per millorar-lo.\nDisseny i aplicació d’un qüestionari a una mostra estadísticament significativa d’estudiants.\nDisseny d’un qüestionari ad hoc que permetés conèixer la percepció dels alumnes sobre el seu propi procés de\ndecisió i els factors que hi influeixen, així com el possible impacte derivat de variables demogràfiques i de centre,\namb els requisits següents:\nInclusió dels temes clau identificats al voltant de la problemàtica tractada en les entrevistes i grups de treball.\nInclusió de les variables clau de segmentació: individuals, sociodemogràfiques i de centre.\nÚs d’un llenguatge comprensible i directe, que no generés dubtes als alumnes.\n(Es van realitzar proves pilot amb estudiants que no formaven part de la mostra).\nBrevetat, amb la premissa que l’alumne el pogués completar en un temps màxim de 15-20 minuts.\n3.2 Mostra seleccionada\nAplicació del qüestionari a una mostra estadísticament representativa, amb les següents característiques:\nSistema per a la recopilació d’idees o tècnica de creativitat aplicada en grups de persones. Fou iniciada per Eberhard Schnelle a Hamburg (Alemanya).\nUnivers: centres amb estudiants d’ESO i en un Batxillerat com a mínim:\nTotal centres: 661\nTotal estudiants: 297.720\nTècnica de mostreig: Mostreig estratificat, amb estrats representatius de:\nTitularitat / Complexitat (públic A, públic B, públic C, concertat/privat A i B)10\nUbicació geogràfica per vegueries\nPer facilitar la realització del projecte es va escollir com a unitat mostral el centre.\nDins de cada unitat mostral es realitza una selecció aleatòria simple.\nDescripció de la mostra i marge d’error:\nn=4.704 estudiants de 32 centres\nInterval de confiança 95%\nHipòtesi més desfavorable (p=q=50%)\nMarge d’error de la mostra:\nGlobal ± 1,44 %\n3r i 4t d’ESO ± 1,92%\nºBatxillerat ± 2,18%\nAmb la distribució següent:\nTaula 1: Distribució d’alumnes enquestats per territori i tipologia de centre\nA: nivell socioeconòmic Alt; B: nivell socioeconòmic Mitjà; C: nivell socioeconòmic Baix.\nH i CS\nTaula 2: Distribució d’alumnes enquestats per gènere, nivell i tipologia de centre\nNivell sociocultural familiar\nMIXTE CATALUNYAESPANYA O ESPANYA\nTOTS DOS CATALUNYA\nFigura 5: Distribució d’alumnes enquestats segons nivell sociocultural i procedència familiar\n4.1 Visió global de l’estudi\nPer a la realització de l’estudi s’han tingut en compte dos moments clau en l’evolució dels estudiants:\nBatx CiT + CF Inf i Com\nNo ho tinc gens clar\nEnginyeria / Informàtica\nMatemàtiques- Física Química\nFigura 6: Visió global de l’estudi\nDecisió post-ESO: el moment de la decisió que es pren en finalitzar l’ESO s’ha estudiat des de\ndos punts de vista: per una banda, el dels estudiants d’ESO que han de prendre una decisió a futur i, per altra banda, el dels estudiants de Batxillerat que ja van prendre la decisió\nen el seu moment. Aquesta doble perspectiva permet fer-se una idea del pes i l’impacte que\ntenen en els resultats els estudiants que després de l’ESO no faran Batxillerat CiT.\nDecisió post-Batxillerat Científic i Tècnic: es fa focus en dos àmbits: d’una banda, el dels estudiants que volen cursar Enginyeries o Informàtica i, d’altra banda, el dels estudiants que volen\ncursar les carreres de Matemàtiques, Física i Química.\nL’anàlisi es realitza en base a un marc conceptual que relaciona l’elecció d’estudis amb els diferents factors:\nSatisfacció i percepció d’utilitat dels estudis\nProcés de decisió:\nQuina seria la decisió? (en el moment de l’enquesta)\nGrau de seguretat en el moment de la decisió\nQui influeix en la decisió? Qui més o qui menys? Família, tutors, professors, amics...\nInformació (de qui es rep, per quins canals o activitats, claredat, utilitat,…):\nExisteixen pressions per elegir estudis no desitjats? Per part de qui?\nºSobre els itineraris\nSobre les carreres universitàries\nSobre les sortides professionals\nQuè o qui t’ajudaria a prendre una millor decisió?\nMatèries escolars i professors:\nGrat per matèries i professors\nºRendiment acadèmic global\nRelació amb la tecnologia:\nRendiment acadèmic en matèries CTM\nImatge de les carreres i professions CTM\nConeixement i ús de la tecnologia per part dels estudiants\nPosició entre els germans\nFactors propis del centre educatiu.\nTipologia de centre\nNivells educatius existents al centre\nEs mostra la relació entre els diferents factors a l’esquema següent:\nSatisfacció i utilitat dels estudis\nProcés de decisió\nImportància dels motius de decisió\nPressió per estudis no desitjats\nAjuts desitjats per prende la decisió\nGrat de les matèries i els professors\nRendiment acadèmic global (curs anterior)\nRendiment acadèmic matèries (curs actual)\nRelació amb les TIC\nHabilitats pròpies i de l'entorn\nÚs personal de les TIC\nFACTORS DEL CENTRE\nImatge de les carreres\nImatge de les professions\nFigura 7: Marc conceptual de l’anàlisi\n4.2 Resultats obtinguts\n4.2.1 Format de presentació dels resultats\nEls resultats de l’estudi es presenten de diferents formes, en gràfics globals o en taules diferencials, que permeten veure els resultats comparats per les diferents variables de segmentació.\nS’ha de tenir en compte que els valors de les variables de segmentació (estudis, curs, sexe, etc.) són les variables\nescollides per l’alumne i, per tant, no eren obligatòries. És per aquest motiu que hi ha resultats que a l’hora de\nsegmentar-los no cobreixen tota la mostra global estudiada, ja que hi ha alumnes que no van contestar a les variables que permetien fer aquesta segmentació. A cada gràfic o taula s’indica amb n=valor el nombre corresponent\nd’individus que compleixen tots els requisits per aquella anàlisi particular.\nA continuació es realitza una breu explicació de com es presentaran els resultats, per poder-la fer servir de guia\nper a la seva comprensió.\nLes preguntes es presentaven al qüestionari en una escala d’1 a 5\nEs presenta també el terme mitjà de cada ítem\nA peu de pàgina s’indica el nombre de participants (n=XX) i un recordatori de la llegenda dels gràfics\nA continuació es mostra un exemple gràfic:\nPeu de pàgina:\n(nombre de respostes)\nEs presenta el percentatge de persones que han respost bastant (3), molt (4) o moltíssim (5)\nEls resultats es comparen per segments i es valoren en relació al total\nDiferència igual o\nsuperior a 10%\nrespecte el total\n5 i 9% superior\n(± 5%) respecte el total\n5 i 9% inferior\nEl nombre total de persones (71 a l'exemple) és la suma de les persones dels segments de la taula més\nde 3 respostes, tot i que les respostes si es comptabilitzen en total.\nFigura 9: Exemple de presentació de resultats en taula de comparació de segments\n4.2.2 Presentació de resultats\nLa mostra d’alumnes enquestats, com s’ha indicat anteriorment, està conformada per alumnes de tercer i quart\nd’ESO (2.666 alumnes en total) i per alumnes de primer i segon de Batxillerat (2.038 alumnes en total).\nA continuació es presenten els resultats obtinguts amb l’estudi, seguint el següent ordre de presentació:\nAnàlisi de les respostes de tot el col lectiu d’alumnes (ESO i Batxillerat) sobre la seva elecció\nd’estudis post-ESO. Aquí s’ha de tenir en compte que els alumnes d’ESO van respondre sobre\nla seva elecció a futur, i els alumnes de Batxillerat, sobre la seva elecció passada.\nRespecte a aquesta anàlisi sobre l’elecció d’estudis post-ESO, els resultats es presenten de la següent forma:\nAnàlisi de les respostes de tot l’alumnat enquestat en referència als factors influents en la decisió d’un determinat itinerari educatiu post-ESO.\nSíntesi de les preguntes (realitzada a partir d’una anàlisi factorial) realitzades a tot el col lectiu enquestat i segmentació de resultats:\nAnàlisi de la informació aportada per tot el col lectiu (ESO i Batxillerat), i seg-\nmentació de resultats en funció dels factors sociodemogràfics i dels factors de centre educatiu.\nAnàlisi de la informació aportada només considerant el col lectiu d’ESO, i comparativa de resultats amb el total.\nAnàlisi de la informació aportada només considerant el col lectiu de Batxille-\nrat, i comparativa de resultats amb el total.\nAnàlisi de les respostes dels alumnes que actualment estan cursant Batxillerat Científic i Tecno-\nlògic, sobre la seva elecció d’estudis post-Batxillerat.\nPresentem en aquest apartat tots els resultats obtinguts en relació a l’elecció dels alumnes per als estudis post-ESO, tant si es tracta dels alumnes de 3r i 4t d’ESO (elecció futura) com dels alumnes de Batxillerat (elecció passada).\nMatemàtiques - Física Química\nFigura 10: Àmbit de resultats: elecció d’estudis post-ESO pel total d’enquestats\nMés endavant l’estudi analitza també el procés de decisió dels alumnes de Batxillerat Científic i Tecnològic\nenvers els estudis post-Batxillerat, i en particular les opcions de l’àmbit CTM.\nMoment de decisió i grau de seguretat\nPer tal de poder impulsar accions efectives per incrementar les vocacions CTM, un dels elements clau que cal\nconèixer és el moment en què els alumnes prenen la seva decisió sobre estudis futurs, i el període en el qual es\nPer aquest motiu, es va consultar als alumnes tant per la seva opció futura (en el cas dels estudiants d’ESO) o\npassada (en el cas dels estudiants de Batxillerat) com pel grau de seguretat amb el que prenien la decisió:\nSEGURETAT EN L’ELECCIÓ\nHo tinc claríssim\nTinc més d'un alternativa\n+ CF Inf i Com\nTaula 3: Elecció d’estudis posteriors a l’ESO segons seguretat d’elecció\nSegons aquesta informació proporcionada pels alumnes:\nDels alumnes que estan actualment a l’ESO i que han de decidir què estudiar després de l’ESO, un\n37% té claríssim quins estudis farà i un 47,2% té més d’una alternativa per escollir. Segons això, la gran\nmajoria de l’alumnat (aproximadament un 84%) té bastant o molt clar quins estudis realitzarà al finalitzar\naquesta etapa educativa. D’aquest 84% d’alumnes, un 33% té bastant o totalment decidit que realitzarà\nun Batxillerat o un Cicle Formatiu científic-tecnològic (CiT).\nRespecte als alumnes que estan a Batxillerat, un 59,4% tenia claríssim quins estudis faria després de\nl’ESO i un 33% tenia més d’una alternativa; el que significa que més d’un 90% d’alumnes sabia què faria\ndesprés de l’ESO. Només un 7,7% d’aquest alumnat no tenia clar quins estudis realitzaria quan finalitzés\nL’augment en la seguretat de la decisió pels alumnes de Batxillerat probablement respon, per una banda, a què\nbona part dels alumnes indecisos acaben optant per altres alternatives al Batxillerat i, per una altra, a una modificació del record un cop s’ha realitzat l’elecció.\nEs mostra a continuació la distribució d’alumnes per opció d’estudis post-ESO escollits, així com l’evolució de 3r\na 4t d’ESO en aquesta elecció:\nBatxillerat: ciències i tecnologia\nCicle formatiu d'informàtica i comunicacions\nBatxillerat: humanitats i ciències socials\nAltres estudis: artístics, esportius...\nCicle formatiu de ciència:\nquímica, sanitat, ...\nDeixar d’estudiar i buscar feina\nPercentatge de respostes\nBatx i CF\nNo ho tinc\nFigura 11: Elecció d’estudis posteriors a l’ESO – Estudiants d’ESO\nAquests resultats indiquen que la inclinació per cursar estudis CTM probablement es defineix amb anterioritat, sigui a principis de secundària o a la primària. A l’inici de l’ESO l’elecció ja està molt formada: el percentatge\nd’alumnes que no té clar què fer és relativament baix, i elevat el percentatge dels que tenen clar que no triaran\nopcions CTM. A més a més, el percentatge d’alumnes que vol cursar estudis CTM no varia entre 3r i 4t d’ESO ja\nque els que tenen dubtes, normalment, es decanten per altres tipus d’estudis.\nEn els següents apartats de resultats, l’opció d’estudis escollits i el grau de seguretat en aquesta elecció serà\naplicat com una variable de segmentació, i ens permetrà identificar els factors diferencials entre els alumnes CTM\ni la resta. D’aquesta manera, considerarem tres grups d’alumnes:\nBatx i CF CiT: alumnes que amb molta seguretat o amb alternatives optaran per un itinerari CTM.\nNo ho tinc gens clar: alumnes que no tenen gens clar quina opció triaran.\nAltres estudis: alumnes que amb molta seguretat o amb alternatives optaran per un itinerari no CTM.\nEs mostren a continuació els resultats de l’anàlisi dels factors individuals de l’alumne:\nFigura 12: Marc conceptual d’anàlisi: factors individuals\nSatisfacció, rendiment i utilitat dels estudis\nEn aquest apartat presentem els resultats obtinguts sobre el grau de satisfacció que els alumnes tenen\nrespecte als estudis que estan realitzant (ESO o Batxillerat), independentment de l’itinerari escollit o desitjat.\nEls resultats de l’enquesta indiquen:\np01 - Satisfacció estudis actuals\nFigura 13: Satisfacció amb els estudis actuals\nEl 37% dels alumnes enquestats està moltíssim (puntuació 5) o molt (puntuació 4) satisfet amb els estudis\nque està realitzant, un 44% dels alumnes està bastant (puntuació 3) satisfet i un 19% està poc (puntuació 2)\no gens (puntuació 1) satisfet amb els seus estudis.\nRespecte a la utilitat d’estudiar i com els pot ajudar en un futur, els resultats obtinguts indiquen el següent:\n**** - Estudiar t’ajudarà a...\np02 - Trobar una bona feina\np03 - Ser un ciutadà més responsable\np04 - Ser una persona feliç\nFigura 14: Utilitat dels estudis\nMajoritàriament els alumnes tenen una visió d’utilitat dels estudis, molt enfocada a trobar una bona feina. En menor mesura, tot i ser majoritàriament positiva, se situa la percepció dels estudis com a mitjà per ser una persona\nmés responsable o feliç.\nEn relació al coneixement que tenien sobre els estudis que farien o que havien escollit cursar en el moment de la\ndecisió els resultats obtinguts són:\n**** - Coneximent dels estudis futurs\np06 - Matèries i esforç requerit\np07 - Estudis posteriors\np04 - Sortides professionals\nFigura 15: Coneixement dels estudis a realitzar\nS’observa com els alumnes coneixen millor allò que els és més proper: tenen més clar com seran les matèries i els\nestudis posteriors que no pas les sortides professionals dels estudis. Són resultats esperats, però poden apuntar\na un cert nivell de desconeixement de determinats àmbits professionals.\nAgrupant aquestes respostes mitjançant la tècnica d’anàlisi factorial, per facilitar l’anàlisi comparativa per diferents\nvariables de segmentació, obtenim:\n**** - Satisfacció i utilitat\nF03 - Utilitat d´estudiar\nF01 - Satisfacció amb els\nF02 - Coneixement dels estudis\nfuturs i sortides professionals\nF04 - Utilitat d´estudiar per ser\nmés feliç i millor persona\nFigura 16: Satisfacció i utilitat dels estudis\nConsiderant únicament les respostes dels alumnes d’ESO, i segmentant per la decisió d’estudis post-ESO i grau\nde seguretat, obtenim:\nTaula 4: Satisfacció i utilitat dels estudis – Estudiants d’ESO\nEls alumnes CTM mostren un major grau de satisfacció amb els estudis, així com una millor percepció de la utilitat\nd’estudiar que la resta d’alumnes. Els alumnes amb un major grau d’inseguretat en la seva elecció futura mostren\nuns nivells de satisfacció amb els estudis actuals i un coneixement dels estudis futurs i sortides professionals molt\nper sota de la mitjana global.\nSi considerem només les respostes dels alumnes de Batxillerat obtenim:\nTaula 5: Satisfacció i utilitat dels estudis – Estudiants de Batxillerat\nEn general no hi ha diferències substancials entre les respostes dels alumnes d’ESO i dels de Batxillerat. Novament, els alumnes indecisos mostren nivells més baixos en tots els aspectes avaluats.\nMotius per escollir uns determinats estudis\nEntre els diferents motius apuntats per l’elecció d’estudis, els alumnes han indicat:\np09c - Exercir la professió desitjada\np09b - Fer la carrera desitjada\np09a - Contingut del estudis\np09k - Continuar estudiant\nsigui com sigui\np09d - Guanyar molts diners\np09e - Trobar feina amb facilitat\np09g - El prestigi dels estudis\np09i - Tenir una professió amb\np09f - Els professors/es que tindràs\np09j - Facilitat dels estudis\np09h - Tenir la professió dels pares\nGENS-POC. (1-2 )\nFigura 17: Importància dels motius en l’elecció post-ESO\nSegons els resultats obtinguts, els principals factors que motiven la decisió post-ESO dels estudiants, tant a l’ESO\n(decisió a futur) com al Batxillerat (decisió passada), són el futur professional (exercir la professió desitjada, fer la\ncarrera desitjada) i a continuació el propi contingut dels estudis (m’agraden i se’m donen bé).\nTenint en compte aquestes respostes, les motivacions per seleccionar un itinerari determinat es podrien agrupar\nde la següent forma:\n**** - Motius d´elecció\nF12 - Vocació (m´agrada...)\nF13 - Utilitat (trobar feina...)\nF14 - Facilitat (són fàcils d´entrar...)\nFigura 18: Motivació dels estudiants en l’elecció post-ESO - Global\nÉs a dir, els alumnes, majoritàriament, seleccionen un itinerari determinat per vocació i, en segon terme, per raons\nd’utilitat. Molt minoritàriament admeten raons de facilitat dels estudis futurs.\nNo obstant, aquestes respostes poden estar fortament condicionades pel que és considerat socialment correcte\no acceptable, ja que en qualsevol grup culturalment proper les respostes a determinades qüestions es troben\nmodulades dins un marc comú de comportament.\nEn la síntesi diferencial, els resultats aporten nova informació:\nTaula 6: Motivació dels estudiants en l’elecció post-ESO – Estudiants d’ESO\nEn Batxillerat les respostes resulten similars:\nTaula 7: Motivació dels estudiants en l’elecció post-ESO – Estudiants de Batxillerat\nAnalitzant aquesta informació diferenciada entre els alumnes CTM i la resta, veiem que, si bé els motius vocacionals i d’utilitat són els més valorats, no resulten factors clau a l’hora d’escollir un itinerari CTM. En canvi, la\nfacilitat dels estudis sí resulta un factor diferencial entre alumnes CTM i la resta, ja que pràcticament es\nduplica el percentatge d’alumnes que indiquen aquest motiu en els grups d’indecisos i d’altres estudis respecte\nal grup d’alumnes CTM.\nInfluències i pressions en l’elecció\nPer tal d’entendre millor el procés de decisió dels estudiants, es pregunta per les influències que els alumnes han\nrebut per prendre la seva decisió:\np10f - Pares\np10q - Informació d´internet\np10b - Tutors/es\np10g - Germans/es\np10r - Programes vistos a TV\np10a - Amics / amigues\np10k - Xerrades informatives, taules rodones...\np10p - Professionals en exercici\np10c - Professors/es de ciències i tecnologia\np10d - Professors/es de ciències soc.\np10h - Alumnes de cursos superiors del teu\np10j - Alumnes universitaris\np10l - Saló de l´ensenyament\np10i - Antics alumnes del teu institut/centre\np10e - Orientadors i psicopedagogs\np10s - Cosmocaixa o activitats divulgatives similars\np10m - Visites a universitats\np10n - Visites a centres de formació professional\np10o - Visites a empreses o institucions\nA continuació es mostren les influències anteriors agrupades segons l’anàlisi factorial:\nF06 - Pares\nF08 - Internet / TV\nF09 - Alumnes (univ. / cursos superiors, ...)\nF05 - Factors externs (visites, xerrades, ...)\nDe la gràfica anterior es pot observar com el factor que més influeix en els alumnes a l’hora de decidir què faran\ndesprés de l’ESO són els pares, seguit de la informació que obtenen a Internet i a la TV i dels tutors i tutores a\nl’escola. Els amics i amigues o els germans, a priori considerats com a més influents, se situen per darrera.\nSi ho analitzem pels alumnes que actualment estan cursant l’ESO, segmentant per l’itinerari seleccionat, tenim:\nF05 - Factors externs\n(visites, xerrades, ...)\n**** - Infuències en l´elecció\nF09 - Alumnes\n(univ. /cursos superiors...)\n(tutors, amics, germans,..)\nSi considerem només les respostes donades per part dels alumnes que ja estan al Batxillerat i que indiquen\nquines influències els van marcar més a l’hora de seleccionar un itinerari, segmentant també per itinerari\nseleccionat, els resultats són:\nPel que es pot observar, les influències en la decisió post-ESO no suposen un factor diferencial entre els diferents\ngrups. En qualsevol cas, cal tenir-les en consideració en el disseny i planificació d’iniciatives encaminades al foment de vocacions, ja siguin en l’àmbit CTM o no.\nRespecte a l’existència de pressions per escollir estudis no desitjats, els resultats són els següents:\np11e - Pares\np11c - Professors/es\np11b - Tutors/es\np11f - Germans/es\np11d - Orientadors i\nP11a - Amics/amigues\nFigura 21: Pressions per escollir estudis no desitjats post-ESO\nS’observa que els alumnes no se senten pressionats per escollir uns estudis que no volen. Com en el cas anterior,\nel factor que més podria influir en un canvi d’elecció i seleccionar un itinerari no desitjat són els pares.\nAjuts desitjats per prendre la decisió\nSi bé és veritat que, segons els resultats anteriors, la gran majoria d’alumnes quan arriben a tercer d’ESO tenen\nja decidit quin itinerari formatiu seguiran, hi ha factors que indiquen que els podrien ajudar a prendre una millor\ndecisió de formació futura:\np12i - Més informació sobre les\np12b - Més informació sobre\np12h - Parlar amb professionals\np12c - Parlar més amb els teus\ntutors/es i orientadors/es\np12j - Visitar empreses o institucions\np12g - Parlar amb estudiants\np12d - Parlar amb estudiants\np12f - Visitar l´institut / centre on\nfaràs els estudis\np12a - Més informació sobre\np12e - Parlar amb estudiants de\nFigura 22: Ajuts desitjats per prendre la decisió a l’ESO\nEls ajuts que es demanen majoritàriament per a prendre la decisió post-ESO són: disposar de més informació\nsobre les sortides professionals, més informació sobre els batxillerats i poder parlar amb professionals en exercici.\nAtès que el factor vocacional té un pes molt important en la decisió, és important analitzar la percepció de\nl’alumnat envers les matèries i els professors a l’ESO:\n**** - Grat per les matèries i\nels professors ESO\nF19 - Llengües\nF16 - Informàtica\nF18 - Biologia, geologia i naturals\nF20 - Matemàtiques\nF22 - Educació visual i plàstica\nF17 - Tecnologia\nF23 - Física i química\nFigura 23: Grat per les matèries i els professors d’ESO\nEs pot observar que la matèria i els professors que els alumnes han valorat com que els agraden molt o moltíssim\nen més percentatge, dins de l’àmbit CTM, és la d’informàtica. Les matemàtiques, que en les fases d’anàlisi de\ndades i anàlisi de les pràctiques s’apuntava com a la matèria més limitant per incrementar el nombre d’alumnes\nCTM, se situa a prop del nivell de la biologia, la geologia i les ciències naturals. En canvi, la tecnologia, la física i la\nquímica s’identifiquen com les matèries sobre les que cal treballar més per resultar interesants als alumnes d’ESO.\nLa síntesi diferencial a l’ESO confirma que el grat per les matèries i professors CTM és el que determina si un\nestudiant optarà per un itinerari CTM:\nTaula 10: Grat per les matèries i professors ESO – Només ESO\nRespecte el grat per la resta de matèries i professors, les diferències són poc o gens significatives.\nLes dades pels alumnes de Batxillerat són similars a les de l’ESO, si bé s’accentua la diferència en les matèries i\nprofessors de llengües i humanitats:\nTaula 11: Grat per les matèries i professors ESO – Només Batxillerat\nPer finalitzar amb les matèries, es consulta als alumnes per aquelles que creuen que fomenten més l’interès per\nles Enginyeries i la Informàtica:\n**** - ESO\np15c - Informàtica\np15e - Tecnologia\np15d - Matemàtiques\np15a - Física\np15b - Química\n**** - Batxillerat\np15g - Treball de recerca\np15c - Física\np15a - Dibuix tècnic\np15f - Tecnologia industrial\np15b - Electrotècnica\np15e - Química\nFigura 24: Valoració de les assignatures i el seu foment per les Enginyeries i la Informàtica\nLes diferències entre les respostes a ESO i Batxillerat són significatives: mentre a l’ESO la informàtica i la tecnologia resulten destacades, a Batxillerat són les matemàtiques i el treball de recerca les matèries identificades com\nde més potencial per fomentar l’interès per les Enginyeries i la Informàtica.\nExpedient i rendiment acadèmic\nConsultats els alumnes pel seu expedient acadèmic, els resultats globals obtinguts són:\n**** - Expedient acadèmic\n(Insuf / Suf-Bé / Not-Excel)\np101 - Nota global (curs anterior)\np105 - Tecnologia (nota actual)\np103 - Física (nota actual)\np104 - Química (nota actual)\np102 - Matemàtiques (nota actual)\nFigura 25: Expedient acadèmic dels alumnes\nLa síntesi diferencial ens il lustra com la inclinació cap als estudis CTM ve condicionada per un bon rendiment en\nles matèries d’aquest àmbit:\nTaula 12: Expedient acadèmic dels alumnes d’ESO (selecció Post-ESO)\nEl 59% dels alumnes d’ESO que han decidit cursar un Batxillerat o Cicle Formatiu de Ciència i Tecnologia, té en el\nseu expedient acadèmic un Notable o Excel lent en Química (considerant la nota actual), per només un 25% dels\nalumnes que opten per altres estudis. Aquesta diferència es produeix en les matèries CTM i l’expedient global.\nA Batxillerat la situació és similar:\nTaula 13: Expedient acadèmic dels alumnes de Batxillerat (selecció Post-ESO)\nA Batxillerat, veiem que un bon expedient facilita l’elecció d’estudis CTM, mentre que els alumnes amb un rendiment més baix són els que tenen més dubtes en l’elecció.\nEs presenten els resultats en consultar sobre les habilitats personals dels estudiants en relació amb les TIC, i la\npercepció que tenien sobre les habilitats de les persones del seu voltant:\np25 - Se´t donen bé les TIC?\np25a - I als teus amics/amigues?\np25f - I als teus professors\np25d - I als teus germans?\np25b - I al teu pare?\np25e - I al teu tutor/a?\np25g - Professors llengües, ciències\nsocials, humanitats i arts\np25c - I a la teva mare?\nFigura 26: Habilitats personals i de l’entorn en l’ús de les TIC\nDestaca especialment la percepció dels alumnes de manca de domini en l’ús de les TIC de les mares, majoritàriament considerades poc o gens hàbils amb les TIC.\nAddicionalment, s’ha preguntat sobre la utilització que fan de les TIC, observant els següents resultats:\np26a - Internet\np26c - Xarxes socials:\np26j - Word\np26e - Telèfon mòbil\np26b - Mail\np26g - TV\np26d - Intranet del centre / institut\n(si n´hi ha)\np26i - Powerpoint\np26r - Videojocs i consoles\np26k - Excel\np26h - Libre electrònic\nFigura 27: Ús personal de les TIC\nEls alumnes interactuen amb les TIC principalment a través de l’ús general d’Internet i la presència en xarxes\nEls resultats agrupats segons l’anàlisi factorial són:\n**** - Habilitat de les TIC\nF38 - Jo mateix\nF40 - Amics i germans\nF41 - Professors i tutors\nF39 - Pares\nFigura 28: Habilitat amb les TIC\n**** - Ús de les TIC\nF36 - Social i lúdic\nFigura 29: Utilització de les TIC\nSi revisem els resultats de la síntesi diferencial, s’obtenen els següents resultats:\nTaula 14: Habilitat i ús de les TIC – Estudiants d’ESO\nTaula 15: Habilitat i ús de les TIC – Estudiants de Batxillerat\nL’habilitat que els alumnes consideren que tenen en l’ús de les TIC resulta un factor diferencial entre els alumnes\nCTM i la resta. L’ús que se’n fa, principalment social i lúdic, no resulta clau en l’elecció d’itinerari pels alumnes.\nImatge de les Ciències, la Tecnologia i les Matemàtiques\nEs mostra a continuació la visió dels alumnes respecte als estudis i sortides professionals en l’àmbit CTM, on s’ha\ndistingit entre Enginyeries i Informàtica, per una banda, i Matemàtiques, Física i Química, per una altra.\n**** - De les carreres\np21d - Moltes sortides\np21e - Permeten trobar feina fàcilment\np21g - Són carreres per homes\np21c - Sóc capaç de fer-les\np21f - Són carreres per dones\np21a - Són fàcils d`entrar\np21h - Són per “frikis”\np21b - Són facils d`acabar\n**** - Dels professionals\np22b - Guanyen salaris elevats\np22f - Feina amb alt impacte\na la societat\np22c- Fan feines variades\np22a - Prestigi social\np22e - Bon horari laboral\np22d - Són feines fàcils\nFigura 30: Imatge de les Enginyeries i la Informàtica\np23d - Moltes sortides\np23e - Permeten trobar feina fàcilment\np23g - Són carreres per homes\np23f - Són carreres per dones\np23c - Sóc capaç de fer-les\np23a - Són fàcils d`entrar\np23h - Són per “frikis”\np23b - Són facils d`acabar\np24b - Guanyen salaris elevats\np24a - Prestigi social\np24f - Feina amb alt impacte\np24e - Bon horari laboral\np24c- Fan feines variades\np24d - Són feines fàcils\nFigura 31: Imatge de les Matemàtiques, Física i Química\nTot i que els alumnes consideren que les carreres CTM ofereixen moltes sortides professionals, que permeten\ntrobar feina amb facilitat i que es guanyen salaris elevats, també consideren que són carreres difícils d’acabar i\nque tenen associades feines que no són fàcils de dur a terme. Més del 60% dels enquestats considera molt difícil\nentrar a les carreres CTM i més del 75% considera molt difícil finalitzar-les. I una dada a destacar, al voltant del\n50% dels enquestats no es considera capacitat per cursar carreres CTM: 45% en el cas de les Enginyeries i la Informàtica i un 51% pels estudis de Matemàtiques, Física i Química.\nLes notes de tall per accedir a estudis universitaris en la majoria d’aquestes titulacions són, en l’actualitat, baixes. Tanmateix, sembla que els alumnes tenen interioritzada una visió de dificultat de tot el que envolta les CTM,\nde manera que no relacionen la pregunta sobre la facilitat d’accés als estudis amb la nota requerida en cas que\nconeguin aquesta realitat.\nEl resultats agrupats en relació a la imatge de les CTM resulta en:\n**** - Imatge Enginyeries i Informàtica\nF24 - Atractiu i prestigi\nF27 - Sortides professionals\nF25 - Sóc capaç fer-les\nF32 - Sexista\nF34 - Frikis\n**** - Imatge MFQ\nF28 - Atractiu i prestigi\nF31 - Sortides professionals\nF33 - Sexista\nF29 - Sóc capaç fer-les\nF35 - Frikis\nFigura 32: Imatge de les carreres CTM\nEls resultats de la síntesi diferencial mostren el següent:\n**** - Imatge Enginyeries i\nTaula 16: Imatge de les carreres CTM – Estudiants d’ESO\nTot i que en la majoria de factors analitzats veiem diferències entre els alumnes CTM i la resta, destaca especialment la capacitat auto-percebuda. Si els resultats globals ens mostren que al voltant del 50% dels alumnes\nno es veuen capaços de cursar estudis CTM, veiem ara com aquest és el factor diferencial més destacat entre\nalumnes CTM i la resta. La no elecció d’estudis CTM ve marcada per una percepció dels alumnes de no\ncapacitat per finalitzar amb èxit aquests itineraris.\nEs tanca així el cercle que s’apuntava amb el grat per matèries i professors i les dades d’expedient acadèmic. Els\nalumnes CTM són aquells que respecte les matèries i estudis CTM compleixen amb: “m’agraden; se’m donen\nbé; em sento capaç”.\nUn altre aspecte important a considerar és la visió negativa de gènere en relació a les dones i la tecnologia, especialment entre el grup d’alumnes CTM. No s’observen, en canvi, altres estereotips com ara la idea de què les\nprofessions CTM són per “frikis”.\nEls resultats en el grup d’alumnes de Batxillerat és similar al d’ESO:\n24 - Atractiu i prestigi\nTaula 17: Imatge de les carreres CTM – Només Batxillerat\nEls alumnes de Batxillerat que van decidir realitzar un itinerari formatiu CTM, com en el cas de l’ESO, són els que\nmés creuen que són capaços de realitzar les carreres com Enginyeria i Informàtica, o com Matemàtiques, Física o\nQuímica. No obstant, destaca que la percepció de capacitat per cursar aquests estudis disminueix entre 10 i 15\npunts percentuals dins el grup d’alumnes CTM respecte a la visió que tenen aquest mateix grup a l’ESO.\nEn resum, la percepció de les carreres CTM com a atractives i de prestigi disminueix de l’ESO al Batxillerat. El grup\nd’estudiants que no té clar què estudiar és el que les percep com a menys atractives i de prestigi.\nEs detecten estereotips/models negatius de gènere en relació a les dones i la tecnologia; en canvi no es perceben\nestereotips d’altres tipus (carreres per “frikis”).\nDe forma majoritària, els estudiants tenen una visió positiva de les carreres i professionals CTM. Tot i així, encara\nhi ha un percentatge important d’alumnes que desconeix aquesta realitat: a Batxillerat, el 50% dels alumnes que\nno tenia clar el que estudiarien considera que les Enginyeries i la Informàtica tenen poc o gens futur professional, i\nnomés el 58% dels estudiants de batxillerat que ha escollit la modalitat científic-tecnològica creu que les carreres\nde Matemàtiques, Física i Química tenen un bon futur professional.\nAlumnes d’ESO – Altres factors d’influència\nSeguint amb el marc conceptual d’anàlisi definida per a l’estudi, es presenten els resultats de l’elecció d’estudis\npost-ESO obtinguts per als factors no individuals, que hem agrupat en factors sociodemogràfics i en factors de\ncentre educatiu (tipologia).\nEs mostren els resultats per als alumnes d’ESO:\nFigura 33: Mostra d’alumnes analitzats\nInfluència de variables sociodemogràfiques\nDesglossament de resultats – Composició per gènere\nTaula 18: Composició per SEXE\nEn aquesta primera taula ja es pot observar que hi ha una diferència de 14 punts percentuals entre nois i noies a\nl’hora de seleccionar un Batxillerat o Cicle Formatiu CiT. Les noies es decanten molt més per estudis no relacionats amb CTM.\nObservar que la mostra d’estudiants d’ESO analitzats és de 2.638 alumnes, quan realment la mostra d’alumnes\nd’ESO enquestats estava composada per 2.666 alumnes. Aquesta diferència s’explica pel fet que va haver-hi\nalumnes que no van contestar les preguntes de gènere i no s’ha pogut tenir en compte les seves respostes al fer\nDesglossament de resultats – Composició per germans\nTaula 19: Composició per GERMANS – Nois\nTaula 20: Composició per GERMANS – Noies\nLa influència del fet de tenir germans, així com la posició ocupada entre ells, sembla no ser significativa per\nl’elecció d’estudis CTM. Únicament en el cas de nois en posició mitjana entre els germans s’observa una diferència que podria ser considerada significativa.\nDesglossament de resultats – Composició per nivell sociocultural familiar\nTaula 21: Composició per NIVELL SOCIOCULTURAL FAMILIAR\nEl nivell sociocultural familiar esdevé un factor decisori en l’elecció d’estudis CTM. Entre el nivell alt i el nivell baix\ns’observen fins a 20 punts percentuals de diferència.\nLa combinació d’aquest factor amb el gènere resulta demolidora en el cas de noies d’entorns socioculturals amb\nTaula 22: Composició per NIVELL SOCIOCULTURAL FAMILIAR – Nois\nTaula 23: Composició per NIVELL SOCIOCULTURAL FAMILIAR – Noies\nExisteixen fins a 31 punts percentuals de diferència entre els nois de nivell sociocultural familiar alt i les noies de\nnivell sociocultural baix en l’elecció d’estudis CTM.\nAquests resultats ens indiquen que hi ha marge per a la millora en l’increment de vocacions CTM, mitjançant\nl’impuls d’iniciatives que responguin a les necessitats i particularitats d’aquests col lectius.\nDesglossament de resultats – Composició per procedència familiar\nMixte Catalunya o Espanya\nMixte nacional estranger\nEstrangers mitjà alt\nEstrangers nivell baix\nTaula 24: Composició per PROCEDÈNCIA FAMILIAR\nLa procedència familiar, en canvi, no resulta un factor diferencial. Només pel cas d’estrangers, on s’incorpora el\nnivell sociocultural, tornem a veure les diferències indicades en el punt anterior.\nEl desglossament per gènere mostra els mateixos resultats:\nTaula 25: Composició per PROCEDÈNCIA FAMILIAR – Nois\nTaula 26: Composició per PROCEDÈNCIA FAMILIAR – Noies\n4.2.2.1.4.2 Influència per tipologia de centre educatiu\nFigura 35: Marc conceptual – Factors analitzats: centre educatiu\nDesglossament de resultats – Composició per tipologia de centre, territori i nivells educatius\nTaula 27: Composició per TIPOLOGIA DE CENTRE\nTerres de I´Ebre\nTaula 28: Composició per TERRITORI DE CENTRE\nInfantil, Primària, ESO i Batx\nESO i Batx, Cicles Formatius\nTaula 29: Composició per NIVELLS EDUCATIUS DE CENTRE\nSegons es desprèn de l’estudi, les característiques del centre tenen molt poca influència en la decisió dels alumnes d’ESO per seleccionar uns estudis CTM. Les diferències que presenten els resultats per tipologia de centre,\nterritori i nivell educatiu del centre són mínimes.\nAlumnes de Batxillerat – Altres factors d’influència\nEs mostren els resultats per als alumnes de Batxillerat:\nFigura 36: Mostra d’alumnes analitzats\nInfluència de factors sociodemogràfics\nTaula 30: Composició per SEXE\nEn aquesta primera gràfica ja es pot observar que hi ha una diferència de 16 punts percentuals entre nois i noies\na l’hora d’haver seleccionat un Batxillerat o Cicle Formatiu CiT. Les noies es decanten molt més per estudis no\nrelacionats amb CTM. Aquesta dada coincideix amb la informació que s’obté dels alumnes d’ESO.\nEs pot observar que la mostra d’estudiants de Batxillerat analitzats és de 2.010 alumnes, quan realment la mostra\nd’alumnes de Batxillerat enquestats estava composada per 2.038 alumnes. Aquesta diferència s’explica pel fet\nque va haver-hi alumnes que no van contestar les preguntes de gènere i no s’han pogut tenir en compte les seves\nrespostes a l’hora d’aplicar aquesta segmentació.\nTaula 31: Composició per GERMANS – Nois\nTaula 32: Composició per GERMANS – Noies\nNovament, tal i com s’ha observat amb els resultats dels alumnes d’ESO, la incidència del fet de tenir germans o\nla posició entre ells no sembla significativa en termes generals. Apuntar el cas de les noies en posició mitjana entre\nels germans, que caldria analitzar amb més profunditat i amb una mostra més àmplia per determinar si resulta un\nfactor d’influència en l’elecció d’estudis CTM.\nTaula 33: Composició per NIVELL SOCIOCULTURAL FAMILIAR\nAl Batxillerat, la incidència del nivell sociocultural familiar ja no és significativa, en termes generals, ja que la selecció ja s’ha donat en el pas des de l’ESO.\nTaula 34: Composició per PROCEDÈNCIA FAMILIAR\nTal i com s’observa a l’etapa d’ESO, al Batxillerat la procedència dels pares no té influència significativa en\nl’elecció d’estudis per part dels alumnes. Només en el cas d’estrangers, on s’incorpora el nivell socioeconòmic,\ns’observen diferències rellevants.\nInfluència per tipologia de centre educatiu\nFigura 38: Marc conceptual – Factors analitzats: centre educatiu\nTaula 35: Composició per TIPOLOGIA DE CENTRE\nTaula 36: Composició per TERRITORI DEL CENTRE\nTaula 37: Composició per NIVELLS EDUCATIUS DEL CENTRE\nSegons es desprèn de l’estudi, les característiques del centre, com en el cas d’alumnes que encara estan cursant\nESO, té molt poca influència en la decisió dels alumnes de Batxillerat de seleccionar uns estudis CTM.\nLes diferències que presenten els resultats per tipologia de centre, territori i nivell educatiu del centre són mínimes.\nPer tipologia de centre, com en el cas de l’ESO, els centres de tipus A tenen un percentatge d’alumnes que escullen estudis CTM lleugerament més elevat que la resta.\nEl segon bloc d’anàlisi de l’estudi es focalitza en el procés de decisió dels estudiants de Batxillerat CiT en la seva\nFigura 39: Àmbit de resultats: elecció d’estudis post-Batxillerat pels alumnes de Batxillerat CiT\nAnàlogament a l’anàlisi efectuada per al procés de decisió d’estudis post-ESO, es revisa el moment de decisió i\nel grau de seguretat, així com els factors individuals, sociodemogràfics i de característiques del centre educatiu.\nEls alumnes de Batxillerat CiT enquestats sobre la seva decisió futura, van indicar:\nPREFERÈNCIA ESTUDIS FUTURS\nTaula 38: Elecció d’estudis posteriors al Batxillerat segons seguretat d’elecció\nSegons aquesta informació proporcionada pels alumnes que estan cursant un Batxillerat de la modalitat de Ciències i\nTecnologia, només un 27% té preferència per les Enginyeries o la Informàtica, encara que d’aquest percentatge, un 4%\ndels alumnes no ho té clar. En el cas de carreres de Matemàtiques, Física o Química (MFQ en endavant), el percentatge\nd’alumnes que està pensant o té clar realitzar aquestes carreres baixa fins al 7%.\nLa menor vocació CTM ja es manifesta des de l’ESO al Batxillerat i es redueix dràsticament des del Batxillerat CiT\na les Enginyeries i Informàtica i molt especialment a les carreres de Matemàtiques, Física i Química. El 66% dels\nalumnes del Batxillerat CiT opta per altres estudis, que es detallen a continuació.\nEs mostra a continuació la distribució d’alumnes per opció d’estudis post-Batxillerats escollits, així com l’evolució\nde 1r a 2n de Batxillerat en aquesta elecció:\nMatemàtiques, física o química\nArts i humanitat\nFís i Quím\nFigura 40: Elecció d’estudis posteriors al Batxillerat – Estudiants de Batxillerat CiT\nAl Batxillerat CiT l’elecció està pràcticament feta, és molt difícil que una persona que volia ser metge acabi estudiant enginyeria mecànica. No obstant, un petit percentatge d’alumnes que a 1r de Batxillerat creu que farà altres\nestudis, canvia la seva predisposició d’elecció al segon curs de Batxillerat cap a estudis CTM.\nEn els següents apartats de resultats l’opció d’estudis escollits i el grau de seguretat en aquesta elecció, serà\naplicat com una variable de segmentació. D’aquesta manera, considerarem tres grups d’alumnes:\nEnginyeria i Informàtica\nMatemàtiques, Física i Química\nInfluència dels factors individuals\nPresentem els resultats de síntesi diferencial agrupada pels factors individuals analitzats.\nFigura 41: Marc conceptual d’anàlisi: factors individuals\nSatisfacció d’estudis i utilitat\nResultats sobre els estudis actuals (Batxillerat CiT):\nF03 - Utilitat d`estudiar per\nF04 - Utilitat d`estudiar per ser\nTaula 39: Satisfacció i utilitat dels estudis – Alumnes Batxillerat CiT\nS’ha de destacar que els alumnes de Batxillerat CiT que tenen decidit continuar amb estudis de Matemàtiques,\nFísica o Química, són els que més satisfets es troben en general: tant amb els estudis actuals, com amb allò que\ncreuen que faran quan finalitzin el Batxillerat.\nTambé s’observa que els alumnes que han seleccionat fer una Enginyeria o Informàtica presenten menys convicció sobre la capacitat dels estudis escollits per ser més feliços i millors persones.\nTaula 40: Imatge de les carreres CTM – Batxillerat CiT\nEls alumnes que ja estan cursant un Batxillerat de la modalitat de Ciències i Tecnologia i que han decidit fer una\ncarrera d’Enginyeria o Informàtica, valoren molt positivament aquestes carreres: es veuen capacitats per ferles, creuen que són carreres amb molta sortida professional i que són atractives i amb prestigi. En aquest cas,\nsí que es detecten estereotips/models negatius de gènere en relació a les dones i la tecnologia; en canvi, no\nes perceben estereotips d’altres tipus (carreres per “frikis”). Respecte a les carreres de Matemàtiques, Física i\nQuímica, aquest mateix col lectiu considera que són més “frikis” que la mitjana, i no els reconeixen tanta sortida\nÉs molt destacable el fet que aquells alumnes que no es decanten per realitzar carreres CTM, valoren les seves\ncapacitats per fer carreres d’Enginyeria i Informàtica de forma molt baixa, però sobretot destaca que no creuen\nque estiguin capacitats per fer-les. Novament, aquest és el factor diferencial entre els diferents grups, i que pot\nestar condicionant en major mesura la no elecció d’Enginyeries, Informàtica, Matemàtiques, Física o Química.\nRespecte als alumnes que han decidit continuar amb estudis de Matemàtiques, Física o Química, tenen una millor\nimatge d’aquestes carreres que de les Enginyeries o de la Informàtica.\nResultats obtinguts sobre les qüestions relatives a matèries i professors:\nF61 - Tecnologia industrial\nF57 - Electrotècnia\nF56 - Dibuix tècnic\nF58 - Física\nF59 - Matemàtiques\nF62 - Treball de recerca\nF60 - Química\nprofessors de Batx.\nF55 - Biologia, ciències de la terra\nTaula 41: Grat per les matèries i professors de Batxillerat – Batxillerat CiT\nSegons es pot observar, els alumnes que han decidit cursar estudis d’Enginyeria o Informàtica valoren molt millor\nque la resta als professors i les matèries que s’associen a aquests estudis: tecnologia industrial, electrotècnia i\ndibuix tècnic. Pel contrari, valoren pitjor que la mitjana global les assignatures i professors de química o de biologia\ni ciències de la terra.\nEls estudiants que s’han decidit per estudis MFQ valoren més que la mitjana les matèries i professors de\nfísica, matemàtiques i química. I els estudiants que han decidit fer altres estudis no inclosos als considerats CTM,\nsón els que més valoren als professors i a l’assignatura de biologia i ciències de la terra.\nCal destacar la gran diferència de valoració existent dins de les matèries considerades d’Enginyeria i Informàtica, ja que els que han decidit aquests estudis les valoren molt bé en un percentatge al voltant al 70%; i la resta\nd’alumnes les valoren per sota o molt per sota de la mitjana, que està al voltant del 35%.\nEl grat per les matèries i professors es correlaciona altament amb l’elecció d’estudis post-Batxillerat.\nLes dades declarades pels alumnes respecte l’expedient indiquen:\nTaula 42: Expedient acadèmic dels alumnes de Batxillerat CiT\nEn general, els alumnes que es decanten per fer carreres d’Enginyeria o Informàtica tenen millor expedient en\nTecnologia. Per contra, els alumnes que volen estudiar carreres relacionades amb Matemàtiques, Física i Química,\ntenen un expedient millor que la mitjana en aquestes assignatures, i només presenten un expedient per sota de\nla resta d’alumnes en Tecnologia.\nNovament, tal i com s’observa en el procés de decisió post-ESO entre els itineraris CTM i la resta, les opcions\nde MFQ són percebudes com de gran dificultat, i només els alumnes amb millor expedient i grat per aquestes\nmatèries opten per cursar les carreres universitàries de Matemàtiques, Física o Química.\nHabilitats i utilització de les TIC\nTaula 43: Habilitat i ús de les TIC – Batxillerat CiT\nCom en el cas de l’anàlisi realitzada pels alumnes d’ESO i Batxillerat global, en el procés de decisió post-ESO,\nels alumnes que s’han decidit per realitzar uns estudis CTM després del Batxillerat consideren que tenen gran\nhabilitat amb les TIC; en canvi, els alumnes que decideixen realitzar altres estudis, es consideren menys hàbils\nen aquest àmbit. Dins del grup CTM, els alumnes d’Enginyeries i Informàtica destaquen de la resta en la seva\npercepció d’ús i habilitat amb les TIC.\nDels motius agrupats per anàlisi factorial (vocació, utilitat, facilitat), els alumnes del Batxillerat CiT indiquen:\nF52 - Utilitat (trobar feina...)\nF54 - Facilitat (són fàcils d´entrar...)\nF53 - Vocació (m´agrada...)\nTaula 44: Motivació dels estudiants en l’elecció post-Batxillerat – Batxillerat CiT\nInfluències en l’elecció\nEs mostren els resultats diferenciats per grups:\nLa influència dels pares, que en tots els grups és la més important, perd pes relatiu en el cas dels alumnes MFQ,\nque també declaren, com hem vist en l’apartat anterior, que la seva decisió és més vocacional.\nInfluència dels factors sociodemogràfics\nTotal B. CIT\nTaula 46: Composició per SEXE\nÉs rellevant destacar la gran diferència existent entre noies i nois a l’hora de seleccionar estudis d’Enginyeria o\nInformàtica. Els nois es decanten més per aquests estudis, i les noies en un més alt percentatge per altres estudis\nque no són CTM. On no hi ha gaire diferència és en el cas d’estudis de Matemàtiques, Física i Química; el gènere\nen aquest cas no té gran incidència.\nObservar que la mostra d’estudiants de Batxillerat CiT analitzats és de 1.006 alumnes, quan realment la mostra\nd’alumnes de Batxillerat CiT enquestats estava composada per 1.066 alumnes. Aquesta diferència s’explica pel\nfet que va haver-hi alumnes que no van contestar les preguntes de gènere i no s’ha pogut tenir en compte les\nseves respostes a l’hora de fer la segmentació de resultats.\nTaula 47: Composició per GERMANS\nEn general, el nombre o la posició dels germans no resulta un factor d’influència.\nTaula 48: Composició per NIVELL SOCIOCULTURAL FAMILIAR\nTot i que el nivell sociocultural familiar alt continua essent un factor influent en la decisió post-Batxillerat, ho fa en\nmenor mesura que en la decisió post-ESO, i especialment en relació al nivell sociocultural baix.\nLa procedència familiar no determina la decisió:\nTaula 49: Composició per PROCEDÈNCIA FAMILIAR\nFigura 43: Marc conceptual – Factors analitzats: centre educatiu\nDesglossament de resultats – Composició per tipologia, territori i nivells educatius del centre\nA diferència dels resultats obtinguts per la decisió post-ESO, el nivell socioeconòmic del centre resulta clau en\nl’elecció d’itineraris d’Enginyeries i Informàtica:\nTaula 50: Composició per TIPOLOGIA DEL CENTRE\nCom en l’elecció post-ESO, no s’aprecia una influència rellevant del factor centre en l’elecció d’estudis científics o\nmatemàtics, però sí en el cas de les Enginyeries i Informàtica, on les tipologies de centre Públic A i Privat A (nivell\nsocioeconòmic alt) sembla que afavoreixen l’elecció d’aquests estudis.\nA nivell de territori, s’observen diferències que caldria analitzar amb més profunditat, i que no han estat objecte\ndel present estudi, però que podrien apuntar a la influència del sector industrial/econòmic present a cada territori:\nTaula 51: Composició per TERRITORI DEL CENTRE\nPer nivells educatius oferts pel centre, s’observa com en aquells que disposen de l’opció d’estudiar cicles formatius el percentatge d’alumnes d’Enginyeries i Informàtica disminueix considerablement:\nTaula 52: Composició per NIVELLS EDUCATIUS DEL CENTRE\n5.1 Satisfacció dels estudis i percepció de la seva utilitat\n• L’alumnat es mostra molt satisfet (37%) o bastant satisfet (44%) amb els estudis que està fent. Tan sols\nel 19% de l’alumnat manifesta que està poc o gens satisfet amb els seus estudis actuals.\n• L’alumnat valora molt la utilitat d’estudiar per trobar una bona feina (92% entre bastant i molt). La\npercepció de la utilitat d’estudiar per motius d’enriquiment personal és més moderada però gens\nmenyspreable (69% entre bastant i molt).\n5.2 Imatge de les carreres i de les professions en l’àmbit CTM i la relació amb\n• Majoritàriament l’alumnat té una visió positiva dels estudis i professions relacionades amb les Enginyeries i la Informàtica. Un 77% considera que són atractives i que donen prestigi i un 66% considera que\nrepresenten bones sortides professionals. Tanmateix encara hi ha un percentatge important d’alumnes\nque desconeix aquesta realitat.\n• L’alumnat també té una visió positiva dels estudis i professions relacionades amb les Matemàtiques, la\nFísica i la Química, sense diferències gaire sensibles respecte les Enginyeries i la Informàtica.\n• Es té la percepció de molta dificultat per accedir i finalitzar estudis de l’àmbit CTM.\n• S’observa, especialment a l’ESO, una preocupant actitud d’autolimitació (“jo no sóc capaç”) respecte\nde la capacitat de realitzar estudis en l’àmbit CTM.\n• Es posa de manifest que existeixen encara models negatius de gènere en relació a les dones i la tecnologia.\n• Un percentatge alt de l’alumnat considera que és hàbil usant les TIC (65%), més que els seus professors (55%) i molt més que els seus pares (38%). Tanmateix una àmplia majoria manifesta fer un ús\nsocial i lúdic de les TIC (90%), més que no pas en aplicacions de gestió i aprenentatge.\n5.3 Variables més rellevants a l’hora de la presa de decisions\n• Per a l’alumnat, exercir la professió i els estudis desitjats és el motiu principal\n(89% entre molt-moltíssim i bastant) de l’elecció dels seus futurs estudis.\n• Per a la tria de la modalitat de Batxillerat, el grau d’identificació amb el contingut i el tractament\nque el professorat fa de les matèries és un factor decisori (79% entre molt-moltíssim i bastant)\nper a l’elecció d’opcions.\n• Els referents que l’alumnat reconeix com a més influents en el procés d’elecció d’estudis són\n1.La família: consulta i intercanvi amb els pares (75% entre molt i bastant)\nInternet: informació de webgrafia i xarxes socials (56% entre molt i bastant)\n3.La tutoria: orientacions de la persona tutora (44% entre molt i bastant)\n• Per afavorir la seva presa de decisions l’alumnat demana:\nMajor informació sobre itineraris i sortides professionals\n(73% entre molt i bastant)\nVisualitzar el contingut i les possibilitats professionals dels estudis\n(68% entre molt i bastant)\n3.Establir intercanvi amb professionals en exercici (62% entre molt i bastant)\n5.4 Moment de la presa de decisions\n• La majoria dels alumnes té en els darrers cursos de l’ESO la decisió ja molt formada: un 37% amb\nmolta seguretat i un 47,2% amb alternatives per a l’elecció. I tan sols un 15,8% manifesta que no té\ngens clara la seva tria.\n• El percentatge d’alumnes que acaba l’ESO i que té decidit optar per vocacions científiques, tecnològiques i matemàtiques (carreres universitàries CTM o cicles formatius TIC) és d’un 33%. Aquest\npercentatge es manté de 3r a 4t d’ESO. Un 51% opta per altres estudis, i un 16% té dificultats en la\n• L’elecció, per tant, es conforma entre la Primària i principis de Secundària, o bé els factors que hi poden influir més tard no estan aconseguint incidir en la decisió.\n• La reduïda vocació pels estudis de l’àmbit CTM es manifesta al llarg de l’ESO i de l’ESO cap a Cicles\nFormatius i/o Batxillerat.\n5.5 Factors diferencials CTM\n• El perfil diferencial de l’alumne que opta per opcions acadèmiques CTM ve marcat per les següents\nSón alumnes que tenen bons resultats acadèmics al llarg de l’ESO.\nEls agraden les matèries CTM.\nAdmeten un fort component vocacional.\nSón hàbils en l’ús de les TIC i disposen d’una bona imatge de les carreres i els professionals del sector que els influeix positivament.\n• L’estudi destaca elements de reflexió que ens ajuden a entendre la no elecció d’opcions acadèmiques\nL’autopercepció acadèmica de l’alumnat resulta un element clau en les eleccions.\nUn 45% de l’alumnat no es veu capaç de cursar aquest tipus d’estudis, fet que inhabilita d’entrada a\ngairebé la meitat de la població escolar i minva substancialment la possibilitat d’incrementar les vocacions CTM si no s’aconsegueix un canvi de mirada i d’actitud per part d’aquests alumnes.\nLa percepció de les matèries i la seva dificultat també esdevé decisiva.\nLes matèries pitjor valorades per l’alumnat són la química, la física i la tecnologia. Més de la meitat\ndels alumnes les valora molt negativament i només una quarta part de l’alumnat ho fa positivament.\nAixí doncs, la perspectiva de la dificultat dels estudis (un 77% dels alumnes enquestats els veu molt\ndifícils) és un element diferencial malgrat la majoria els troba útils per trobar feina i reconeixen la importància de la vocació en la seva elecció.\n• La combinació de perspectiva de gènere i nivell sociocultural és demolidora:\nUn 44 % de l’alumnat que disposa d’un entorn sociocultural alt opta per els estudis CTM en la seva\nelecció post-obligatòria en contraposició del 24% de l’alumnat que disposa d’un nivell sociocultural\nbaix. Són 20 punts de diferència que són molt rellevants.\nLa perspectiva de gènere estereotipa les decisions. El percentatge de nois d’entorns socioculturals\nalts que opta per estudis CTM és del 51% en contraposició al 38% de les noies.\nEn canvi, el percentatge de noies que opta als estudis CTM que disposa d’un entorn sociocultural\nbaix és només d’un 20%. Existeixen 31 punts de diferència que apunten a un ampli marge de millora\nen aquests col lectius.\nAquestes dades ens indiquen que existeixen forts marges de millora en els percentatges d’alumnes\nd’entorns sociocultural baix i de gènere femení que poden optar a estudis CTM ja que els perfils de\nnois d’entorns socioculturals alts disposa d’un percentatge força satisfactori.\n5.6 Factors diferencials en l’elecció de les Enginyeries i Informàtica\n• Des del Batxillerat Científic i Tecnològic, l’alumnat que tria Enginyeria o Informàtica es caracteritza per:\nTenen millors notes en Tecnologia, sense que hi hagi diferències significatives en la resta de matèries.\nEls agrada més la Tecnologia Industrial, l’Electrotècnica, el Dibuix Tècnic, la Física i les Matemàtiques.\nEls agraden menys la Química, la Biologia i les Ciències de la Terra.\nEls motius de l’elecció de la carrera són marcadament instrumentals: trobar feina i guanyar diners, sense que l’opció vocacional sigui un element diferencial.\nTenen una bona imatge de les professions CTM. Consideren que és un àmbit de prestigi, atractiu i amb bones sortides professionals.\n• L’estudi destaca elements de reflexió que ens ajuden a entendre aquesta no elecció:\nÉs necessari abandonar estereotips de gènere que no afavoreixen l’elecció per part de més noies.\nÉs important millorar la motivació de l’alumnat i transmetre un missatge clar de què poden cursar aquest tipus d’estudis. Encara existeix un volum important d’alumnes que abandonen aquestes opcions per manca de confiança o baixes expectatives sobre les seves pròpies possibilitats.\n5.7 Reptes per a l’increment de vocacions CTM\nA partir dels resultats de l’estudi, s’identifiquen quatre grans reptes per l’increment de vocacions en l’àmbit CTM:\n• Incrementar l’interès i la motivació per les CTM a l’educació primària i fer més atractives les\nmatemàtiques, tecnologia, física i química a l’ESO.\n• Millorar l’orientació sobre els estudis CTM a l’ESO. A banda de la tasca de les famílies cal potenciar\nla influència positiva dels tutors, orientadors, visites, etc.\n• Aconseguir tant a la primària com a l’ESO trencar l’efecte pigmalió autolimitant sobre CTM\n(“tu no ets capaç”) i potenciar el gust per aprendre CTM, fomentar el cercle “m’agraden; se’m\ndonen bé; em sento capaç”.\n• Aconseguir canviar l’estereotip masculí dels estudis d’Enginyeries i Informàtica. Fer més visibles els models i referents de dones en aquests àmbits.\n• UNESCO – CASME (2001). La enseñanza de las Ciencias, la Tecnología y las Matemáticas en pro\ndel desarrollo humano. Document de conferència internacional d’experts celebrada a Goa (Índia) del\n20 al 23 de febrer del 2001.\n• Organisation for Economic Co-operation and Development (2006), Evolution of Student Interest\nin Science and Technology Studies. Policy Report. Global Science Forum.\n• Comissió Europea (2007), Science Education now: a renewed Pedagogy for the future of Europe\n• everis (2008), La manca d’enginyers i el seu impacte al sector TIC.\n• everis (2012), La manca d’enginyers TIC: situació actual i perspectiva.\n• Agència de Qualificació Universitària (AQU) (2011). Universitat i Treball 2011.\n• FECYT (2012). VI Encuesta de Percepción Social de la Ciencia.\n• Infojobs (2010). Resum anual.\n• Becker, F. S. (2009). Why not opt for a career in Science and Technology? An analysis of potentially\n• Booy, C. Female role models make a difference.\n• ERT. (2009). Mathematics, Science & Technology Education Report. The Case for a European Coordinating Body. Report of the ERT Societal Changes Working Group.\n• Bosic, G I Kerper, B. Attractiveness of young people to engineering and Student Career Guidance:\nOutcomes and experiences from the Symposium organised by the Board of European Students of\n• Coates, I.E. Motivating Students to Engage with EBL.\n• Hasna, A.M. i Clark, R.P. The future of engineering: how do we attract young people?\n• Metrôlho, J.C., Monica Costa i Jose Salvado. Motivating and Attracting Students to Engineering\nthrough Branches Activities\n• Van Schenk Brill, D. i Van den Berg, P. G. M. Local and national initiatives to motivate young people\nfor engineering & ICT.\n• Westerström, R.A. i Westerström, N.G. Recruitment Benchmarking – How to Attract Students to\n• Holland, J. L. (1997). Making vocational choices: A theory of vocational personalities and word environments.\n• Crites, J. (1974). Psicología Vocacional.\n• Cepero, A. B. (2009). Las preferencias profesionales y vocacionales del alumnado de secundaria y\n6.2 Relació de col laboradors en l’estudi\nAgraïm la participació de tot el conjunt de professionals de diferents àmbits i centres educatius que ens han recolzat en les diferents fases de l’estudi, entre els que volem destacar:\nCentres educatius participants als grups focals\nInstitut Francesc Xavier Lluch i Rafecas de Vilanova i la Geltrú\nLa Salle Congrés de Barcelona\nCentres educatius participants a l’enquesta\nInstitut Severo Ochoa\nJesuïtes Gràcia - Kostka\nInstitut Pere Vives i Vich\nInstitut Joaquin Bau\nEducadors i experts\nJoan Francesc Córdoba\nPere Garcia Janeres\n6.3.1 Qüestionari per a estudiants de 3r i 4t d’ESO\nESQUEMA DE CONTINGUT I CONSIDERACIONS\nAplicació per Internet\nElecció del curs perquè es mostri el corresponent model de qüestionari (ESO / Batx.):\n1r Batxillerat: ciències i tecnologia\n1r Batxillerat: humanitats i ciències socials\n1r Batxillerat: arts\n2n Batxillerat: ciències i tecnologia\n2n Batxillerat: humanitats i ciències socials\n2n Batxillerat: arts\nPREGUNTES INICIALS (4)\nGens – poc – bastant – molt – moltíssim\nEstàs content/a amb els estudis que fas?\nCreus que estudiar t’ajudarà a trobar una bona feina?\nCreus que estudiar t’ajudarà a ser un ciutadà més responsable?\nCreus que estudiar t’ajudarà a ser una persona feliç?\nELECCIÓ D’ESTUDIS (9 + comentaris oberts)\nJa tens decidit el que vols fer quan acabis l’ESO?\nSi haguessis de decidir ara, quina seria la teva elecció?\nNo ho tinc gens clar – tinc més d’una alternativa – ho tinc claríssim\nCicle formatiu d’Informàtica i comunicacions\nCicle formatiu de ciència: química, sanitat, ...\nDels estudis que dius que faries: (si l’elecció és “deixar els estudis” no apareixeran aquestes preguntes i es\npassa a l’apartat “Matèries i professors”)\nConeixes les matèries i l’esforç requerit?\nConeixes els estudis que podràs fer després? (universitaris, cicles formatius de grau superior...)\nConeixes les sortides professionals?\nQuina importància tenen els motius següents en la teva decisió?\nT’agrada el contingut dels estudis\nEt permetran fer la carrera universitària que vols\nPodràs exercir la professió que t’agradaria\nGuanyar molts diners\nTrobar feina amb facilitat\nEls professors/es que tindràs\nEl prestigi dels estudis\nEt permetran tenir la mateixa professió que els teus pares\nEt permetran tenir una professió amb repercussió social\nCreus que seran estudis fàcils\nHas de continuar estudiant sigui com sigui\nTot i que la decisió final és teva, en quina mesura t’estan ajudant a prendre la decisió:\nEls teus amics/amigues\nEls teus tutors/es\nEls teus professors/es de ciències (matemàtiques, física, biologia...) i tecnologia\nEls teus professors/es de ciències socials, llengües, música...\nEls orientadors i psicopedagogs\nEls teus germans/es\nAlumnes de cursos superiors del teu centre / institut\nAntics alumnes del teu institut / centre\nXerrades informatives, taules rodones...\nVisites a universitats\nVisites a centres de formació professional\nVisites a empreses o institucions\nProfessionals en exercici\nProgrames que has vist a TV\nCosmocaixa o activitats divulgatives similars\nEt pressionen per escollir estudis que “no” vols?\nEls teus amics/ amigues\nEls teus professors\nEls teus germans\nT’ajudaria a prendre una millor decisió?\nTenir més informació sobre els cicles formatius\nTenir més informació sobre els batxillerats\nParlar més amb els teus tutors/es i orientadors/es\nParlar amb estudiants de batxillerat\nParlar amb estudiants de cicles formatius\nVisitar l’institut / centre on faràs els estudis (si és diferent de l’actual)\nParlar amb estudiants universitaris\nParlar amb professionals en exercici\nTenir més informació sobre les sortides professionals\nVisitar empreses o institucions\nQuines altres coses t’ajudarien a prendre una millor decisió?\nMATÈRIES I PROFESSORS (2)\nT’agraden aquestes matèries?\nAquesta matèria et fomenta l’interès pels estudis d’Enginyeria i Informàtica?\nEn general, t’agraden els professors d’aquestes matèries?\nENGINYERIA i INFORMÀTICA (2)\nQuè opines de les carreres d’Enginyeria i Informàtica?\nSón fàcils d’entrar\nSón fàcils d’acabar\nSóc capaç de fer-les\nTenen moltes sortides professionals\nEt permeten trobar feina fàcilment\nSón carreres per dones\nSón carreres per homes\nSón per “frikis”\nQuè opines dels enginyers i dels informàtics?\nTenen prestigi social\nGuanyen salaris elevats\nFan feines variades i creatives\nSón feines fàcils\nTenen un bon horari laboral\nLa seva feina té un alt impacte a la societat\nMATEMÀTIQUES, FÍSICA i QUÍMICA (2)\nQuè opines d’aquestes carreres de ciències?\nQuè opines dels matemàtics, físics i químics?\nHÀBITS TECNOLÒGICS (2)\nSe’t donen bé les tecnologies de la informació i comunicacions (TIC)?\nI als teus amics/amigues?\nI al teu pare?\nI a la teva mare?\nI als teus germans?\nI al teu tutor/a?\nI als teus professors de ciències?\nI als teus professors de llengües, ciències socials, humanitats i arts?\nQuin ús fas de les tecnologies de la informació i comunicacions (TIC) següents?\nc) Xarxes socials: Facebook, Tuenti...\nd) Intranet del centre / institut (si n’hi ha)\ne) Telèfon mòbil\nh) Llibre electrònic\nPots escriure aquí comentaris en relació als apartats de l’enquesta\nDADES DE CLASSIFICACIÓ (estudiants)\nEstudis de la mare / pare (es pregunten per separat)\nMitjos (ESO / Batxillerat / FP...)\nSense titulació reglada\nProfessió de la mare / pare (es pregunten per separat)\nSituació laboral actual de la mare / pare (es pregunten per separat)\nEmpresari / Professional lliberal / Autònom\nDirectiu / Comandament\nTècnic / professional qualificat\nAdministratiu / operari...\nNo treballa en aquests moments\nLloc de naixement de la mare / pare (es pregunten per separat)\nResta del món (es valorarà si el sistema permet indicar / elegir el país)\nEn relació als teus germans i germanes?\nSóc el/la més gran\nSóc el/la més petit/a\nNo sóc ni el/la gran ni el/la petit/a\nNo tinc germans/germanes\nNota global (curs anterior)\nNotes actuals de matemàtiques, física, química, tecnologia\n6.3.2 Qüestionari per a estudiants de Batxillerat\nElecció dels estudis actuals\nElecció dels estudis futurs\nEnginyeria, Informàtica i Matemàtiques\nELECCIÓ DELS ESTUDIS ACTUALS (8 + comentaris oberts)\nEn el moment que vas decidir fer el Batxillerat:\nConeixies les matèries i l’esforç que exigiria el que estàs fent?\nConeixies els estudis que podries fer després? (universitaris, cicles formatius de grau superior...)\nConeixies les sortides professionals?\nNo ho tenies gens clar – dubtaves entre diverses alternatives – ho tenies claríssim\nQuina importància van tenir els motius següents en la teva decisió?\nT’agradava el contingut dels estudis\nEt permetien fer la carrera universitària que vols\nPodries exercir la professió que t’agradaria\nEls professors/es que tindries\nEt permetrien tenir la mateixa professió que els teus pares\nCreies que serien estudis fàcils\nHavies de continuar estudiant fos com fos\nEn la teva decisió, en quina mesura et van ajudar a decidir:\nAntics alumnes de teu institut / centre\nProgrames que haguessis vist a TV\nEt van pressionar per escollir estudis que “no” volies?\nT’hagués ajudat a una millor decisió?\nHaver tingut més informació sobre els cicles formatius\nHaver tingut més informació sobre els batxillerats\nHaver parlat més amb els teus tutors/es i orientadors/es\nHaver parlat amb estudiants de batxillerat\nHaver parlat amb estudiants de cicles formatius\nHaver visitat l’institut / centre on faries els estudis (si era diferent del que estaves)\nHaver parlat amb estudiants universitaris\nHaver parlat amb professionals en exercici\nHaver tingut més informació sobre les sortides professionals\nHaver visitat empreses o institucions\nQuines altres coses t’haguessin ajudat a prendre una millor decisió?\nMATÈRIES I PROFESSORS (4)\nT’agradaven aquestes matèries a l’ESO?\nT’agradaven els professors d’aquestes matèries a l’ESO?\nT’agraden aquestes matèries de Batxillerat? (només Batxillerat CiT)\nb) Ciències de la terra i del medi ambient\nc) Dibuix tècnic\nh) Tecnologia industrial\nAquesta matèria et desperta interès pels estudis d’Enginyeria i Informàtica?\nT’agraden els professors d’aquestes matèries a Batxillerat? (només Batxillerat CiT)\nELECCIÓ DELS ESTUDIS FUTURS (5 + comentaris oberts)\nJa tens decidit el que vols fer quan acabis el Batxillerat?\nQuina importància tenen els motius següents en la teva decisió? (si l’elecció és “deixar els estudis” no apareixeran aquestes preguntes i es passa a l’apartat següent)\na)T’agrada el contingut dels estudis\nb) Podràs exercir la professió que t’agradaria\nc) Guanyar molts diners\nd) Trobar feina amb facilitat\ne) Creus que seran estudis fàcils\nCreus que és important tenir una formació completa\ng) Has de continuar estudiant sigui com sigui\na)Els teus amics/ amigues\nb) Els teus tutors/es\nc) Els teus professors\nd) Els orientadors i psicopedagogs\ne) Els teus pares\nTenir més informació sobre les carreres\nParlar més amb els teus tutors/es i orientadors\nVisitar la universitat on vols fer els estudis\nTenir més informació sobre els cicles formatius de grau superior\nq)Són fàcils d’entrar\ns) Sóc capaç de fer-les\nu) Et permeten trobar feina fàcilment\nv) Són carreres per dones\nw) Són carreres per homes\nx) Són per “frikis”\nm)Tenen prestigi social\nn) Guanyen salaris elevats\no) Fan feines variades i creatives\np) Són feines fàcils\nq) Tenen un bon horari laboral\nQuè opines d’aquestes carreres de ciències ?\ny)Són fàcils d’entrar\nz) Són fàcils d’acabar\naa) Sóc capaç de fer-les\nbb) Tenen moltes sortides professionals\ncc) Et permeten trobar feina fàcilment\ndd) Són carreres per dones\nee) Són carreres per homes\nff) Són per “frikis”\ns)Tenen prestigi social\nu) Fan feines variades i creatives\nv) Són feines fàcils\nw) Tenen un bon horari laboral\nx) La seva feina té un alt impacte a la societat\nXarxes socials: Facebook, Tuenti...\nIntranet del centre / institut (si n’hi ha)\nMitjans (ESO / Batxillerat / FP...)\nFigura 2: Evolució dels matriculats a 1r de batxillerat a Catalunya en el període 2001-02 a 2009-10\n(everis 2012. La manca d’enginyers TIC: situació actual i perspectiva)\nFigura 3: Evolució del nou ingrés a Enginyeries TIC a Catalunya en el període 2001-02 a 2009-10\nFigura 8: Exemple de presentació gràfica de resultats\nFigura 19: Influències en la decisió post-ESO\nFigura 20: Influències en la decisió post-ESO - Agrupació\nFigura 34: Marc conceptual – Factors analitzats: sociodemogràfics\nFigura 37: Marc conceptual – Factors analitzats: sociodemogràfics\nFigura 42: Marc conceptual – Factors analitzats: sociodemogràfics\nTaula 8: Influències en l’elecció post-ESO – Només ESO\nTaula 9: Influències en l’elecció post-ESO – Només Batxillerat\nTaula 45: Influències en l’elecció post-Batxillerat – Batxillerat CiT\nNombre: Apellidos: NIF: Dirección Calle: Nº.: Escalera: Piso: Puerta\nes comunica a tots els usuaris/ usuàries de les línies i que


Palafrugell es vesteix de gala • Ràdio Capital de l'Empordà\nFesta de l'Esport de Palafrugell\nPalafrugell es vesteix de gala\nArriba la 33a Festa de l’Esport de Palafrugell. La gala guardonarà allò més destacable en l’àmbit esportiu de la ciutat de Palafrugell de la temporada 2015-2016. L’acte es celebrarà aquest proper diumenge 2 d’abril a les 19.00h a càrrec de l’Institut Municipal d’Esports.\nLa festa compta amb el lliurament dels guardons al millor esportista masculí, la millor esportista en categoria femenina, el millor entrenador amateur i la millor entitat esportiva local.\nAquest any, la Medalla de l’Esport de Palafrugell serà per Josep Mª Mora i Julià per la gran tasca en l’handbol a Palafrugell. També hi haurà un reconeixement especial pel ciclista professional David de la Cruz Melgarejo. L’esdeveniment anirà acompanyat de l’actuació musical del grup palafrugellenc Festucs.\nArticle anteriorEl MIC bat rècords d’equips i participants\nArticle següentRepàs esportiu dels dies 1 i 2 d’abril


Ts independent escort in Estero, outcall escorts | Veorand ⭐\nEstero ts independent escort\nTrans Taiissa passing through Estero\nSheyla transex passing through Estero\nJulia first time in Estero\nTs Ts incall escorts Estero\nTrans laetice 24cm first time in Estero\nHello I am laetice AVAILABLE IN ESTERO FIRST TIME WITH MY 24 CM REAL AND If you are looking for a good massage to relax with a beautiful 28 year old trans you are on the right corner! I am a very pretty trans woman dreaming for a good time in all discretion... I'm very nice, refined With a touch of natural elegance, a very beautiful face.....MIIIS PHOTOS 100% DO NOT HESITATE TO CONTACT ME FOR AN APPOINTMENT BISOUS AND ABIENTOT\nTrans flavia for good moments of relaxation and pleasure-- in Estero\nEstero ts hookers\nBeautiful transex in Estero no surprise on the spot\nTs Estero independent escort\nTs independent escort Estero\nBell trans brandy in Estero\nBella trans latina Estero\nt my name is kataleya I am a beautiful trans from latin origin I'm from pases in Estero ... I propose to spend a good time with me I'm here to realize all your fantasies I offer massage domination sex without taboos I'm active and passive .... call me to have fun very good kisses to soon\nTs outcall escorts in Estero


» Descobreixen una nova molècula en l’atmosfera de Venus.\nDescobreixen una nova molècula en l’atmosfera de Venus.\nMaig 17, 2008 | Categoria: Articles\nLa sonda Venus Express ha detectat per primera vegada una molècula d’hidroxil en l’atmosfera de Venus. Aquesta descoberta és important, per què els científics puguin esbrinar dins de la densa atmosfera d’aquest planeta.\nL’hidroxil, és una molècula important, però difícil de detectar. Es forma a partir d’un àtom d’hidrogen i un d’oxigen. La càmera Venus Express Visible and Infrared Thermal Imaging Spectrometer (VIRTIS). Va detectar l’hidroxil, en l’alta atmosfera venusiana, a uns 100 quilòmetres per sobre de la seva superfície.\nAquesta elusiva molècula, va ser observada dins d’un dèbil estrat, que envolta al planeta. L’instrument va detectar les molècules d’hidroxil, mesurant la quantitat de llum infraroja que emetien.\nL’estrat de l’atmosfera en la qual s’han detectat les molècules d’hidroxil, és una regió molt estreta, tan sols d’uns 10 quilòmetres d’ample.\nEs creu que l’hidroxil, és important en l’atmosfera de qualsevol planeta, perquè és altament reactiva. A la Terra, té un paper clau depurant els contaminants de l’atmosfera i és creu que ajuda a estabilitzar el diòxid de carboni en l’atmosfera del planeta Mart. En aquest planeta, també és creu que juga un paper important, esterelitzant la terra i fent d’aquesta manera molt hostil la vida microbiana en els estrats superiors del sol marcià.\nA la Terra, s’ha relacionat la presència del hidroxil, amb l’abundor del ozó. Amb aquest estudi, es pot calcular la quantitat d’ozó en l’atmosfera del planeta Venus.\nLa sonda Venus Express, ha observat que la quantitat d’hidroxil és altament variable. Pot canviar prop d’un 50%, d’una òrbita a un altre, això pot provocar diferents quantitat d’ozó en la seva atmosfera.


HIMNES DEL POP-ROCK ESPANYOL AMB LA GUARDIA AL PARANIMF. VEU Revista cultural de la Universitat d'Alacant\nHIMNES DEL POP-ROCK ESPANYOL AMB LA GUARDIA AL PARANIMF\nLa Guardia, el mític grup que va revolucionar el pop-rock espanyol en els 80, presentarà el 25 de febrer, a les 20.00 h i al paranimf de la Universitat d'Alacant, l'àlbum “25 años no es nada”, amb el qual celebren les noces de plata en el món de música. El disc, que reuneix himnes de l'època com Mil calles llevan hacia tí, Cuando brille el sol o El mundo tras el cristal, ha sigut editat amb col•laboracions de luxe.\nManuel España, líder del grup, ha fet versions a duo amb artistes com La Mari de Chambao, Álvaro Urquijo, Mikel Erentxun, Ariel Rot, Raimundo Amador, Chenoa, Javier Ojeda, Cómplices o Los Delinqüentes, entre d’altres. “Són 25 anys amb la jupa i la guitarra i ací seguim, sense cap tipus de prejudicis. Volíem acostar la música de La Guardia i ho hem fet enregistrant les nostres millors cançons amb grans veus”, comenta España.\nPer a la banda, el títol de l'àlbum és un crit optimista, que han agafat en préstec a un famós tango. La Guardia no se n'ha anat mai, ha estat sempre, per això els membres del grup han volgut llevar importància al pas del temps i han enregistrat aquest disc, una idea que Manuel España tenia al cap per a celebrar aquest especial aniversari. El concert ha sigut organitzat pel Vicerectorat d'Extensió Universitària de la UA i Cadena 100, en el marc dels concerts de Club 100.


Jornades Mediambient d’Intersindical Valenciana | El quadern de l'Ecomuseu Vernissa Viu\nJornades Mediambient d’Intersindical Valenciana\nMai 16, 2010 in Col·laboracions\nPassat dijous dia 6 de maig l’ecomuseu Vernissa Viu va participar a les Jornades de Medi ambient organitzades per Intersindical Valenciana. Després de les xarrades sobre: “El medi ambient als espais rurals”, per Ricardo Almenar; “L’horta valenciana al segle XXI”, per Vicent Sales, i “La gestió forestal. Hàbits forestals i criteris de gestió sostenibles”, per Antoni Marzo, l’ecomuseu va participar al torn d’experiències de custòdia del territori. Xavier Ródenas, coordinador de l’ecomuseu, va descriure el projecte de l’ecomuseu Vernissa Viu: com va nàixer, quina ha estat la seua evolució i la seua incidència al territori de la vall de Vernissa. Seguidament, Enrique Montoliu ens va explicar l’experiència de l’associació que presideix: FUNDEM, els socis de la qual duen a terme la custòdia en el seu màxim grau: la compra per a la conservació. I per acabar, les enriquidores aportacions dels assistents i dels anteriors ponents amb les seues reflexions ben interessants.\nMai 16, 2010 a 10:07 pm\nVa valdre la pena anar a València, un munt de bones reflexions van transcòrrer després de la nostra xerrada i després durant el sopar i al llarg de la nit…que va ser llarga…va ser una gran lliçó d’economia la que va impartir Ricardo Almenar…un 10, amb noves idees molt clarificadores! que pena que no estiga gent així de consellers i de secretaris de consellers…Gràcies per penjar la notícia!\nMai 17, 2010 a 11:58 am\nVaja que si!\nEns vé al cap una dita popular “d’arrimats al marge” o una cosa semblant i ens figurem que sense màrgens que aguantàren, l’erosió (humana) seria tal, que no tendriem la sort d’haver nascut 😉\nA voltes sembla que el “món” vaja al contrari que la Natura, és tal el desfici…\n« Reunió amb el projecte Activa’t del CSI-COM\nMarta Domínguez: nova col·laboradora »


La companyia Iron Skulls us rebrà a l’estació de Badalona - Pompeu Fabra (1 de març), Cornellà Centre (L5, dia 2, a l'exterior, a la plaça de l'Estació) i a Zona Universitària (L9S, dia 16). La formació us hi oferirà Sinestèsia, un tast de 15 minuts de la millor dansa urbana. El hip-hop, l’acrobàcia i la dansa contemporània es fusionen per explicar una història postapocalíptica que convida el públic a participar en un joc d’interferències sensorials.\nDiego Sinniger, un ballarí que treballa amb la fusió de dansa contemporàniai hip-hop, serà a Europa/Fira (L9S, dia 16) amb un altre xou d’alt voltatge, breu (10 minuts) però intens! Sinniger ha ballat amb les principals companyies de dansa urbana de Barcelona, entre les quals Brodas Bros, UNIQ, D’Block i Hermanos de baile. Quant a Sacude, formació que uneix a l’aire teatre, dansa, vídeo, circ, música i poesia, ens brindarà un espectacle meravellós de dansa vertical, Tugiro, a Església Major (L9N, dia 3) i a Europa/ Fira (L9S, dia 16). Emoció a les altures!\nImprescindible validar bitllet de metro per a les actuacions que ho requereixin\n1 març a les 19:00\n2 març a les 19:00\n3 març a les 19:00\n16 març a les 19:00


Cursos de verano relacionados con cultura en España (mare territorial) - emagister.com\nCursos de verano relacionados con cultura en España (mare territorial)\nDocents creadors: les arts en joc i el joc de les arts\nA l'aula 6 de l'edifici Sa Riera, c/ de Miquel dels Sants Oliver, 2, Palma.\nLliçó inaugural: «Propostes artístiques: temps, espai i veu a l'aula» a càrrec de la doctora Maravillas Díaz Gómez, professora titular jubilada de la Universitat del País Basc. Més informació ...


Poden sol·licitar la devolució d'una taxa aquelles persones, o els seus representants, que complisquen els motius següents:\n- Per renúncia dins del període de matriculació per a les proves o dins del període d'esmena a les llistes.\n- Per no assistència a la prova per causa de força major sobrevinguda (cal acreditar documentalment).\na). A través de la pàgina web de l'a el web de la Junta Qualificadora de Coneixements del Valencià: https://jqcv.gva.es/va/taxes\nb). A través de la pàgina web de l'Agència Tributària Valenciana (ATV): http://atv.gva.es/va/dii-756-acces\nLa tramitació telemàtica s'ha d'efectuar en l'enllaç que s'indica en l'apartat anterior.\n1. Omplir el model 756.\n2. Amb el número d'autoliquidació que s'obté quan s'ompli el model 756 (NO EL MODEL 046), cal anar al pas 2 de les instruccions de l'ATV, de "Presentació del model 756". Per a fer-ho, cal disposar de certificat digital.\nPer a obtindre informació sobre la tramitació, podeu contactar:\n- telefonant al 96/3866000