El Control D'esfínters: Quan ens hem de preocupar? | Centre Diagonal\nEL CONTROL D’ESFÍNTERS: QUAN ENS HEM DE PREOCUPAR?\nEn la majoria de de famílies es comença a ensenyar al nen a utilitzar l’orinal a partir dels 18 mesos, i es recomana treure el bolquer sobre els 24 mesos, intentant fer coincidir aquest esdeveniment amb la climatologia més favorable.\nEn el passat es va fer molt d’enfasi en educar en això inclús als nadons i, actualment pressionats per algunes guarderies capficades en treure el bolquer a tots els nens a l’hora, quan sabem que en un grup hi ha diferències significatives de mesos entre els nens. Avui en dia els professionals de la salut mental pensem que és millor esperar fins que el nen estigui preparat, és a dir, quan sigui capaç de controlar els muscles dels esfínters.\nHi ha diferències significatives, entre els nens, en relació a l’edat en que controlen els esfinters el temps suficient com per mantenir-se nets i secs durant tot el dia. Alguns nens són capaços de controlar els esfínters en una o poques setmanes, i d’altres poden trigar inclús mesos. I això no significa que un nen sigui més “espabilat” que un altre, el que és realment important és que siguem capaços de tolerar el moment evolutiu de cada nen. En ocasions nens que han après molt ràpid poden tornar a tenir algun “accident” i, en en ocasions, pot donar-se una manca de control; igualment, en aquells casos que els hi va costar mesos pot ser que no tornin a tenir cap mena d’”accident”. Hem de tenir també present que, pel que fa al control d’esfínters, no influeix només com és madurativament el nen, si no que també hi ha factors externs que poden influir en aquest aprenentatge, com per exemple el naixement d’un “germanet”, que fa, amb freqüència, que el nen que havia aconseguit el control es torni a orinar a sobre, i això deixa en moltes ocasions als pares amb “dos nadons” als que rentar i canviar els bolquers o, en d’altres ocasions, el fet de començar l’escola, la tan difícil separació dels pares i els avis. Qualsevol canvi extern pot influir, per la qual cosa els pares han de ser pacients i prevenir els esdeveniments, preparant i ajudant als nens a poder parlar sobre aquests canvis externs.\nEl control d’esfínters pertany a un moment del desenvolupament que es veurà afavorit, sempre, per un ambient relaxat i una actitud serena. El que es recomana, un cop se’ls hi treu el bolquer perquè es considera que ja poden controlar els esfínters, és que no se’ls confongui, com per exemple posant un dia el bolquer i un altre dia no, en funció de les nostres necessitats i urgències. La majoria de vegades, si aquests factors s’han mantingut (ambient relaxat, actitud serena front a “accidents”, evitar les situacions que provoquen confusió,…) als tres anys els nens ja no s’orinen o defequen a sobre durant tot el dia.\nSi el nen ha aconseguit mantenir el control durant el dia, precedit d’aquest anirà, de forma paulatina i natural, el control nocturn; malgrat cal tenir present que pot haver-hi algun “accident”, i a pesar de que sigui farregós i molest que segueixen orinant-se o embrutant-se, hem de seguir mantenint una actitud serena, i el millor que podem fer és canviar la roba bruta i comentar la incomoditat que els hi suposa aquesta situació, i que, no s’han de preocupar, i que en una propera ocasió no passarà.\nQuan uns pares s’han de preocupar? Quan ens podem trobar davant una possible enuresi (incontinència urinària) i/o encopresi (incotinència fecal)?\nQuan el nen mai ha controlat els esfínters ens trobem davant una enuresi i/o encopresi primària.\nTambé en aquells casos en els que el nen segueix orinant-se o embrutant-se, i no sembla que hi hagi rés que ho pugui esmenar, alguns pares poden sentir-se enfadats i molests perquè senten que el nen ho fa per fastidiar-los i humiliar-los. Aquesta situació arriba a ser tan tensa que és preferible demanar consell a un professional amb l’objectiu de poder veure si es tracta d’una enuresi i/o encopresi, o si senzillament només calen unes intervencions amb la finalitat de reestablir l’equilibri familiar.\nTotes aquestes coses formen part del moment evolutiu del nen, a més de que en aquestes edats els nens comencen a passar més temps fora de casa, pel començament de l’escola, i tenen més relació amb persones alienes a l’àmbit familiar: altres pares, professors, altres nens… . Els pares moltes vegades s’autoqüestionen sobre la forma d’educar als seus fills, sentint-se fàcilment jutjats o qüestionats, i vivint la falta de control o el control com un fracàs o un èxit, respectivament. En d’altres ocasions, i pels seus propis trets, els pares es mostren competitius, la qual cosa els porta a imposar molta rigidesa als seus fills, sense pensar que, malgrat són nens i se’ls ha d’orientar, també són unes “personetes” amb les seves pròpies necessitats. Tot això els nens ho perceben, i els pot portar a voler comportar-se especialment “bé”, amb l’objectiu de contentar a uns pares tan perfeccionistes, i el no aconseguir-ho farà que generin una angoixa i una tensió que poden ser el principi de l’aparició d’altres signes de malestar i patiment, fent tot el procés molt més complicat. Aquests signes poden ser pors, tornar-se molt “enganxosos”, rabietes, dificultats per menjar, per dormir, … En els casos on apareix més d’un signe hem de preocupar-nos sobre què està passant, i podem demanar, per què no?, consell a un professional.\nEl que anomenem enuresi i/o encopresi secundàries és quan es va assolir el control dels esfínters durant un temps, però que un dia es va perdre, sent aquest fet perdurable i continu, podent aparèixer, o no, d’altres signes.\nPer tot l’exposat observem que la tranquilitat dels pares i la confiança que tenen en els seus fills, són dos ingredients bàsics per a què els nens ho percebeixin i responguin positivament. Aquesta actitud és important davant qualsevol moment evolutiu que representi un canvi i, com bé sabem, qualsevol canvi requereix un periode d’adaptació. En això consisteix crèixer, en poder tolerar les equivocacions.\nEn els casos en que ens trobem davant una possible encopresi i/o enuresi és molt important el diagnòstic diferencial, conjuntament amb el pediatre del nen, per poder diferenciar si es tracta d’un problema fisiològic o emocional, i poder realitzar la terapia més adient a cada cas concret.


En aquest sentit, des de l'Ajuntament d'Olot s'expliquen els processos que s'han dut a terme fins a l'actualitat:\nUn procés que es va realitzar el 2016 per determinar les característiques principals que calia incorporar en la transformació del Passeig d'en Blay.\n| PLANS INTEGRALS D'ACCIÓ DE MILLORA\nAltrament coneguts com a PIAM, es tracten d'una estratègia de transformació urbana integral i participativa en un barri concret. Els seus principals objectius són l'elaboració d'una diagnosi que permeti establir els principals reptes d'aquesta àrea, dissenyar un conjunt d'actuacions encaminades a la regeneració urbana, la posada en marxa de les accions i la generació dels mecanismes de seguiment necessaris per a la seva execució i viabilitat. En aquests moments hi ha dos PIAM actius a la ciutat:\nEls pressupostos participatius encaminen cap a una nova cultura democràtica on tots els veïns i veïnes poden i podran decidir de forma corresponsable sobre les polítiques principals que afecten la ciutat. Alhora, suposen i proposen noves maneres d'interactuar amb l'Ajuntament d'Olot contribuint a una democràcia més ciutadana i transparent.\nActualment té lloc la 3a edició dels pressupostos participatius d'Olot, una oportunitat perquè les veïnes i els veïns dels barris decideixin a què volen dedicar part del pressupost municipal (100.000 € cada any).\nEn aquesta 3a edició, s'han focalitzat a la zona nord d'Olot que inclou els barris d'El Morrot, Benavent, Sant Cristòfol – Mas Bernat, Hostal del Sol, Sant Francesc, Eixample Popular, Sant Ferriol, El Firal i Pla de Baix.\nAmb aquest procés s'ha volgut repensar conjuntament amb les veïnes i veïns la manera com ens movem en el nostre dia a dia: com anem fins a la feina, a l’escola o a comprar.\nL’objectiu del procés Olot Pedala era la creació d'un Pla conjunt, el Pla de Foment de la Mobilitat amb Bicicleta i Vehicles de Mobilitat Personal d'Olot, que inclou les actuacions que s’han de fer per fomentar l’ús d’aquests vehicles entre la ciutadania; la millora i ampliació de les infraestructures, actuacions de pedagogia i campanyes de conscienciació, revisió i actualització del marc normatiu.\nA través d'aquest enllaç podeu consultar i descarregar el Pla de Foment de la Mobilitat amb Bicicleta i Vehicles de Mobilitat Personal


1ª Lectura (Ef 6,10-20): Germans, busqueu el vostre vigor en el Senyor i en la força invencible del seu poder. Armeu-vos amb tot l'armament que Déu us dona per poder fer front a les tàctiques del diable. Perquè no ens toca lluitar amb enemics de carn i ossos, sinó amb les forces espirituals del mal que omplen l'espai, amb les autoritats i els poders que governen el món de les tenebres. Armeu-vos amb totes les armes de Déu; així podreu lluitar els dies pitjors, i, servint-vos de totes, us mantindreu ferms.\nEstigueu a punt, doncs. Cenyiu-vos amb la veritat, protegiu-vos amb la cuirassa de la justícia, estigueu sempre calçats, és a dir, preparats a anunciar la Bona Nova de la pau. En tot moment tingueu per escut la fe, capaç d'apagar tots els dards encesos del Maligne. Cobriu-vos el cap amb el casc de la salvació de Déu i preneu a la mà l'espasa de l'Esperit, que és la paraula de Déu. Pregueu en tota ocasió.\nQue l'Esperit guiï la vostra oració i les vostres súpliques; assistiu-hi sempre que, en les vetlles, us reuniu a pregar per tot el poble sant, i pregueu també per mi, perquè Déu em posi als llavis un llenguatge valent i clar per fer conèixer la Bona Nova del pla secret de Déu. Des de la presó, on estic encadenat, en soc l'ambaixador: pregueu perquè en parli amb valentia, com hi estic obligat.\nBeneït sigui el Senyor, la meva roca que m'ensinistra els braços a la lluita i les mans al combat.\nDéu meu, us dedicaré un càntic nou, acompanyaré amb les arpes el meu cant: vós doneu als reis la victòria, i salveu David el vostre servent.\nVersicle abans de l'Evangeli (Cf. Lc 19,38; 2,14): Al·leluia. Beneït sigui el rei, que ve en nom del Senyor. Pau al cel i glòria allà dalt. Al·leluia.\nText de l'Evangeli (Lc 13,31-35): En aquell temps, alguns fariseus es van acostar a Jesús i li digueren: «Vés-te'n d'aquí, que Herodes et vol matar». Ell els respongué: «Aneu a dir a aquella guineu: ‘Avui i demà trec dimonis i curo malalts, i el tercer dia arribaré al terme. Però cal que avui, demà i demà passat vagi fent el meu camí, perquè no convé que un profeta mori fora de Jerusalem’.\n«Jerusalem, Jerusalem! Quantes vegades he volgut aplegar els teus fills, però no ho heu volgut!»\nAvui podem admirar la fermesa de Jesús en l'acompliment de la missió que li ha encomanat el Pare del cel. Ell no es detingué per res: «Avui i demà trec dimonis i curo malalts» (Lc 13,32). Amb aquesta actitud, el Senyor marcà la pauta de conducta que al llarg dels segles haurien de seguir els missatgers de l'Evangeli davant les persecucions: no arronsar-se davant el poder temporal. Sant Agustí diu que, en temps de persecucions, els pastors no han d'abandonar els fidels: ni els que patiran el martiri ni els qui sobreviuran, com el Bon Pastor, que en veure venir el llop, no abandona el ramat, sinó que el defensa. Però vist el fervor amb que tots els pastors de l'Església es disposaven a vessar llur sang, indica que el millor serà sortejar quins dels clergues es lliuraran al martiri i quins es posaran fora de perill per tal de tenir cura més tard dels supervivents.\nEn la nostra època, amb desgraciada freqüència, ens arriben noves de persecucions religioses, violències tribals o revoltes ètniques en el Tercer Món. Les ambaixades occidentals aconsellen als seus conciutadans que abandonin la regió i repatriïn llur personal. Els únics que romanen són els missioners i les organitzacions de voluntaris, ja que els semblaria una traïció abandonar els “seus” en moments difícils.\n«Jerusalem, Jerusalem, que mates els profetes i apedregues els qui et són enviats! Quantes vegades he volgut aplegar els teus fills com una lloca aplega els seus pollets sota les ales, però no ho heu volgut! Doncs bé, la vostra casa és abandonada» (Lc 34-35). Aquest lament del Senyor produeix en nosaltres, els cristians del segle XXI, una tristor especial, degut al sagnant conflicte entre jueus i palestins. Per a nosaltres, aquesta regió del Pròxim Orient és la Terra Santa, la terra de Jesús i de Maria. I el clamor per la pau en tots els països ha de ser més intens i sentit per la pau a Israel i Palestina.


60 anys del conte enfadós | Lluís Simon | La monarquia | La República\n60 anys del conte enfadós 60 anys del conte enfadós 60 anys del conte enfadós 60 anys del conte enfadós + 60 anys del conte enfadós E-mail\nSofia j Joan Carles, en una de les imatges oficials del casament. ARXIU.\n60 anys del conte enfadós.\n60 anys del conte enfadós 60 anys del conte enfadós 60 anys del conte enfadós 60 anys del conte enfadós 60 anys del conte enfadós E-mail\nTota la vida, i més en les cases reials, hem tingut matrimonis de conveniència però això de Joan Carles I i Sofia ens transporta a l’edat mitjana. Els reis emèrits es van casar fa 60 anys (1962). Joan Carles I no parlava grec i Sofia no parlava espanyol. La idea d’unir-los va ser de la mare de Sofia, Federica, que ja havia participat en altres enllaços d’aquesta índole. Sofia, en realitat, tenia el cor lliurat al príncep hereu de Noruega, Harald, rei ara del país, i Joan Carles tenia una dèria, entre altres dones, per Maria Gabriela de Savoia, una altra de les grans joves promeses de l’aristocràcia europea als anys seixanta.\nUn cop la llei de Déu i també la dels homes els va unir, va tocar, què hi farem, complir de forma professional el rol que Federica, amb el beneplàcit de Franco, els exigia: ser una parella catòlica, apostòlica i romana, assegurar la successió dels Borbons al tron a Espanya i millorar la situació de Constatí II –germà de Sofia– a Grècia. El pla acabaria sent un desastre per raons per tots ben conegudes.\nAmb els anys una pregunta ha sobrevolat La Zarzuela. Per què no es divorcien? La infanta Elena ho ha fet, Cristina val pel camí i veurem com acaben Felip VI i Letícia. El motiu de fons sembla ser econòmic i de gran calat. Si Joan Carles I ha de repartir la meitat de la seva fortuna amb la seva dona, ja tenim un altre escàndol sobre la taula perquè els advocats de la reina hauran de rastrejar comptes corrents arreu del planeta per calcular quina part de l’imperi alçat per l’emèrit li correspondria.\nSofia, en aquest sentit, prefereix buscar la seva pròpia felicitat amb una vida, ara sí, a cos de reina sense exigències ni estridències. Passa la vida entre Grècia –amb els seus parents–, Madrid, Mallorca i, sobretot, Londres, on gasta una fortuna cada vegada que apareix per Harrods. El seu hotel de capçalera és el Claridge, un dels preferits també de Corinna.\nSofia i Joan Carles, en una de les imatges oficials del casament\nExposició de banyes\nSofia, tot i que deu portar el drama per dins, té la seva pròpia agenda oficial, que no ha inclòs una visita a Abu Dhabi per visitar el seu encara marit. Ni tan sols hi va anar quan els nets i les seves filles s’hi van acostar. Sí que li va tocar, en canvi, rebre l’emèrit a La Zarzuela en la seva polèmica última visita. Ni la covid va salvar-la de passar pel tràngol.\nLa corona uneix el PSOE i l’extrema dreta\nEl rei podrà delinquir sempre que li doni la gana, fins i tot en els actes privats, després que el Congrés hagi tornat a rebutjar posar límits a la seva inviolabilitat. Els diputats suposadament republicans del PSOE s’han unit als del PP i als de l’extrema dreta més dura, els amics de Vox, per frenar un cop més aquesta iniciativa. Tampoc n’ha pres cap pel seu compte. La casa reial, mentrestant, s’ho mira des de la barrera, conscient que si no es toca ni una coma de la Constitució té una llarga vida, per no dir infinita, per davant. Només caldrà dissimular un comportament més lloable que el de Joan Carles I. Tampoc costarà tant. I, si hi ha una relliscada, la llei els protegeix.\nDíaz Ayuso i Felip VI, la parella de moda\nDíaz Ayuso i Felip VI, la parella de moda.\nContinua el culte desmesurat a la imatge que la dreta ofereix a Felip VI, que s’hi posa bé quan es tracta de veure’s retratat en grans quadres o escultures. De fet, una dèria que tenen els governants en els estats absolutistes. L’última inauguració ha estat l’escultura de més de 100 quilos de pes que Isabel Díaz Ayuso li ha dedicat a la seu del govern regional de Madrid. Així doncs, la presidenta de moda del PP fa un pas més per encarregar-se d’allò que realment “preocupa la gent”.\nLa República 18-06-2022, Pàgina 47


TALLER DE HIP HOP – Espais Joves\nHome > Arts en moviment > sala de formació > TALLER DE HIP HOP\nBon dia a tots i totes, el dia 20 teníem al nostre espai de Llevant el taller de hip hop. Com que no el podem fer presencial i volem que no us quedeu amb les ganes d’aprendre aquest ball, aquí us deixam un magnífic tutorial per a aprendre a ballar hip hop de la mà d’Alejandro Bernal i la seva companya Itziar.\nUs animam que us graveu i ens etiqueteu practicant, i sobretot que gaudiu molt del tutorial.\nUna salutació del vostre equip d’Espais Joves


Una nova fira d'artesania, gastronomia i comerç amb la Terrafira del Morell\nLa fira estarà dividida en tres grans espais: l'artesà, el comercial, i el gastronòmic.\nS'oferirà una proposta cultural i comercial del 19 al 21 de maig en diversos espais del poble\nActualitzada 10/05/2017 a les 17:53\nEl Morell recupera l'antiga fira multisectorial que, anys enrere, tenia lloc a la rambla Joan Maragall, amb la Terrafira, del 19 al 21 de maig. Al llarg de tres dies, diversos espais del municipi acolliran propostes i activitats vinculades a l’artesania, la gastronomia i el comerç, amb pinzellades artístiques, lúdiques i culturals que serviran per arrodonir el programa d’actes.\nTerrafira arriba al Morell amb un total de 26 propostes que s’afegiran als tres grans espais: l’artesà, a la plaça de la Font; el comercial, a l’Era del Castell i per les rambles; i el gastronòmic, que estarà ubicat al jardí de l’Ajuntament.\nTot plegat servirà per dinamitzar el comerç i l’activitat associativa del municipi, en una iniciativa que compta amb el suport i col·laboració d’un gran nombre d’establiments i entitats del Morell i que neix amb la voluntat de consolidar-se en el calendari d’activitats del municipi.


Finalitza la primera fase dels Plans d'Ocupació\nEdició/ 21 de Maig de 2013\nEl treball realitzat ha permès millorar els barris de la ciutat. Han participat 23 persones en situació d’atur, a qui es va contractar durant 6 mesos. La segona fase del pla començarà el dia 3 de juny. Es contractaran 17 persones en situació d’atur que seguiran millorant la ciutat.\nL’arranjament de voreres en mal estat i de trams de carrers de la ciutat, la protecció dels baixos dels fanals contra la corrosió provocada pels pixats dels gossos i l’habilitació d’una parada buida del Mercat Municipal de Serraperera com a espai comú, són algunes de les tasques que han realitzat les persones contractades en la 1ª fase dels Plans d’Ocupació finançats per l’Àrea Metropolitana de Barcelona i l’Ajuntament.\nL‘alcaldessa de Cerdanyola, Carme Carmona, la regidora d’Ocupació, Carmen Rebollo, i el regidor de Manteniment d’Espai Públic i Dependències Municipals, Fèlix Sánchez, han tancat la primera fase dels Plans d’ocupació agraint als participants la seva aportació i desitjant-los molta sort a partir d’ara. Per la seva banda, les persones que han treballat en el Pla, han agraït a l’Ajuntament i al Servei Municipal d’Ocupació haver-los donat suport i treball en uns moments tant difícils com els actuals.\nEn total s’han contractat 43 persones en situació d’atur entre mitjans de novembre de l’any passat i al llarg de l'any 2013 perquè facin dues accions a la ciutat: fer treballs de millora dels carrers i espais de la ciutat, donant feina a 42 persones aturades i treballar en un projecte de lluita contra el fracàs escolar pel que s’han generat 3 nous llocs de treball.\nEls contractats es distribuiran en dos torns de 6 mesos de durada cadascun. El primer, amb 23 treballadors, i el segon, amb 17.\nEl pressupost d'ambdues accions és de 633.300€ [506.640€, a càrrec de la subvenció de l'AMB (Pla de Suport a les Polítiques Socials Municipals 2012 – 2013), i 126.660€ del pressupost municipal], recursos que possibilitaran la contractació de tot el personal i la compra dels materials fungibles, tècnics i EPIS que s'utilitzin en els treballs que es realitzin.\nEl procés de selecció de les persones contractades l'ha fet el Servei Municipal d'Ocupació. Un servei homologat i reconegut per la Generalitat de Catalunya, el Govern de l'Estat i la Unió Europea en multitud d'accions formatives desenvolupades a la ciutat.\nPer a seleccionar les persones contractades s'ha fet servir la bossa de treball i s'ha establert com a condició indispensable que les persones candidates havien d'estar en situació de no cobrar cap prestació d'atur.\nActuacions urbanístiques dutes a terme:\nCarrer del Roure: Millora del carrer del Boix fins al carrer de Pompeu Fabra.\nAvinguda de Lesseps: Millores en petits trams situats entre els carrers de Pompeu Fabra i de la Costa.\nEsglésia Vella: Finalitzar el terra de la nau central\nCarrer dels Reis: Unificació total de la vorera de panots amb la barana lateral del riu. I petites reparacions al mateix tram però en les dues voreres.\nCarrer de Sant Casimir: Reparació dels desperfectes que té el carrer. Arranjament de les voreres.\nCarrer de la Diagonal: Entre l’Avinguda d’Espanya i carrer de Sevilla. Voreres noves i reparacions de places interiors.\nCarrer de Portugal fins al carrer d’Astúries: eliminació de barreres arquitectòniques i arranjaments de les voreres.\nCarrer Camèlies: Nova vorera a la perllongació del carrer.\nCarretera de Barcelona: Arranjament de la vorera entre el Passatge de la Telefònica i el carrer de la Via.\nMercat Serraparera: Reparació i adequació total d’una parada del mercat municipal.\nTots els barris de la ciutat: Netejar els fanals aplicant un producte nou que evitarà la corrosió i substitució d’aquelles que es troben en molt mal estat.\nPla de les Alzines: Col·locació de plaques metàl·liques als escocells de la zona.\nNeteja de pintades: A diferents punts de la ciutat.\nTAGS Servei Municipal d'Ocupació, Empresa i Promoció Econòmica, Carme carmona\naeptv Cerdanyola Oberta; PRUAB; Innova Carme carmona UAB; Cerdanyola oberta; Talent economia tip comerç alta tecnologia Cerdanyola Oberta; Eurecat ASCAMM networking PRUAB talent Cerdanyola Oberta; atur; format PRUAB; Cerdanyola oberta; Innova Cerdanyola Oberta; Cerdanyola Empresarial Ajuntament de Cerdanyola del Vallés; Servei Municipal d'Ocupació Empresa i Promoció Econòmica; Cerdanyola Oberta; Coopera fira Cerdanyola empresarial Cerdanyola Oberta; innova Servei Municipal d'Ocupació, Empresa i Promoció Econòmica AB-BIOTICS coopera empresa Cerdanyola Oberta; PTV jornada Cerdanyola Oberta; feina PTV Cerdanyola Oberta; UAB economia mundial notícia innovació Cerdanyola Oberta; mòbils ajuts notícia recerca gamification emprenedoria cotxe elèctric sostenibilitat xarxes socials Empren UAB; Cerdanyola Oberta Cerdanyola Oberta; Pruab càpsula ocupació web cerdanyola App TIC Cerdanyola Oberta; FCIS Cerdanyola Oberta pimes Cerdanyola Oberta; feina; Polítiques Socials Municipals Internet Atur; ocupació; Cerdanyola Oberta; Servei Municipal d'Ocupació biotecnología Cerdanyol Oberta Ajuntament de Cerdanyola del Vallés; Servei Municipal d'Ocupació Empresa i Promoció Econòmica mòbil Empresa i Promoció Econòmica universitat CIT innova economia catalana 2.0 PTV; Parc Alba; Cerdanyola Oberta; Sener; Innova formació dona empreses Semàfor econòmic Cerdanyola Oberta; UAB; Innova forma't internacional internacionalització llibre Ajuntament de Cerdanyola del Vallès; Cerdanyola Oberta cooperació emprenedors premi UAB sincrotró Alba exportacions finançament Ajuntament Cerdanyola CECOT PTV; Cerdanyola Oberta; Innova Sincrotó Alba UAB; Cerdanyola oberta; Innova Servei Municipal d'Ocupació innovació ajuts i subvencions entitats atur investigadors Cerdanyola Oberta; Ajuts i Subvencions B30 emprenedors


PREINSCRIPCIÓ AL CURS 2015-16 (dv, 27 mar 2015)\nTerminis d'inscripció ORDINARI:\nATENCIÓ: Els assistents s'activaran dins del termini d'inscripció\nESO i Batxillerat, del 25 de maig al 01 de juny\nFP de Grau Mitjà i Grau Superior, del 21 de maig a l'1 de juny\nTerminis d'inscripció EXTRAORDINARI (ATENCIÓ JULIOL !!):\nII CONCURS DE "RELAT RÀPID I BREU" (dl, 2 mar 2014)\nL'IES Joan Coromines de Benicarló convoca el II CONCURS DE "RELAT RÀPID i BREU"\nAdreçat a alumnes de 4t d'ESO i Batxillerat.\nData 25 de març.


El nou centre de la Garriga no arriba a l'aprovat\nPublicat el Divendres, 04 Febrer 2011 17:54\nPosa nota al nou centre de la Garriga\nPublicat el Divendres, 21 Gener 2011 18:52\nLa pregunta que aquestes dues últimes setmanes ha ocupat l’espai de l’enquesta a La Garriga Digital.cat és la que posa punt i final a la ronda dedicada a tots els grups polítics del municipi amb intenció de presentar-se a les properes eleccions.\nEn aquest sentit, hem preguntat als nostres lectors si creuen que el Partit Popular de la Garriga millorarà els seus resultats en els propers comicis, tenint en compte els resultats que varen obtenir en les darreres eleccions al Parlament de Catalunya. Els resultats han estat els següents:\nPublicat el Dijous, 05 Agost 2010 10:25\nPublicat el Dimecres, 21 Juliol 2010 11:13\nPublicat el Dimecres, 07 Juliol 2010 15:14\nSí a la remodelació del centre, però...


Perilla el model d’immersió?\nBarcelona. Dimecres, 24 d'octubre de 2018. 20:31\nAquesta tarda m'ha aturat una persona pel carrer i m'ha dit: “Escolti, avui vostè ha de parlar d'això d'en Bargalló i la immersió”. La meva resposta ha estat: “Perdoni, però és que no tinc gaire cosa interessant a dir ni a aportar perquè d'aquest tema (tampoc) no hi entenc gens”. I el concepte “aquest tema” vol dir el tema de com han de ser tractades les llengües a les escoles des del punt de vista tècnic, perquè des del punt de vista social tampoc hi entenc, però sí que en tinc una opinió.\nI aquesta opinió és que l'actual model funciona. I la prova que això és així és la quantitat de gent (i, sobretot, quin tipus de gent) se'l vol carregar. Per tant, no tinc ni la més remota idea si cal fer (o no) canvis per millorar el model d'immersió i, en cas que hagin de fer-se aquests canvis, quins són els més adequats. Això sí, m'ha sorprès (molt) la manera com ha estat presentat. Tinc la impressió que una cosa tan important com aquesta ha aparegut sense previ avís, massa ràpid. I la prova és que el sindicat USTEC no n'ha fet cap piulada i s'ha limitat a repiular dues crítiques o que la Plataforma per la Llengua ha emès aquesta tarda un comunicat d'urgència demanant una reunió, cosa que vol dir que no en sabien res.\nM'he llegit el document de 72 pàgines presentat (i defensat) pel conseller Bargalló i observo el soroll que està generant. El que encara no sé és si és un soroll real o és l'efecte "timbaler del Bruc", consistent en molt poca gent fent molt de soroll, de tal manera que sembla que sigui molta gent fent molt de soroll. I tampoc sé si tothom que el critica tan durament a les xarxes se l'ha llegit o bé fa cas al que li han dit que diu o al que creu entendre que diu un paràgraf concret, que és exactament el mateix que es va repetint en la majoria de crítiques:\nPerò els ignorants tenim la sort de poder aprendre dels que en saben. I què en diuen? Doncs un dels més qualificats, Joaquim Arenas, un dels pares de l'actual model d'immersió, hi està en contra.\nPer tant, per fer-se’n una idea aproximada de la cosa, més enllà del soroll a les xarxes, caldrà anar llegint i sentint què diuen la resta d'experts. Perquè no pot ser que la mateixa llei sigui la fi de la immersió i la mort del català a l'escola i a la vegada sigui la fi del castellà a l'escola. Bé, a no ser que darrere del que diuen uns i altres no hi hagi la immersió sinó la política, i més concretament la guerra entre els “junts” i Esquerra, que es lliura en qualsevol trinxera. I la llengua és massa llaminera com per quedar-ne al marge, sobretot en aquests moments.\nOpinió Espanya no és Madrit (concepte) Iu Forn


*:* Remove constraint *:* > Latin Remove constraint language_facet:Latin > Oxford (UK), Bodleian Library Remove constraint repository_facet:Oxford (UK), Bodleian Library > Mondoñedo (Es), Biblioteca del Seminario Diocesano Remove constraint repository_facet:Mondoñedo (Es), Biblioteca del Seminario Diocesano > Medina del Campo Remove constraint subject_geo_facet:Medina del Campo > Benicasim / Benicàssim (Es), Convento de PP. Carmelitas Descalzos del Desierto de las Palmas Remove constraint repository_facet:Benicasim / Benicàssim (Es), Convento de PP. Carmelitas Descalzos del Desierto de las Palmas


Residus de Catalunya destinarà 14 milions d´euros per construir la Planta de Triatge d´Olot a Sant Jaume de Llierca « Argelaguer Vall del Llierca\n« Els protagonistes del cel d´aquest estiu a Argelaguer\nAjuntament d´Argelaguer PLE SESSIÓ Ordinària 22 de juny de 2016 »\nResidus de Catalunya destinarà 14 milions d´euros per construir la Planta de Triatge d´Olot a Sant Jaume de Llierca\nPosted by lejarza en 21 junio, 2016\n“Amb un Conveni amb el Consell de la Garrotxa d´Olot”\nEl consell de direcció de l´Agència de Residus de Catalunya (ARC) ha aprovat subscriure un Conveni amb el Consell Comarcal de la Garrotxa d´Olot per finançar la Planta de Triatge de la fracció resta dels residus -la que no es recull de forma selectiva-, que incorpora la selecció i tractament de residus voluminosos. Es finançaran alhora les infraestructures i serveis complementaris per al funcionament de les instal·lacions, que donaran també servei a la comarca del Pla de l´Estany.\nEl pressupost total per a les actuacions és de 14 milions d´euros, que aniran a càrrec de l´ARC, dividits en quatre anualitats, fins a l´any 2020.\nL´Ajuntament de Sant Jaume de Llierca continua oposant-se a la ubicació escollida pel Consell Comarcal de la Garrotxa d´Olot (CiU) amb el vistiplau de la Generalitat de Catalunya (Junts pel Sì / CiU-ERC).\nL´actual equip de Govern de Sant Jaume de Llierca (CiU) manté el procés judicial que va obrir l´anterior Govern municipal (ERC) format per Ferran Puig Estartús, Clara Bayona Lucena i Rosó Domènech Ferrer, ara a l´oposició, quan va denunciar el Pla Especial per poder construir-hi la planta.\nEls terrenys escollits son rústics i es troben a Can Coma de Baix al riu Fluvià (Xarxa Natura 2000 – Uniò Europea), al costat del Polígon Industrial de Politger.\nEl Consistori ve com a inconvenient el fet que no hi ha el acces necessari, entre altres aspectes.\nEl Consistori de Sant Jaume de Llierca format per Jordi Cargol Cros, Lourdes Barris Costa, Toni Cruz Grifre i Marc Minguez Regidor, tenen el suport de l´Associació de Veïns de Sant Jaume de Llierca (AVSJ), Entitats ecologistes, alguns partits polítics com la CUP del Llierca i sectors econòmics com la pagesia de la Vall del Llierca, que aposten perquè la Planta de Triatge es fací al Polígon Politger.\nL´equip de Govern va presentar diferents estudis tècnics que avalen la seva posició contrària als terrenys escollits, com l´elaborat per un equip de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) que alerta de les pudors de la futura Planta que ompliran de ple la població. Aquesta problemàtica s´afegiria a d´altres d´ambientals, com les contaminacions a l´Aqüífer per la permeabilitat del sòl.\nL´Associació de Veïns d´Argelaguer (AVA) dona suport contra la Planta de Triatge del Consell Comarcal de la Garrotxa d´Olot.\nL´Alcalde de Sant Jaume de Llierca Jordi Cargol Cros parlant al Centre Cìvic (Abril) contra la Planta de Triatge del Consell Comarcal de la Garrotxa d´Olot (Foto Lejarza Argelaguer)\nThis entry was posted on 21 junio, 2016 a 5:22\tand is filed under Uncategorized. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, o trackback from your own site.\n16 comentarios to “Residus de Catalunya destinarà 14 milions d´euros per construir la Planta de Triatge d´Olot a Sant Jaume de Llierca”\n21 junio, 2016 a 6:52\n La Generalitat preveu invertir-hi 14 milions d’euros en quatre anys\n L’ajuntament no vol l’equipament tal com està projectat i manté el contenciós administratiu en contra del projecte\nEl govern de la Generalitat aprova construir la planta de triatge a Sant Jaume de Llierca. Aquest matí el consell de direcció de l’Agència de Residus de Catalunya ha aprovat el conveni amb el Consell Comarcal de la Garrotxa per finançar la construcció de la planta. Les obres està previst que costin 14 milions d’euros, que es dividiran en quatre anualitats des d’ara fins el 2020. La planta ha de donar servei a la Garrotxa i al Pla de l’Estany.\nLa mesura no ha agradat a l’Ajuntament de Sant Jaume de Llierca, que confiava que no es prengués cap decisió fins que es resolgués el contenciós que van interposar en contra de la planta. El seu alcalde, Jordi Cargol, ha explicat a NacióGarrotxa que la Generalitat no s’ha posat en cap moment amb contacte amb el consistori per comunicar-los que donaven llum verda a la planta. Sí que ho va fer la setmana passada el Consell Comarcal de la Garrotxa per demanar-los que retiressin el contenciós, en vistes de la imminent aprovació.\nEls veïns de Sant Jaume, contraris a la planta\nEls veïns de Sant Jaume de Llierca fa anys que es mobilitzen en contra de la planta de triatge. Fa tres anys, l’anterior consistori governat per ERC va presentar un contenciós administratiu en contra del projecte. En el text s’al·lega que els terrenys escollits pel govern són massa permebles i a més hi haurà problemes amb les olors, que acabaran arribant al nucli urbà. També temen que els camions que vagin fins a la planta acabin passant per dins del poble.\nAmb el canvi de govern a les passades eleccions municipals, Convergència i Unió va decidir mantenir el contenciós. Cargol assegura que ells també estan en contra de la planta de triatge tal i com està projectada i volen que es repensi tot el projecte. L’actual equip de govern municipal estaria a favor d’acollir la planta, sempre i quan es traslladés al polígon industrial i comptés amb la complicitat dels veïns. “Nosaltres no diem que no volem cap planta de triatge”, aclareix l’alcalde.\nL’Ajuntament de Sant Jaume estudia les accions que durà a terme a partir d’ara, després de la decisió de l’Agència de Residus de Catalunya. Assegura que als propers dies farà públics els passos a seguir. El Consell Comarcal declina per ara fer declaracions i també anuncia que properament convocarà una roda de premsa per explicar tots els detalls de la planta de triatge.\n21 junio, 2016 a 6:53\n21 junio, 2016 a 6:54\nJa hi ha pressupost per la construcció de la planta de tractament de Sant Jaume de Llierca\nL’Ajuntament demana a la Generalitat esperar a tenir una resolució judicial en el contenciós administratiu que va obrir contra el pla especial urbanístic\nL’Agència de Residus de Catalunya (ARC) té previst signar properament un conveni amb el Consell Comarcal de la Garrotxa per finançar la futura planta de Sant Jaume de Llierca que s’encarregarà de tractar els residus municipals que no es recullen de forma selectiva així com la selecció i tractament de residus voluminosos. També s’assumirà el cost de les infraestructures i serveis complementaris necessaris per al funcionament de les instal·lacions, que també donaran servei a la comarca veïna del Pla de l’Estany. El pressupost màxim que s’hi preveu destinar és de 14 milions d’euros, que assumirà l’ARC en quatre anualitats i fins al 2020. L’Ajuntament de Sant Jaume de Llierca recorda que hi ha un contenciós administratiu obert perquè no estan d’acord amb l’emplaçament escollit i reclamen que la Generalitat no tiri endavant el projecte fins que el jutge s’hagi pronunciat.\nL’anunci de la dotació de 14 milions d’euros que l’Agència Catalana de Residus (ACR) destinarà a la futura planta de triatge de Sant Jaume s’ha donat a conèixer aquest dilluns a través d’un comunicat. Segons aquest document, s’informa que el consell de direcció de l’Agència ha aprovat subscriure un conveni amb el Consell Comarcal de la Garrotxa per finançar aquest projecte. La signatura encara no té data però es preveu que sigui properament. Des del consell comarcal no han volgut fer declaracions a l’espera de tenir la confirmació oficial.\nQui sí que ha fet una primera valoració ha estat l’Ajuntament de Sant Jaume de Llierca que continua oposant-se a la ubicació escollida pel Consell Comarcal de la Garrotxa amb el vistiplau de la Generalitat. L’actual equip de govern (CiU) manté el procés judicial que va obrir l’anterior govern municipal, ara a l’oposició, quan va denunciar el pla especial per poder construir-hi la planta. Els terrenys escollits eren rústics i es troben al pla de Can Coma de Baix, una zona apartada dels dos polígons Politger que hi el municipi. El consistori també veia com a un inconvenient el fet que no hi hagués els accessos necessaris ni estiguessin connectats amb l’altre polígon, entre d’altres aspectes. El consistori va tenir el suport de les entitats ecologistes, alguns partits polítics i sectors econòmics com la pagesia, que apostaven perquè la planta es fes al polígon Politger.\nL’equip de govern va presentar diferents estudis tècnics que avalarien la seva posició contrària als terrenys escollits, com ara l’elaborat per un equip de la Universitat Politècnica de Catalunya que alertava de les pudors de la planta que omplirien de ple la població. Aquesta problemàtica s’afegiria a d’altres d’ambientals, com ara possibles contaminacions a l’aqüífer per la permeabilitat del sòl.\nL’alcalde actual, Jordi Cargol, lamenta que la Generalitat continuï endavant amb aquest projecte perquè considera que primer caldria tenir una resolució judicial sobre el contenciós que hi ha obert des de fa dos anys tot recordant que hi ha “molts dubtes tècnics” sobre la seva ubicació. En declaracions a l’ACN ha assenyalat que “en moments de dificultats econòmiques hem de ser tots responsables de fer les coses bé; si ho fem malament no és la solució”. I reclama que s’obri un nou període de diàleg amb un plantejament més global a nivell d’anàlisi i necessitats de l’equipament donat que també es vol que en faci ús la comarca del Pla de l’Estany.\nL’Agència Catalana de Residus ja preveia decidir si tirava endavant la construcció de la planta al llarg del 2016, un cop s’hagués revisat el Pla d’Infraestructures de Residus 2013-2020 per valorar si realment era necessària. Un dels principals aspectes a tenir en compte era l’evolució de la generació de residus.\n21 junio, 2016 a 6:55\nL’Agència de Residus de Catalunya destinarà 14 milions d’euros a construir la planta de triatge de la Garrotxa\nEl consell de direcció de l’Agència de Residus de Catalunya ha aprovat subscriure un conveni amb el Consell Comarcal de la Garrotxa per finançar la planta de triatge o tractament de la fracció resta dels residus municipals –la que no es recull de forma selectiva–, que incorpora la selecció i tractament de residus voluminosos. Es finançaran alhora les infraestructures i serveis complementaris necessaris per al funcionament de les instal·lacions, que donaran també servei al Pla de l’Estany. El pressupost total màxim per a les actuacions és de 14 milions d’euros, que aniran a càrrec de l’Agència de Residus, dividits en quatre anualitats, fins a l’any 2020.\n21 junio, 2016 a 6:56\n21 junio, 2016 a 6:57\nLa planta de Sant Jaume de Llierca ja té finançament\n La Generalitat destinarà 14 milions d’euros a les futures instal·lacions de tractament d’escombraries\nRamon Estéban – SANT JAUME DE LLIERCA\nL’Agència de Residus de Catalunya (ARC) i el Consell Comarcal de la Garrotxa subscriuran d’aquí a poc un conveni per finançar la construcció de la planta de tractament d’escombraries projectada al terme de Sant Jaume de Llierca. Segons el tracte, el govern hi destinarà un màxim de 14 milions d’euros d’aquí al 2020, repartits en quatre anualitats. En aquesta quantitat s’inclouen les infraestructures i els serveis que calguin per posar en marxa el complex. Segons el projecte, la planta, que donarà servei a la Garrotxa i al Pla de l’Estany, es construirà a can Coma de Baix, en uns terrenys rústics situats a prop del polígon industrial del Pla de Politger. L’Ajuntament de Sant Jaume, governat aleshores per uns independents vinculats a ERC, a la tardor del 2014 va presentar un recurs al jutjat del contenciós administratiu contra aquest pla especial, perquè, des del seu punt de vista, el document no s’adiu amb les normes urbanístiques i del sòl. En la seva opinió, si la planta s’ha de fer, hauria de construir-se dins del polígon i no pas en sòl rústic. L’Ajuntament sorgit de les últimes eleccions municipals (de CiU) ha mantingut el recurs. Diverses entitats i associacions s’han expressat en el mateix sentit que l’Ajuntament, mentre que el Consell de la Garrotxa, governat per CiU, defensa la idoneïtat dels terrenys escollits i recorda la necessitat que té el territori de disposar d’unes instal·lacions d’aquesta mena, amb les quals s’allarga la vida dels abocadors.\n21 junio, 2016 a 6:58\n21 junio, 2016 a 7:14\nL’Agència de Residus invertirà 14 milions per fer la planta a Sant Jaume de Llierca\nL’Ajuntament demana esperar a tenir una resolució en el contenciós contra el pla especial urbanístic\nSANT JAUME DE LLIERCA | ACN/DDG\nL’Agència de Residus de Catalunya (ARC) té previst signar properament un conveni amb el Consell Comarcal de la Garrotxa per finançar la futura planta de Sant Jaume de Llierca que s’encarregarà de tractar els residus municipals que no es recullen de forma selectiva així com la selecció i tractament de residus voluminosos.\nTambé s’assumirà el cost de les infraestructures i serveis complementaris necessaris per al funcionament de les instal·lacions, que també donaran servei a la comarca veïna del Pla de l’Estany. El pressupost màxim que s’hi preveu destinar és de 14 milions d’euros, que assumirà l’ARC en quatre anualitats i fins al 2020. L’Ajuntament de Sant Jaume de Llierca recorda que hi ha un contenciós administratiu obert perquè no estan d’acord amb l’emplaçament escollit i reclamen que la Generalitat no tiri endavant el projecte fins que el jutge s’hagi pronunciat.\nL’anunci de la dotació de 14 milions d’euros que l’Agència Catalana de Residus (ACR) destinarà a la futura planta de triatge de Sant Jaume es va donar a conèixer ahir a través d’un comunicat. Segons aquest document, s’informa que el consell de direcció de l’Agència ha aprovat subscriure un conveni amb el Consell Comarcal de la Garrotxa per finançar aquest projecte. La signatura encara no té data però es preveu que sigui properament. Des del consell comarcal no van voler fer declaracions a l’espera de tenir la confirmació oficial.\nQui sí que va fer una primera valoració va ser l’Ajuntament de Sant Jaume de Llierca, que continua oposant-se a la ubicació escollida pel Consell Comarcal de la Garrotxa amb el vistiplau de la Generalitat. L’actual equip de govern (CiU) manté el procés judicial que va obrir l’anterior govern municipal, ara a l’oposició, quan va denunciar el pla especial per poder construir-hi la planta. Els terrenys escollits eren rústics i es troben al pla de Can Coma de Baix, una zona apartada dels dos polígons Politger que hi ha al municipi. El consistori també veia com un inconvenient el fet que no hi hagués els accessos necessaris ni estiguessin connectats amb l’altre polígon, entre d’altres aspectes.\nEl consistori va tenir el suport de les entitats ecologistes, alguns partits polítics i sectors econòmics com la pagesia, que apostaven perquè la planta es fes al polígon Politger.\nL’alcalde actual, Jordi Cargol, lamenta que la Generalitat continuï endavant amb aquest projecte perquè considera que primer caldria tenir una resolució judicial sobre el contenciós que hi ha obert des de fa dos anys, tot recordant que hi ha “molts dubtes tècnics” sobre la seva ubicació.\nEn declaracions a l’ACN va assenyalar que “en moments de dificultats econòmiques hem de ser tots responsables de fer les coses bé; si ho fem malament no és la solució”. I reclama que s’obri un nou període de diàleg amb un plantejament més global a nivell d’anàlisi i necessitats de l’equipament donat que també es vol que en faci ús la comarca del Pla de l’Estany.\nL’Agència Catalana de Residus ja preveia decidir si tirava endavant la construcció de la planta al llarg del 2016, un cop s’hagués revisat el Pla d’Infraestructures de Residus 2013-2020 per valorar si realment era necessària.\n21 junio, 2016 a 7:58\nL’Agència de Residus destinarà 14M€ a la planta de tractament de Sant Jaume\nL’Agència de Residus de Catalunya destinarà 14 milions d’euros a fer la planta de triatge projectada a Can Coma de Baix, a Sant Jaume de Llierca. Ho ha aprovat el consell de direcció de l’Agència de Residus de Catalunya i es farà a través d’un conveni amb el Consell Comarcal de la Garrotxa. La planta a més donarà servei al Pla de l’Estany.\nEl pressupost previst és el màxim i l’assumirà l’Agència de Residus de Catalunya en quatre anualitats.\nAmb un contenciós obert\nLa decisió sobre el lloc escollit està enmig de la polèmica i l’Ajuntament de Sant Jaume va presentar un contenciós administratiu. Ho va fer l’anterior equip de govern i l’actual ho va mantenir perquè entenia que hi havia raons tècniques suficients, tot i que l’alcalde admetia a Ràdio Olot que veu difícil que es pugui canviar de lloc.\n21 junio, 2016 a 8:01\nSant Jaume proposarà una alternativa d’ubicació de la planta per retirar el contenciós administratiu\nSant Jaume presentarà una proposta alternativa a la Planta de triatge per evitar que es faci a Can Coma de Baix. Si s’accepta la proposta, retirarà el contenciós administratiu. Ho ha dit a Ràdio Olot l’alcalde del municipi, Jordi Cargol. Tot després de que la Generalitat hagi anunciat que ja té els diners que val el centre, 14M€.\nEl consell de direcció de l’Agència de Residus de Catalunya ha aprovat un conveni amb el Consell Comarcal de la Garrotxa que assegura el finançament de la planta que s’ha de fer a Sant Jaume i que donarà servei també al Pla de l’Estany, segons ha informat el Departament de Territori i Sostenibilitat a través d’una nota de premsa. Aquest és, a efectes pràctics, pràcticament el darrer pas administratiu abans que es puguin començar a expropiar terrenys i per tant, el projecte deixi el seu procés més burocràtic i passi ja a fets reals. En una entrevista a l’Informatiu del Vespre de Ràdio Olot, l’alcalde de Sant Jaume Jordi Cargol ha explicat que demanaran una reunió d’urgència amb Consell comarcal i el Departament de Territori per tractar el tema ja que creuen que al lloc escollit, Can Coma de Baix, no és el més idoni que hi ha al poble.\nCargol ha revelat en aquesta entrevista que el Consell Comarcal li demanava per carta que retirés el contenciós administratiu la setmana passada. L’alcalde admet que el Consell no s’ha mogut ni un mil·límetre en el projecte inicial de fer-lo en aquest lloc i amb les característiques marcades.\nBuscaran una alternativa\nL’alcalde s’ha mostrat “sobtat” que malgrat els problemes econòmics de la Generalitat sí que hi hagi 14M€ per fer aquesta planta que anirà pagant en anualitats fins al 2020. Des de Sant Jaume demanen diàleg mentre esperen el contenciós administratius i es comprometen a retirar-lo si s’accepta una alternativa que serà fer la planta al poble però a un altre lloc, sempre i quan hi hagi consens previ al municipi.\nAquesta redacció s’ha posat en contacte amb el Consell Comarcal de la Garrotxa per si volien fer declaracions sobre l’acord firmat amb l’Agència de Residus, però esperaran a tenir una notificació oficial al respecte. De fet, s’han assabentat de la decisió de la Generalitat per Ràdio Olot.\n21 junio, 2016 a 8:03\nL’Agència de Residus de Catalunya destinarà 14 milions d’euros a construir la planta de tractament de la Garrotxa\nTractarà la fracció resta de les deixalles que es recullen, la que no se separa de forma selectiva\nDonarà servei també a la comarca del Pla de l’Estany\nEl consell de direcció de l’Agència de Residus de Catalunya (ARC) ha aprovat subscriure un conveni amb el Consell Comarcal de la Garrotxa per finançar la planta de tractament de la fracció resta dels residus municipals –la que no es recull de forma selectiva–, que incorpora la selecció i tractament de residus voluminosos. Es finançaran alhora les infraestructures i serveis complementaris necessaris per al funcionament de les instal·lacions, que donaran també servei al Pla de l’Estany.\nEl pressupost total màxim per a les actuacions és de 14 milions d’euros, que aniran a càrrec de l’ARC, dividits en quatre anualitats, fins a l’any 2020.


Presentació local Ciutat Gegantera 2012 a Masquefa – Agrupació de Colles Geganteres de Catalunya\nFOTOGRAFIES: Paqui Capelladas\nDivendres dia 13 de maig, els Geganters de Masquefa van fer la presentació del local de la Ciutat Gegantera 2012.\nSens dubte, un local que és l’enveja de tota la seva població. L’antiga biblioteca dels masquefins i masquefines, ha estat cedida per l’Ajuntament per convertir-se en l’espai on treballaran totes les comissions de treball de la Ciutat Gegantera 2012: Reunions de comissions, reunions amb els voluntaris… i sobretot, un espai per mostrar a la població, que l’any vinent tenen una cita molt important, doncs aquesta nova seu, està situada al bell mig del poble, aïllada de cap altra edificació.\nFins els dies 8, 9 i 10 de juny, dates en que celebrarem la Ciutat Gegantera 2012, aquest espai restarà destinat únicament a la preparació d’aquesta fita.\nL’acte va començar amb els parlaments de rigor, que va començar la Cap de Colla de Masquefa, l’Elena Fàbregas, continuant per en David Roy, President de l’ACGC, i concloses per l’Alcalde de la població, l’Il•lustríssim senyor Xavier Boquete.\nA continuació, es va fer la presentació del nou local i es va convidar a un petit aperitiu a tots els masquefins i masquefines que van acostar-se a la presentació i es va passar el vídeo que la colla va presentar a l’Assemblea de l’ACGC.\nPer tant, des del dia 13 de maig, els Geganters de Masquefa ja han realitzat un altre acte de preparació per la Ciutat Gegantera 2012, la presentació de la seu de la Ciutat Gegantera, on tothom s’hi podrà acostar per informar-se i veure en fotografies i records, part de la història d’aquesta colla.


Dolços i xocolates > Ilerfred > Frío Industrial, Atmósfera Controlada, Refrigeración, Humidificación, Secaderos, Reparación, Compresores\nA ILERFRED portem dècades treballant per als clients del món del dolç i de la xocolata. Treballem per a empreses del sector de la pastisseria industrial, pastisseria artesanal, sector de la xocolata, sector del torró, etc.\nLa xocolata ha de mantenir-se sempre en un lloc fresc i sec, amb temperatures d’entre 12 i 20 º C i humitats inferiors a 70 %. A partir dels 24-25 º C, la xocolata sofreix un procés anomenat “fat bloom”, que fa que es torni blanquinosa i que apareguin taques a la superfície.\nLa tecnologia del fred ha permès que la indústria del pa i la brioixeria s’hagin adaptat als nous temps i a les noves necessitats del consumidor.\nAquest tipus de producte, com el pa precuit, els productes congelats i els refrigerats, demostren l’alt grau d’especialització del sector, en la producció i comercialització de les seves innovacions.\nGràcies a la tecnologia del fred, el mercat de la brioixeria industrial (no només pel que fabrica la massa congelada, sinó per al forner, pastisser i fins i tot el consumidor final) està creixent a un ritme imparable.\nTenim experiència en la realització de túnels d’aire per baixar ràpidament la temperatura del producte, realitzem cambres de conservació i congelació de matèria primera, realitzem túnels de congelació, realitzem cambres de refredament ràpid també cridades cambres d’oreig negatives, realitzem sistemes d’assecat, etc.


3 cerca per la paraula clau 'Ada Colau'\nEn moviment(s). Dones de Barcelona. 40 anys i més... (1976-2016)\nTítol : En moviment(s). Dones de Barcelona. 40 anys i més... (1976-2016) : Presentació d'Ada Colau\nDimensions : 14'10'' durada\nMatèries : Efemèrides ; Moviment feminista\nNota de contingut : La gravació de l'acte està feta en 4 vídeos, sent aquest el núm. 2\nEnllaç al recurs electrònic : https://www.youtube.com/watch?v=CgzNlfbjhMU&list=PLGqsHW77DVq-72658vbiJOpRDVaRNB [...]\nEn moviment(s). Dones de Barcelona. 40 anys i més... (1976-2016) : Presentació d'Ada Colau [document projectable o vídeo] . - Ajuntament de Barcelona, 2017 . - 1 Vídeo ; 14'10'' durada.\nEn moviment(s). Dones de Barcelona. 40 anys i més... (1976-2016) : Presentació d'Ada Colau


Foixà, Jofre de - Search Results - Traces : Catalan language and literature database\nHome > Search Results: Foixà, Jofre de\n'Trovas lemosinas' or 'llengua catalana': 'Majaderos de Castilla' and the many names for the Catalan language / Lucas, John Scott (IES Chicago)\nL'article s'ocupa del problema que existeix quan es tracta de relacionar els termes català, provençal, occità i llemosí amb les llengües que aquestes designacions representen en realitat. L'autor apunta que no hi hagut una anàlisi prou exhaustiva i que sovint s'ha barrejat la ideologia política amb relació al català i les seves múltiples denominacions. [...]\nCatalan Review, Vol. XX, Núm. 1-2 (2006), p. 301-311 (Monogràfic: Studies in medieval Iberian literature and culture in honor of David J. Viera)\nEn so vell i antic. Antologia de trobadors catalans / Gadea i Gambús, Ferran (Ed., Pr.)\nNotes biogràfiques i anàlisi de textos poètics.\nBarcelona : La Magrana, 1990 (L'Esparver Llegir ; 23)\nEls Trobadors catalans : Trobadors catalans a la cort de Sicília / Riquer, Martí de\nHistòria de la Literatura Catalana. Part Antiga, Barcelona : Ariel, 1984 (Vol. 1, p. 170-185)\nFoixà, Jofre de in Amazon\nFoixà, Jofre de in Google Books\nFoixà, Jofre de in Google Scholar\nFoixà, Jofre de in Google Web Foixà, Jofre de in INSPIRE\nFoixà, Jofre de in NEBIS\nFoixà, Jofre de in Scirus


Serveis | Kreative Offensive | Fent coses guapes des de BCN\nNecessites serveis de disseny gràfic? És un dels nostres plats estrella abarcant totes les especialitats possibles: branding (imatge corporativa), editorial (maquetació de revistes i portades de discs), packaging (disseny d’envasos comercials), disseny tèxtil (marxandatge), cartellisme (dissenys de pòsters d’esdeveniments) entres d’altres. Tenim un segell particular, però sobretot, posem bonic el teu projecte!\nTenim una àmplia experiència en disseny de packaging, sobretot en el sector alimentari gràcies a marques com Borges o Arbequina.\nPortades de discs\nSom experts en crear imatge de treballs discogràfics. Ho hem fet per Buhos, Xeic, Portobello o Extracto de Lúpulo.\nEns encanta començar projectes des de 0 i inciar tota la seva imatge corporativa, però també fem restylings de marques que necessitin modernitzar-se.\nTot projecte necessita tenir un espai web funcional i atractiu. Molts dels nostres clients ja han trasnformat la seva web amb nosaltres.\nEt preocupa la comunicació del teu projecte? No saps per on començar? T’ajudem. Estem connectats a les xarxes socials des dels seus inicis i hem gestionat tot tipus de comptes. Els serveis d’estratègia digital i de community manager són un dels més demandats pels nostres clients tant pel dia a dia dels projectes com en la cobertura en directe d’esdeveniments puntuals. Trobem el to ideal per cada moment, creem contingut i ho acompanyem amb els nostres dissenys i animacions. A la comunicació online, ser polivalents és un gran avantatge!\nT’atreveixes a escoltar les nostres propostes? És una de les disciplines on més gaudim. Crear campanyes publicitaries originals i trancadores ens fascina. Com que oferim serveis 360º, podem arribar a on molts no poden arribar. Som experts en llançaments de productes, ja siguin treballs discogràfics, entrades de festivals o productes comercials. Com és lògic, el màrketing digital també és una de les nostres especialitats. Ajuntar el màrketing i les xarxes socials, actualment, és inevitable i necessari.\nPreparats per captar l'atenció de la gent amb campanyes que trenquen esquemes?\nFem que el teu missatge arribi al target que necessites gràcies a totes les opcions que ens donen les xarxes socials i que el teu projecte no pari de créixer!\nActualment a les xarxes socials, ja no n’hi ha prou en fer contingut estàtic, ara els usuaris volen animacions i gràcies al nostre servei de motion graphics podem omplir els teus canals de dinamisme. Els teus stories de Instagram deixaran de ser avorrits! Podem animar qualsevol cosa que tinguis en ment. Posa’ns a prova!\nCausar sensació és fàcil amb una comunicació plena d'animacions. Deixa als teus usuaris captivats!\nSi tens un grup de música i vols un videolyric, en tenim de tot tipus i per tot tipus de butxaques.\nAftermovies d’esdeveniments, videoclips, reportatges, concerts en directe, spots de televisió. L’última de les disciplines que hem incorporat a l’estudi és la de la producció audiovisual.\nClips en directe\nEn el món del rock, no tenim cap grup que se'ns resisteixi. Hem estat en desenes de festivals i hem gravat a centenars de grups de primera línia en directe.\nCaptem l'essència del teu esdeveniment fent un vídeo que immortalitzarà per sempre l'acte. Festivals com el Clownia, el Festiuet o el PintorRock ja saben com ens les gastem!


SALAMBO. GUSTAVE FLAUBERT. 9788420683782 Llibreria Drac Màgic


Un total de 13 empreses sòcies van estar presents en l'espai conjunt que el Clúster Edutech va organitzar durant la fira de tecnologia educativa SIMO Educación que va tenir lloc a Madrid del 25 al 27 d'octubre de 2017.\nLes empreses presents van ser :\nDurant els tres dies de SIMO empreses sòcies del Clúster van poder oferir diferents sessions i tallers en el mateix espai. Podeu consultar a continuació el programa ofert:\nPrograma de tallers SIMO Educación 2017\nL'espai comptava també amb un espai de networking per promoure la creativitat dels visitants en l'àmbit de la innovació educativa. Diferents missatges van ser escrits en un gran mural, a continuació podeu veure un vídeo-resum.\nPodeu consultar més informació a la Web de SIMO Educación 2017


2015-2016 | JM Badalona\nEt trobes aquí: Inici > Notícies > 2015-2016\nper Enric Armengol Maroto | 23 set., 2016 | Vida a l'escola | 0 Comentaris\nAquí teniu el vídeo del casal 2016! A Gaudir-lo... Donem les gràcies a la Gna. Pilar i tots els monitors i monitores pel seu esforç, entrega i dedicació. Ha...\nAquí teniu la web on podeu demanar el portàtil dels vostres fills per l'escola pel curs 2016-2017. http://jesusimaria.semic.es/ Les instruccions les teniu en...\nper Encarna Mojica Reyes | 28 juny, 2016 | Infantil, Vida a l'escola | 0 Comentaris\nAquí teniu un recull de les diferents activitats que s'han anat fent durant el curs. Ens ho hem passat d'allò més bé! [photogallery type='flickr'...\nper Encarna Mojica Reyes | 21 juny, 2016 | Infantil, Vida a l'escola | 0 Comentaris\nEns ha agradat molt cuidar el nostre hort! Mireu, mireu!\nper Encarna Mojica Reyes | 17 juny, 2016 | Infantil, Vida a l'escola | 0 Comentaris\nEls núvols i els estels ens hem graduat!! Ha sigut un dia molt...\nper Encarna Mojica Reyes | 13 juny, 2016 | Primaria, Vida a l'escola | 0 Comentaris\nEls nens de cinquè A representen "La sopa de pedra" Portaven des de novembre amb la memorització i els assajos d'aquest conte clàssic passat a teatre i el...\nper Encarna Mojica Reyes | 13 juny, 2016 | ESO, Infantil, Primaria, Vida a l'escola | 0 Comentaris\nEls alumnes de tercer d'ESO han preparat a l'hora de Llengua Anglesa uns contes tradicionals que han representat davant dels alumnes d'infantil i primer cicle...


Voghjaberd — Wikipédia\n40° 09′ 59″ nord, 44° 38′ 54″ est\nVoghjaberd (en arménien Ողջաբերդ) est une communauté rurale du marz de Kotayk, en Arménie. Elle compte 1 016 habitants en 2008.\nCe document provient de « https://fr.wikipedia.org/w/index.php?title=Voghjaberd&oldid=90608390 ».\nLa dernière modification de cette page a été faite le 17 mars 2013 à 12:38.


Apartments Dado Zadar Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nApartament - Planta Baixa - Dutxa\nPod Bedemom 2, Zadar Casc Antic, Zadar, Croàcia, 23000 - Veure al mapa\nBarri Zadar Casc Antic Zadar\nMés informació sobre Apartments Dado\nAl visitar Zadar, vosté es sentirà com a casa a Apartment Dado, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartment Dado ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartment Dado és una elecció inteligents per a viatgers a Zadar, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nComentaris de Booking.com (129)Comentaris d'Agoda (1)\nApartament 1 Habitació amb Balcó i Vista sobre el Jardí\nGood location full kitchen nice landlord the only thing to improve is bath hot water run out of shortly ”\nGood location nice landlord if bath hot water works longer that would be perfect


L'IDIBGI rep una ajuda de la Fundació Merck per una investigació sobre la relació entre l'obesitat i les alteracions cognitives en infants | ICS Girona\nL'IDIBGI rep una ajuda de la Fundació Merck per una investigació sobre la relació entre l'obesitat i les alteracions cognitives en infants\nL’estudi “Funció cognitiva i obesitat en infants prepuberals: efecte de l’obesitat materna, creixement prenatal i postnatal i factors ambientals”, impulsat per l’Institut d’Investigació Biomèdica de Girona (IDIBGI), va rebre ahir dijous 27 de juny una de les set Ajudes Merck 2019, dins l’àrea de Risc Cardiometabòlic. A la cerimònia de lliurament, que va tenir lloc al Teatro Real de Madrid, hi van assistir representants del sector universitari, autoritats sanitàries i de l’àmbit de la investigació biomèdica, entre altres.\nEn la 29a edició de les Ajudes Merck d’Investigació s’hi han presentat un total de 253 candidatures clíniques estatals, de les quals se n’han escollit 8 en diferents àrees. La Fundación Merck Salud es va crear l’any 1991 sota el nom de Fundación Salud 2000 i és una institució privada sense ànim de lucre finançada per Merck, companyia líder en ciència i tecnologia especialitzada en Healthcare, Life Science i Perfomance Materials.\nEl seu objectiu és promoure la investigació biomèdica en totes les disciplines que contribueixen a la promoció de la salut i fomentar el desenvolupament de la bioètica i el dret sanitari.


Fragmenta presenta ‘La gravetat i la gràcia’, antologia de textos de Simone Weil\nF ragmenta presenta ‘La gravetat i la gràcia’, antologia de textos de Simone Weil, filòsofa que va lluitar a la columna Durruti i heroïna de la resistència francesa. “Cap poesia que parla del poble no és autèntica si no expressa la fatiga, i la fam i la set sorgides”\nPer als que no creuen en la complexitat o s’escuden darrere del binarisme, la simplificació que comporta el maniqueisme, la figura de Simone Weil els resultarà incomprensible. Filòsofa, mística i, alhora, obrerista convençuda, no va dubtar de donar suport a la causa de la República en la Guerra Civil. Tot i considerar-se una pacifista, a Barcelona es va allistar a la famosa columna Durruti: es conserven les fotografies amb la granota confederal, els escuts de la CNT i el màuser. Ja al front d’Aragó, va ser evacuada per cremades.\nLa curta vida de Weil, nascuda a París el 1909 i morta a Anglaterra el 1943, és de pel·lícula d’aventures. També ho és la recepció posterior que ha tingut la seva obra, que ha crescut en el temps fins a convertir-se en un referent al davant d’alguns pensadors que havien estat referència. Fragmenta ens presenta, per primer cop en català, el pensament de Weil, La gravetat i la gràcia, a cura de Gustave Thibon, amb bona traducció i interessant pròleg de Pau Matheu, jove llicenciat en filosofia que prepara la tesi sobre el pensament de la influent pensadora francesa.\nMatheu recorda: “La publicació de l’obra el 1947 va provocar una intensa commoció en la intel·lectualitat europea. Simone Weil era ja força coneguda durant els anys trenta per les col·laboracions en revistes, però els seus articles versaven gairebé en exclusiva sobre qüestions polítiques i socials: la guerra, el colonialisme, la lluita de classes, l’estratègia sindical. Els articles que publicà entre 1932 i 1933, en què analitzava lúcidament la situació alemanya, criticava l’actuació de les diverses forces obreres i advertia dels perills d’una possible victòria feixista, foren coneguts i discutits en entorns militants. El 25 d’agost de 1933 –Weil tenia vint-i-quatre anys– la revista La Révolution Prolétarienne, fundada per membres expulsats del Partit Comunista el 1924 i que agrupava revolucionaris antiestalinistes de diverses tendències, publicà l’article Perspectives. Anem cap a una revolució proletària?, on Weil reflexionava críticament, basant-se en el mètode materialista de Marx, sobre la possibilitat mateixa de la revolució. L’article causà un autèntic terrabastall: va provocar elogis apassionats i crítiques furioses.” Seria el començament de l’evolució d’una escriptora que no es conformava amb els dogmes i que estava disposada a superar les cotilles del pensament únic, cosa que segurament ha estat el seu passaport a l’eternitat i la demostració fefaent que el dubte és una de les maneres d’adaptar-se a la realitat. La que després seria considerada “la verge roja”, no parla al començament d’aquest primer llibre dels aspectes religiosos que la farien cèlebre. El material que conté La gravetat i la gràcia prové d’onze quaderns extrets al llarg dels quals el pensament de Weil evoluciona i canvia. El primer quadern, per exemple, recull notes escrites entre els anys 1933 i 1938, en les quals la temàtica religiosa és absent.\n“Una lectura atenta dels quaderns escrits a Marsella revela que contenen nombroses contradiccions. El pensament de Weil s’hi desplega, la filòsofa hi explora diferents direccions, planteja hipòtesis, vacil·la, recula, avança tentinejant”, observa Matheu. Pocs dies abans de morir, al sanatori d’Ashford, a causa d’una tuberculosi l’agost del 1943, Weil va confessar a una metgessa: “Soc filòsofa i m’interesso per la humanitat.” Va servir per col·locar-li una etiqueta, però el seu pensament es presenta obert, com quan ens diu al capítol Mística del treball: “El secret de la condició humana és que no hi ha equilibri entre l’home i les forces de la natura que l’envolten i el superen infinitament en la inacció; només hi ha equilibri en l’acció a través de la qual l’home recrea la seva pròpia vida en el treball.” El finalitza amb un revelador: “Cap poesia que parla del poble no és autèntica si no expressa la fatiga, i la fam i la set sorgides de la fatiga.”\nUna altra de les lectures possibles seria la literària perquè Weil s’expressava en un territori tan immers en la poesia de la vida que en resulta indissociable. En el prefaci, el seu amic Gustave Thibon recorda com la va conèixer després que li van enviar una carta: “Conec aquí una jove israelita, professora de filosofia i militant d’extrema esquerra, que, exclosa de la universitat per les lleis racials, desitjaria treballar durant un temps al camp com a jornalera. Caldria, em sembla, que una experiència així fos controlada, i em faria feliç que poguéssiu acollir aquesta dona a casa vostra.” Després d’exposar que els primers contactes van ser cordials, però difícils, Thibon explica: “En la intimitat era una companya encantadora i vivaç: manejava la broma sense mal gust i la ironia sense malícia. La seva extraordinària erudició, tan ben assimilada que difícilment se la distingia de l’expressió de la seva vida interior, donava a la seva conversa una atracció inoblidable.”\nJueva, adherida a l’anarcosindicalisme, es va fer cristiana abans de morir. Albert Camus la consideraria “l’únic gran esperit del nostre temps”.\nDavid Castillo El punt/avui


Entre els elements característics de l'actual escenari nacional i internacional es troba, sense cap dubte, el desenvolupament assolit per les Tecnologies de la Informació i les Comunicacions (TIC), la facilitat i flexibilitat de la seva transmissió en diversos suports, la generalització gairebé universal del seu ús i l'accessibilitat global a les diverses eines i xarxes. Tots aquests trets faciliten l'intercanvi àgil i flexible d'informació entre les societats modernes però també els riscs emergents associats a la seva utilització.\nL'Administració no és aliena a aquest escenari considerant el desenvolupament, adquisició, conservació i utilització segura de les TIC com algo imprescindible per garantir el seu funcionament eficaç al servei del ciutadà i dels interessos nacionals.\nLa seguretat de les TIC és tan important per a la seguretat i el benestar dels ciutadans com ho és la protecció dels propis ciutadans, els seus interessos i la seva societat.\nPer tant, es fa necessària l'existència d'un Organisme que, partint d'un coneixement de les Tecnologies de la Informació i de les amenaces i vulnerabilitats que existeixen, proporcioni una garantia raonable sobre la seguretat dels productes i dels Sistemes de les TIC.\nEn aquest sentit, el Director del Centre Criptològic Nacional és l'autoritat de certificació de la seguretat de les Tecnologies de la Informació i autoritat de certificació criptològica. L'àmbit d'actuació del Centre Criptològic Nacional comprèn: La seguretat dels Sistemes de les Tecnologies de la Informació de l'Administració que processen, emmagatzemen o transmeten informació en format electrònic, que segons la normativa requereixen protecció, i que inclouen mitjans de xifra. La seguretat dels Sistemes de les Tecnologies de la Informació que processen, emmagatzemen o transmeten informació classificada.\nEn aquest sentit, el Director del Centre Criptològic Nacional és l'autoritat de certificació de la seguretat de les Tecnologies de la Informació i autoritat de certificació criptològica.\nL'àmbit d'actuació del Centre Criptològic Nacional comprèn:\nLa seguretat dels Sistemes de les Tecnologies de la Informació de l'Administració que processen, emmagatzemen o transmeten informació en format electrònic, que segons la normativa requereixen protecció, i que inclouen mitjans de xifra.\nLa seguretat dels Sistemes de les Tecnologies de la Informació que processen, emmagatzemen o transmeten informació classificada.


Benicarló fomenta l’ocupabilitat entre la joventut desocupada | 7 DIES ACTUALITAT\nInici BENICARLÓ Benicarló fomenta l’ocupabilitat entre la joventut desocupada\nBenicarló fomenta l’ocupabilitat entre la joventut desocupada\nL’Ajuntament de Benicarló ha programat, al llarg dels mesos de febrer i març, dos cursos i una conferència-taller per donar eines a la joventut desocupada. Les inscripcions estan obertes fins al 7 de febrer.\nLa Regidoria de Joventut de l’Ajuntament de Benicarló, a través del Centre d’Assessorament i Informació Juvenil (CIAJ), i subvencionat per la Federació Espanyola d’Universitats Populars (FEUP), ha preparat un programa d’Inserció Sociolaboral Juvenil, que es durà a terme al llarg dels mesos de febrer i de març, tal i com ha anunciat la regidora de Joventut, Susana Pérez. En aquest sentit, Pérez ha assegurat que «les administracions hem d’ajudar als joves a construir el seu propi projecte de vida».\nLes activitats estan dirigides a joves d’entre 16 i 30 anys, especialment als que estiguen cursant batxillerat o cicles formatius, que participen en el programa de Garantia Juvenil o que hagen finalitzat els estudis universitaris. A més, també s’inclouen joves desocupats o que vulguen millorar la seua situació laboral. L’objectiu principal del programa és donar eines a la joventut i orientar-la en el desenvolupament de l’ocupabilitat, a través de la guia individualitzada i de l’autoconeixement dels participants.\nPel que fa a les activitats emmarcades dins del programa, es troba el curs «Construïm el projecte de vida que volem. Itineraris d’orientació i assessorament juvenil en l’àmbit laboral» (12 hores), que es durà a terme del 8 al 22 de febrer, i el curs «Nous aprenentatges, hàbits laborals, iniciativa i autonomia en la cerca activa d’ocupació» (12 hores), que s’ha programat de l’1 al 22 de març. Els dos cursos s’impartiran els dijous al CIAJ en horari de 16.00 a 20.00 hores.\nA més, el 17 de febrer, de 10.00 a 13.00 hores, es durà a terme la conferència-taller «La cerca d’ocupació en diferents camps i quines sortides professionals hi ha» al Saló d’actes de Caixa Benicarló, en la qual un grup de joves explicarà la seua experiència professional i personal per crear el seu propi negoci, a banda de dinamitzar el taller i donar alguns possibles itineraris professionals.\nRespecte de les inscripcions, es poden realitzar fins el 7 de febrer, dia abans de començar els cursos, a través d’Internet (www.ciajbenicarlo.com) o de manera presencial al CIAJ, els dijous i divendres de 16.00 a 20.00 hores.\nArticle anterior(Mega Galería) Inauguración del recinto e imposición de corbatines\nArticle següent(Mega Galería) Gala de Reinas, Carnaval de Vinaròs 2018


Èxit de participació en el taller organitzat pel CSITAL sobre els processos de canvi de gestió de serveis públics | Drupal\n/ Èxit de participació en el taller organitzat pel CSITAL sobre els processos de canvi de gestió de serveis públics\nAl voltant de 100 tècnics, secretaris, interventors i auditors han participat amb interès en els debats que s'han plantejat en la jornada-taller organitzat pel CSITAL, amb la col·laboració de CCIES, sobre els processos de canvi de gestió de serveis públics i d'internalització de serveis.\nLa Jornada-taller celebrada el 9 de gener de 2018 en l’Auditori del Col·legi d’Agents Comercials de Barcelona ha esta inaugurada per la Presidenta del CSITAL Maria Petra Sáiz Antón i Francesc Sibina Burón, President de CCIES. En la mateixa s'han plantejat tres tallers sobre els aspectes econòmics, els jurídics i les repercussions sobre el personal dels processos de canvi de gestió de serveis públics, en els quals ponents i assistents han debatut i compartit dubtes, avantatges i inconvenients relacionats amb l'objecte de la jornada.\nEn el primer dels taller, el relatiu als aspectes econòmics, han intervingut Maria Petra Sáiz Antón, Interventora general de l’Ajuntament de L’Hospitalet de Llobregat i Presidenta del CSITAL Barcelona, Francesc Martínez Peña, President Comissió Técnica de CCIES i com a Moderador, Sr. Javier Requejo García, Interventor general de l’Ajuntament de Cunit\nEn el taller sobre els aspectes jurídics de la internalització de serveis públics hi han participat: Aurora Corral García, Secretària general de l’Ajuntament de Cerdanyola del Vallès i Vicepresidenta del CSITAL Barcelona, Alejandro Jiménez Marconi, President Comissió Jurídica de CCIES i ha moderat la taula Alberto Dorrego de Carlos, Vicepresident de CCIES.\nPer acabar el darrer dels tallers sobre la gestió de personal ha anat a càrrec de Joan Mauri i Majós, Professor de Dret Administratiu de la Universitat de Barcelona, Ignacio García Perrote, Advocat i Catedràtic de Dret del Treball i ha actuat com a moderadora Sra. Aurora Corral García, Secretària general de l’Ajuntament de Cerdanyola del Vallès.


Cinestèsia - 9x18 en Podcast de Cinestesia en mp3(04/03 a las 21:42:11) 59:59 66361807 - iVoox\nA continuación: Cinestèsia - 9x19 Cancelar 10\nDescripción de Cinestèsia - 9x18\nComencem març parlant de molts premis i és que en qüestió d'una setmana es junten els Globus d'Or, els Feroz i, en el proper cap de setmana, els Goya. Parlarem de tots ells destacant el millor i el pitjor o el que és el mateix, en el que més d'acord o en desacord estem. Parlarem dels grans èxits de "Nomadland", "Borat 2", "Las niñas", "El año del descubrimiento" o "Antidisturbios".\nTambé entrevistarem a Toni Novella, director de producció de "Nieva en Benidorm" i amb una trajectòria en el cinema espectacular que ens parlarà de la seua feina.\nPer últim parlarem d'una de les pel·lícules que més ens ha agradat enguany: "The assistant" que podeu vore a Filmin.\ncine goya filmin cinestesia The Assistant\nCinestèsia - 9x19\nCinestèsia - 9x20 - Especial Programa 250\n18/03/2021 | 01:07:53\nCinestèsia - 9x21\n25/03/2021 | 59:51\nCinestèsia - 9x22\nCinestèsia - 9x17\n25/02/2021 | 01:00:01


Però en els mesos següents van començar les defeccions a la cúpula cobànida: durant la segona meitat del 1340, la mare de Surgan, Sati Beg, es va queixar a aquest del tractament rebut per part de Kucik. Surgan enotjat, va fer defecció i es va retirar a Bagdad on va fer aliança amb Hasan Buzurg i amb Hajji Taghay del Diyar Bakr (mossul i Amida) i Akhlat, els territoris dels quals havien estat devastats per Kucik. Aquesta aliança va buscar el suport del sultà mameluc An-Nàssir Àhmad. Aquest va enviar emisaris a Sultaniya on va rebre la submissió nominal d'Haji Thagay del Diyarbakir i del propi Hasan Buzurg, però els va exigir l'entrega dels respectius fills com a garantia de lleialtad. Haji va acceptar i va enviar al seu fill Barhashin, mentre que Hasan Buzurg enviava a Ibrahim Shah (nebot d'Haji Thagay) que van arribar al Caire el 23 de maig de 1341 i dos dies després van fer el jurament i es va anunciar que la khutba s'havia llegit en nom del sultà mameluc a Baghdad, Mosul i Diyarbakr; el sultà mameluc va ordenar al seu exèrcit marxar a aquestes regions per enfrontar als cobànides que els hi podien disputar. Pocs dies després el governador ortúquida de Mardin (un dels emirs vassalls del governador del Diyarbakir) al-Malik al-Ṣāliḥ informava al sultà mamelic que l'amir cobànida demanava la pau i prometia entregar la regió de l'Eufrates als mamelucs i que per tant ja no tenia sentit enviar l'exèrcit mameluc a l'est, que ningú li disputava; també es va saber molt poc després que Hasan Buzurg i Haji Thagay havien signat una treva amb el cobànides (segurament un fals rumor estès pels cobànides). El sultà mameluc estava confós i no va reaccionar al estar afectar d'una diarrea sagnant, quedant així apartat de l'aliança en una habil maniobra d'Hasan Kücük.\nA principis del 748 (primavera del 1347) Malik Ashraf va fer una expedició contra Bagdad en poder de Hasan Buzurg el jalayarídida. Aquest mateix va dirigir la defensa de la ciutat. Després d'un setge d'uns quants dies, al veure que la victòria era improbable, Malik Ashraf es va retirar cap a Tabriz. L'abril de 1351 es va dirigir contra Isfahan, que va assetjar durant 50 dies; la ciutat, sense esperança d'ajut exterior i al límit de la resistència, va acordar sotmetre's i llegir la khutba en nom d'Anushirwan Adil i pagar vint milions de dinars a Malik (a mes de 100.000 dinars en objectes diversos). Les províncies d'Isfahan, Kirman, Yazd i Fars (Xiraz) van acabar reconeixent l'autoritat dels cobànides.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Dinastia_jalayírida&oldid=26988539»


Rodri: "Des de Promoesport farem l’impossible per pujar el Nàstic a Primera" | SER Tarragona | Cadena SER\n09 de mayo de 2021 Actualizado a las 06:31 CEST\nRodri: "Des de Promoesport farem l’impossible per pujar el Nàstic a Primera"\nEn una entrevista a SER Tarragona, Rodri, màxim responsable de Promoesport i conseller del Nàstic de Tarragona ha repassat l’actualitat grana.\nRodri durant la Junta d'Accionistes del Nàstic de Tarragona. / JAL\n11/07/2017 - 15:10 h. CEST\nJosé Rodríguez Baster, més conegut com a “Rodri” és el màxim responsable de Promoesport, empresa que es dedica a la representació de futbolistes i que alhora, també controla la parcel·la esportiva del Nàstic de Tarragona. Promoesport, a través de la figura de Rodri forma part de l’accionariat de l’entitat grana. I precisament en la passada Junta General d’Accionistes que es va celebrar el passat mes d’octubre, va pronunciar una de les frases que van aixecar més polèmica entre l’afició del Nàstic: “Les notes, al juny”.\nDoncs bé, en una entrevista a SER Tarragona, Rodri ha posat nota a la temporada del Nàstic. “La nota del Nàstic aquest any és un aprovat. De totes maneres les meves paraules es van mal interpretar. Si algú es va molestar li demano perdó”. Polèmiques a banda, Rodri també s’ha mostrat ambiciós i molt clar amb l’objectiu de Promoesport des de la seva arribada a Tarragona. “Des de Promoesport tenim molt clar que farem l’impossible per pujar el Nàstic a Primera Divisió”.\nRodri també ha parlat de la importància que té Promoesport al Nàstic, les relacions amb el president Josep Maria Andreu i també de noms propis com el del Director Esportiu Emilio Viqueira, del que ha dit que té el suport incondicional, o Tejera, del qui ha assegurat que es tracta d’un jugador clau en el projecte del Nàstic i que el club farà un esforç per a retenir-lo, sense renunciar a una venda del jugador si arriba una oferta irrefutable per les dues parts.\nEscucha La Graderia Tarragona (11/07/2017) en Play SER


Hostel Tatry Zakopane Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHostel TatryDroga Do Olczy 36 B, Bystre, Zakopane, Polònia, 34-500 - Veure al mapaNotable7,9Basada en16comentarisHostel TatryVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotosMolt bona ubicació 8,0Veure al mapa8,0Ubicació\nSobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Zakopane, Hostel Tatry és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Hostel Tatry asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport. L'ambient de Hostel Tatry es reflexa en cada habitació. calefacció, habitacions interconnectades disponibles, plat de dutxa, bany compartit són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Esquí, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Hostel Tatry és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Zakopane.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Quina comarca va reduir més l'atur el 2018? | NacióManresa\nRoger Tugas | 08/01/2019 a les 20:54h\nArxivat a: Societat, atur, treball, laboral, ocupació\nCatalunya va tancar el 2018 amb la xifra més baixa de desocupats des del 2007, just abans de la crisi, i preveu que la taxa d'atur caigui per sota del 10% aquest 2019. Malgrat tot, la creació de llocs de treball no ha estat homogènia a tot el país i fins i tot hi ha comarques on la caiguda del nombre d'aturats s'ha reduït quasi el 17% mentre que, en d'altres, s'ha mantingut quasi inalterada i no ha arribat a l'1%.\nEn el cas del Bages, la reducció d'aturats d'un any per l'altre va ser del 2,6% i en el Moianès de només el 0,8%. A finals d'any, al Bages hi havia 9.474 aturats, un 8,6% de la població de 16 a 64 anys. Aquest percentatge, al Moianès, se situa en 490 aturats i un 5,7%.\nEn concret, l'Alta Ribagorça lidera la reducció del nombre d'aturats, amb una disminució del 16,7%, per bé que, en termes absoluts, en ser una comarca petita, la disminució no és tan extraordinària, ja que han passat de 108 a 90 desocupats. La Ribera d'Ebre, una mica més gran, l'ha reduïda en un 14,9% o, el que és el mateix, ara té 188 aturats menys que fa un any.\nEn terme relatius, la disminució del nombre de desocupats s'ha concentrat als dos extrems del país, a les Terres de l'Ebre i a comarques pirinenques i l'Empordà. Tot i això, en xifres absolutes, les úniques comarques on ara hi ha, com a mínim, 1.000 desocupats menys que fa un any és al Barcelonès (-7.203) i les comarques limítrofes, Vallès Occidental (-3.477), Baix Llobregat (-2.602), Maresme (-1.828) i Vallès Oriental (-1.166). Aquesta reducció, però, equival només a entre un 5,1% i un 6,7% menys d'aturats.\nEn tot cas, per sobre del Pallars Jussà, que va acabar el 2018 amb dos aturats menys (una reducció del 0,3%), o el Moianès, que en té només quatre menys (-0,8%). Tampoc va reduir massa la xifra de desocupats la Garrotxa (-1,2%) ni el Segrià (-1,9%), la comarca mitjana on el percentatge de reducció és més baix.\nEl percentatge de reducció del nombre d'aturats no equival necessàriament a la taxa d'atur de cada comarca. És a dir: el nombre de desocupats no ha caigut més allà on n'hi havia més, sinó que això respon a altres elements. Si s'observa un mapa comarcal on es representa el percentatge d'aturats entre els veïns d'entre 16 i 64 anys, es visualitza que, per exemple, aquest és baix en les comarques pirinenques, on també s'ha reduït encara més aquest any -cal tenir en compte que aquesta no és, però, la taxa d'atur, ja que es calcula només sobre la població activa, la que pot treballar i ho vol fer-.\nAixí, en tres de les quatre comarques on el percentatge d'aturats és més baix (Aran, Alta Ribagorça i Pallars Sobirà), aquest ha caigut per sobre del 10% el darrer any. Per contra, en tres de les quatre comarques on el percentatge és més elevat (Baix Camp, Anoia i Alt Camp), la disminució ha estat inferior al 5%.\nEl Centre d'Informació de Treballadors Estrangers de Manresa ha atès 561 persones el 2018\nEl Consell Comarcal contracta 18 persones en el marc de Treball i Formació\nLa Fundació Tutelar Santa Maria de Comabella va acompanyar l'any passat 131 persones\nL'Ajuntament de Manresa contracta 41 persones aturades\nLa Cambra formarà joves per treballar com a tècnics d'espectacles en viu


Maria Sallés | Escola Pereanton\nAmb aquesta publicació us convido a bufar molts angelets i, que aquesta “dansa vegetal” (com diu la cançó), us ajudi a complir els vostres desitjos! Encantada d’haver coincidit amb tot@s vosaltres, d’haver compartit tantes estones junt@s, i amb moltes, moltes ganes de fer-vos una abraçada… Llegeix més»\nInfantil, P5 2014 0\nAvui tornem a tenir la Marta, missatgera del Timbalot, entre nosaltres.\nAixí doncs, celebrem el darrer aniversari del nostre grup d’aquest curs: enhorabona Lola!!!\nPer veure la imatge en gran, cliqueu AQUÍ.\nPer aquells qui no ho recordeu, us passem també un resum de tots els… Llegeix més»\nAvui és un dia molt especial: el Timbalot ha vingut a casa vostra! Deu tenir ganes de saber de vosaltres, i ha vingut a visitar-vos d’amagatotis.\nPer sort és molt previsor: es renta les mans i tot! També fa el tafaner darrera la nevera. Vol saber… Llegeix més»\nMolt@s de vosaltres heu fet créixer llavors, aquests mesos de confinament. També ho vam fer el curs passat! Us convido a escoltar aquest preciós conte sobre una llavor i un nen que volia fer-la créixer.\nEl test buit. Demi. Editorial Joventud\nTeniu llavors, per… Llegeix més»\nDivendres 5 de juny. Ombres al carrer!\nDimecres vam fer les ombres dins de casa. Avui us convidem a sortir i fer-ne a fora, per aprofitar el dia de sol que tenim. Fixeu-vos, és el mateix l’efecte que vam fer amb la llanterna. Així doncs, quan sortiu al al carrer…\nDimecres 3 de juny. Ombres a casa\nAquests dies el sol està una mica mandrós, oi? Jugarem a crear el nostre propi sol, com fa la nena d’aquest preciós conte “Sombras“. Aneu a una habitació que estigui les fosques i enceneu un llum que faci de focus. Pot ser també una llanterna. Procureu… Llegeix més»\nInfantil, P3, P4, P5 2014, 2015, 2016 0\nDimarts 2 de juny. L’espiral pot ser una clau de sol!\nRecordeu l’espiral que vam ballar divendres? I l’espiral que vam cargolar amb els espaguetis? Segur que ara descobrireu espirals de l’entorn. Us mostro els que jo veig a casa meva. (Alerta, hi ha algun espiral de la llista que no té foto. Busqueu a quin… Llegeix més»\nInfantil, Música, P5 2014 0\nDilluns 1 de juny. Comptar i recomptar\nEren bons els espaguetis? 😉\nAvui la proposta recupera el comptatge. Els embarbussaments són l’excusa per comptar, recomptar i tornar a comptar. La tirallonga numèrica, com una cantarella, serà una part del nostre alfabet matemàtic!\nSi vols veure la imatge més gran clica AQUÍ.\nQuins números… Llegeix més»\nDivendres 29 de maig. Espirals a tort i a dret\nJa us heu fet moltes fotos? Va molt bé fer ganyotes, és com si descobríssim personatges que tenim dins!\nAvui entrem en sintonia amb l’espiral. La proposta de dansa de la Carme ens hi porta i ho arrodonirem amb una proposta culinària.\nAprofiteu per demanar a la… Llegeix més»\nDimarts 26. Embarbussacantar\nHem conegut una pila d’embarbussaments! Crec que només ens en falta un per rebre (oi, Lola?).\nL’embarbussament és una frase que fa de mal pronunciar, es proposa com a joc. Provoca que es parli confusament, deixant les coses a mig dir, embullant-les. Sovint és amb prou… Llegeix més»


conjunt de boels per unir haba education\nJoc de coordinació manual amb diverses possibilitats, format per 4 boles de fusta i metall de colors que poden obrir-se per la meitat, amb diferents mànecs per estimular subjeccions diferents.\nCada bola proposa un tipus de mànec diferent. Dins es poden col·locar petits objectes que poden ser sonors, com ara una nou, una avellana, una pedreta ... i provar els diferents sons. Podem fins i tot crear un senzill memory sensorial sonor.\nCom les meitats de la bola tenen diferents mànecs de fusta, es pot jugar a ajuntar les meitats que encaixen entre si amb els ulls tancats. Els diferents mànecs provoquen un posicionament de les mans diferent: el groc per exemple, convida a agafar-lo amb el puny tancat, mentre que el blau suggereix que es poden fer girar les peces amb els polzes.\nUna joguina en aparença senzilla però que en l'etapa de tapar i destapar i amagar coses és una companya meravellosa. Dóna suport a les habilitats motores de la mà i entrena la coordinació mà-ull, així com la concentració.\nMides producte: Ø 7 cm\nEl Joc d'animals per cargolar és un divertit set de 3 ...\nJoc de coordinació manual amb diverses possibilitat...


Caixabank i Ferran Adrià reinventen la restauració\nCaixabank i Ferran Adrià reinventen la restauració per salvar-la\nL'entitat i elBullifoundation organitzen el primer programa digital de restauració a Espanya impartit per un xef per ajudar les empreses a reprendre els negocis\nper Redacció VIA Empresa Barcelona. 26 de maig de 2020 12:22\nCaixaBank i elBullifoundation, liderat per en Ferran Adrià, van unir esforços l'any 2015 per desenvolupar projectes conjunts amb un eix principal la innovació en el sector de la restauració | Cedida\nCaixabank i elBullifoundation han organitzat el primer programa digital de restauració a Espanya impartit per un xef per ajudar les empreses a reprendre els seus negocis, paralitzats pel confinament fruit de la crisi sanitària provocada pel coronavirus. Segons informen en un comunicat, l'entitat presidida per Jordi Gual impulsa aquesta iniciativa amb l'objectiu de contribuir a superar la crisi derivada de la covid-19 en pimes i autònoms del sector restauració.\nMés info: Els menús d'El Bulli, a casa teva\nD'aquesta manera, Ferran Adrià i el seu equip de elBullifoundation impartiran cada setmana, des del proper 15 de juny i fins a final d'any, seminaris digitals gratuïts per dotar els clients del sector de la restauració de Caixabank de coneixements i eines necessàries per fer progressar els seus negocis. Al voltant de 100.000 restauradors que compleixin amb el perfil podran participar en aquest curs, que obtindran l'accés gràcies al contacte amb els gestors de negoci de la xarxa d'oficines de Caixabank repartida per tot Espanya.\n"Des de l'inici de la crisi de la covid-19, a CaixaBank hem treballat intensament per posar en marxa projectes que ajudaran als nostres clients. En el cas del sector de la restauració, hem estat al seu costat proporcionant accés a finançament o reducció de comissions de TPV, així com tot un paquet de mesures de suport des del punt de vista de l'economia familiar", explica el director general de Caixabank, Juan Alcaraz, que afegeix que "ara arriba el moment de reobrir els negocis, amb l'agreujant que, a la dificultat de l'entorn econòmic, se suma un canvi total en les condicions de mercat de la restauració" i, per tot això, sosté, "volem ajudar als nostres clients restauradors a adaptar-se amb èxit a la nova normalitat dotant-los de coneixement per afrontar i superar aquests difícils moments".\nPer la seva banda, Ferran Adrià, coordinador del projecte, ha afirmat que "el programa presentat és un campus virtual intensiu per a responsables de restauració que comptaven amb negocis que funcionaven bé abans de la pandèmia, amb el qual pretenem oferir un assessorament amb el focus posat en abordar el com reiniciar cada negoci en un període de crisi com l'actual i que servirà per afrontar amb més garantia qualsevol altra crisi en un futur".


Característiques morfològiques de la lent - Coneixement - Jiande Xinanjiang Lvfanda Food Co., Ltd\nEls cossos fructífers dels bolets són solitaris, agrupats o agrupats, i els cossos de fructificació són de grandària mitjana a gran. Diàmetre de cap de 5 a 12 cm, de vegades fins a 20 cm, hemisfèric quan és jove, aplanat a la part posterior lleugerament aplanada, el rombe de superfície, de color marró clar, de color marró fosc a canyella profunda, el mig sovint té escales fosques i les vores sovint són brutes. escates flocculents.\nLa carn és blanca, lleugerament gruixuda o gruixuda, fina i perfumada. Quan està enrotllat, té una tovallola blanca o groga sobre les seves vores i desapareix a mesura que creix. Hi ha un vel sota la tapa, que es descompon i forma un anell incomplet de bacteris. Antiga vora madura rebobinant, esquerdament.\nEls plecs són de color blanc, dens, corbat i desigual en longitud. Stipe és sovint parcial, blanc, corb, de 3 a 8 cm de llarg, de 0,5 a 1,5 cm de gruix, amb escates cilíndriques per sota de l'escleròtic, fibra, sòlid intern. L'anell fúngic fàcilment desapareix, blanc. Les espores són blanques. Les espores eren suaus, incolores, ovales a ovales, 4,5-7 x 3-4 μm i esporulades. El miceli binuclear té una associació de pany.\nUn parell de: Valor medicinal mèdic de bolets\nSegüent: Yangmei valor econòmic


PARC DE L'ALBA - Perfil del contractant - Històric - - Parc de l'Alba\nContracte d’obres d’urbanització del Camí 4\nImport licitació: 198.133,87\nContracte de serveis per a la promoció del Parc de l’Alba/Barcelona Syncrhotron Park\nImport licitació: 58.000\nContracte de subministrament informàtic al Consorci Urbanístic del Centre Direccional de Cerdanyola del Vallès\nImport licitació: 45.000\nContracte de serveis d’assegurances de responsabilitat civil i patrimonial, danys materials i accidents del personal del Consorci Urbanístic del Centre Direccional de Cerdanyola del Vallès\nValor estimat del contracte 92.500€, IVA exempt\nContracte de serveis per a la formació del personal del Consorci en llengua anglesa\nB1 Pres. de licitació: 14.400€ B2 Valor estimat del contracte: 34.560€\nContracte d'obres relatiu al Projecte d'urbanització de l'Eix 2a1 entre el PK 0+160 i el PK 0+280 a l'àmbit del sector Parc de l'Alba del PDU del Centre Direccional de Cerdanyola del Vallès.\nContracte de serveis per a la promoció i la comunicació del Par de l'Alba - Barcelona Synchrotron Park.\nContracte de serveis pel manteniment dels espais públics urbans del Parc de l’Alba a Cerdanyola del Vallès durant el periode 2016-2020.\nPROJECTE DE RESTAURACIÓ AMBIENTAL DE L’ANTIC ABOCADOR “MONTSERRAT II” A L’ÀMBIT DEL PARC DE L’ALBA.\nProjecte d'urbanització dels Eixos B, 3B i C a l'entorn de les parcel·les PC2 04 al sector del Parc de l'Alba del Centre Direccional de Cerdanyola del Vallès


Els tresors del Museu d'Arqueologia de Catalunya\nPàgina d'inici\tAgenda\tEls tresors del Museu d'Arqueologia de Catalunya\nBarcino, el bressol de la metròpoli\nDel 15 al 16 de febrer de 2014 - Barcelona (Barcelonès)\nUna de les obres del Museu d'Arqueologia de Catalunya\nEl Museu d'Arqueologia de Catalunya (MAC) et convida a conèixer de més a prop la història dels nostres avantpassats regalant-te una visita guiada en comprar la teva entrada. En la visita, podràs gaudir a través d’una selecció de les peces més emblemàtiques i més ben conservades de Catalunya els vertaders tresors del MAC. Pots reservar plaça per a l'activitat al web del Museu d'Arqueologia de Catalunya.\nPreu: Activitat inclosa en el preu de l'entrada del museu\nHora: De 12.15 a 13.15 h\nWeb del Museu d'Arqueologia de Catalunya | Tel. 977 25 15 15