31 de desembre de 2020 (10:53 CET)\nEl grup municipal del PP a l'Ajuntament de València ha denunciat aquest divendres que l'equip de govern, en el marc dels programes d'ocupació de la Generalitat Valenciana, va contractar el mes de novembre a 55 persones per a atendre les entrades i eixides de les persones majors als Centres Municipals d'Activitats per a Majors "que estan tancats des de l'inici de la pandèmia i que les previsions és que es mantinguen sense funcionar en els pròxims mesos".\nLa regidora Marta Torrado ha defensat en un comunicat la "necessitat urgent" que l'Ajuntament impulse les polítiques actives d'ocupació, "sobretot centrades en donar una ocupació a aturats de llarga duració i a persones que més està patint els efectes econòmics de la pandèmia per Covid", però ha assenyalat que les persones contractades "han de fer un treball específic dins dels serveis municipals o en el sector públic, que estiga clarament justificat". "No sembla que en aquest cas siga així perquè els centres de majors estan tancats", ha subratllat.\nL'edil 'popular' ha demanat explicacions al govern de Joan Ribó i el PSPV sobre aquestes contractacions davant els "dubtes" generats. "Hem requerit informació precisa sobre les comeses d'aquestes contractacions a través de preguntes dirigides a la Regidoria d'Ocupació, però no ens han aclarit quin treball estan realitzant, ni a quantes persones majors han atés, ni quin horari tenen aquestes persones ni on estan exercint les seues funcions si els centres de majors romanen tancats".\nDavant el qual consideren "apagada informativa" de l'equip de govern sobre aquestes contractacions, el grup 'popular' va presentar al Síndic de Greuges una reclamació que va ser admesa a tràmit el passat 21 de desembre.\n"Una vegada més l'Ajuntament de Ribó i el PSPV es neguen a donar informació precisa sobre la seua gestió, per la qual cosa hem recorregut al Síndic de Greuges perquè deixen ocultar-la i expliquen als valencians on estan treballant aquestes persones i en què consisteix el seu treball", ha manifestat Torrado.\nFinalment, ha assenyalat que "aquestes contractacions es podien haver destinat a reforçar els Serveis Municipals que necessiten recursos humans, i no a cobrir treballs difícilment justificables quan els centres de majors estan tancats".


Kip Moore promet tornar a desaparèixer el 2019 - Música Country\nKip Moore promet tornar a desaparèixer el 2019\nKip Moore té previst desaparèixer durant una part d’aquest any, però promet que no serà permanent. El cantautor té el costum de treure la primera part de cada any per centrar-se en ell mateix i diu que el 2019 no serà una excepció.\n& ldquo; I & rsquo; definitivament tornaré a desaparèixer. És cert que alguna cosa que probablement faré durant la resta de la meva carrera professional desapareixerà durant l'hivern. I & rsquo; he de començar a navegar i I & rsquo; he de prémer el botó de recàrrega. Per molt que sembli tòpic, realment us elimina tota la vostra ment, cos, esperit i tot.\n'No voldria comerciar-ho pel món i m'encanta fer-ho, però em costa molt de moltes maneres mentalment', va continuar. 'Així que, quan arribo a sortir i a navegar, sens dubte em porta al centre i em fa llesta per tornar-hi. & Rdquo;\nEl més recent senzill de Moore, 'Últim tret, 'actualment es troba al Top 5 i escalant. La cançó, i el vídeo que acompanya, té un missatge important que Moore volia compartir amb els seus fans.\n“El meu pare va morir de càncer cerebral, de manera que va ser una d’aquestes coses. Encara tinc aquests penediments de no anar a veure'l per última vegada, 'Moore compartit amb PopCulture.com. 'Tots dos hem de parlar d'això i com podríem fer que això fos una cosa més potent que el que normalment pensàveu que sortiria al vídeo'.\nMoore va co-escriure 'Last Shot' amb David Lee Murphy i Dan Couch, donant el cor i l'ànima a línies com 'Si fossis el meu últim alè, només voldria retenir-te / Si tu fos la meva nit passada que he tingut sobre rodes, et conduiria com si et robés. '\n'Intento seguir-ho cada dia', va explicar Moore. 'No puc saltar dels avions cada dia, però intento que, quan tinc les ganes ardents de fer alguna cosa, intento anar a fer-ho i aprofitar el moment. Fins i tot abans de fer això i no guanyava diners, m’estalviaria tots els mesos que pogués i menjaria fideus Ramen durant dos mesos i després aniria a fer un viatge a algun lloc. Per a mi, sempre ha estat per això, de veure tantes cultures com he pogut i remullant totes aquestes coses.\nMoore llançarà la seva sala acústica per recórrer el 7 de març KipMoore.net.\nSuper Bowl 2020: 'Els Simpson' poden predir el guanyador d'aquest any\n'Grey's Anatomy' apareixerà en un nou moment quan torni el 2020


Cursos de direcció coral a Barcelona i la Sénia - Revista Musical Catalana\nCursos de direcció coral a Barcelona i la Sénia\nLa Federació Catalana d’Entitats Corals (FCEC) organitza cursos de direcció coral a diferents poblacions catalanes. En aquest cas, a Barcelona tindrà lloc el 21è Curs de Direcció Coral 2013-14 (en caps de setmana) els dies 19 i 29 d’octubre i 16 i 17 de novembre de 2013, i els dies 18 i 19 de gener i 22 i 23 de febrer de 2014, amb un total de 64 hores lectives a l’ESMUC. El curs s’estructura en sessions de direcció, de veu, de treball corporal, classe magistral i sessió amb cor pilot, sessions de sensibilització i entrenament auditiu, d’anàlisi i de cant comú i repertori. Les places són limitades i el termini d’inscripció acaba el dia 30 de setembre.\nD’altra banda, a la Sénia tindrà lloc la 22a Aula Permanent de Direcció Coral 2013 els dissabtes 9, 16, 23 i 30 de novembre (20 hores lectives), a l’Escola de Música Joventuts Unides. El curs és adreçat tant a directors, subdirectors, directors de cors infantils, caps de corda, professors i especialistes de música, com també a alumnes interessats en la pedagogia, animadors de cant litúrgic, etc. El curs establirà dos nivells d’aprenentatge i serà impartit d’Andreu Ferré, Raül Martínez i Cinta Ollé; hi haurà sessions amb cor pilot. El termini per inscriure-s’hi acaba el dia 26 d’octubre.\nProperament s’anunciaran cursos de direcció coral a Cervera, Girona i Tarragona. Més informació, preus i inscripcions a: www.fcec.cat/noticies/cursos1314/cursos.htm.


01/02/2022 ( Inscripcions obertes ).\nDe l'1 de febrer al 13 de març del 2022\n- Col·legiats dels COF: 110.00 €\n- No col·legiats: 145.00 €\n- Pre-col·legiats: 110.00 €\ndel 20/11/2021 al 01/02/2022\nProblemes relacionats amb els medicaments són “aquelles situacions” identificades en la farmacoteràpia del pacient que causen o poden causar un resultat negatiu associat a l’ús de medicament RNM, ja sigui d’efectivitat o de seguretat.\nOptimitzar i sistematitzar aquest procés facilita la possibilitat d'obtenir resultats terapèutics més bons dels pacients i millorar el seu l'estat de salut.\nLes persones amb patologies cardiovasculars són de les més sovint consulten l’oficina farmàcia i per tant és de gran rellevància la competència del farmacèutic per millorar resultats de salut d'aquests pacients\nPosar al dia el coneixement sobre els fàrmacs per tractar les patologies cardiovasculars i revisar les situacions més freqüents en què es produeix un problema relacionat amb la medicació en aquests grups terapèutics.\nDominar els fàrmacs utilitzats en el tractament de la patologia cardiovascular.\nTenir consciència de la importància d’identificar i resoldre PRM.\nSaber reconèixer les principals situacions que poden donar resultats negatius en la medicació de l'àrea cardiovascular.\nSistematitzar el procés d'identificació i resolució de PRM en pacients amb tractament de patologies cardiovasculars.\nOferir instruments que ajudin a optimitzar el procés d'atenció farmacèutica.\nAconseguir millors resultats de salut en pacients amb tractaments per a patologies cardiovasculars.\nVídeos didàctics desenvolupats per experts.\nTaules i materials per fer una dispensació activa dels tractaments PRM en el risc cardiovascular.\nRecull de casos pràctics com a eix de l'aprenentatge.\nTutors experts a l'aula per fer consultes i generar debats.


TarragonaDigital.cat: A Catalunya els moros demanen que paguem escoles per als imams\nA Catalunya els moros demanen que paguem escoles per als imams\nLa que ens faltaba per sapiguer i conèixer. Diuen que per demanar que no quedi, i és que els moros que viuen a Catalunya s'atreveixen a demanar al Govern de Catalunya que amb diners públics es financin centres de formació d'imams. També demanen que s'agilitzin els tràmits per a la construcció d'una gran mesquita (no diuen qui l'haurà de pagar) i també demanen habilitar terrenys per als enterraments dels seus morts (tampoc diuen qui haurà de pagar aquests treballs d'habilitació).\nEn uns moments en que s'han retallat repetidament els salaris dels treballadors públics, que s'han con gelat les pensions, que s'han fet dràstiques retallades a serveis tan vitals com l'ensenyament i la sanitat i el cost de la vida s'apuja, els moros demanen diners per a les seves madrasses.\nD'ací a 48 hores, des del Govern de Catalunya, se'ns anunciaran més retallades, la tercera tongada de tisorades. Com ens podem permetre el luxe d'invertir milers d'euros per a la formació de futurs imams?. Quin interès i necessitat té per a nosaltres, per als catalans?.\nTot plegat em sona a insult despiatat a la inteligència del conjunt de la societat catalana. L'economia del nostre país no està per a aquestes gresques religioses i sectàries. Si aquesta gent volen centres de formació per als seus imams, que se'ls paguin amb els petrodòlars dels seus països d'origen, i si volen mesquites i cementiris per a ells també.\nEl més sorprenent de tot és que el saltimbanqui politic que és l'Àngel Colom, aquest personatge avali totes aquestes reivindicacions que atempten obertament contra les finances públiques de Catalunya.\nDe fet, si recordem que fa unes quantes setmanes el president Artur Mas en un viatge que va fer al reietó del Marroc, va dir que pagaria el viatge a la Meca a un grup de moros sense recursos. Es veu que des de CiU es pot esperar qualsevol cosa, fins i tot dilapidar el diner públic mentre ens estreny el cinturó als catalans.\nAddenda.- Els immigrants no s'integren. També és interessant el següent enllaç Catalunya territori Dar al-Harb.


Vi escumós Brut Nature Reserva DO Alella - So Masia Can Roda\nPàgina inicial/Els nostres vins/Vins DO Alella Escumosos/Gran Minguet Brut Nature Reserva\nGran Minguet Brut Nature ReservaCris2022-04-27T09:08:30+02:00\n9,67/10 – Guia de vins de Catalunya 2020\nMedalla d’or – Revista Gilbert Gaillard 2018\nA Can Roda ens encanten les celebracions, trobades entre amics i família amb una taula plena de plats deliciosos i uns bons vins de la terra. I com tots, sempre que celebrem alguna cosa volem que ens acompanyi un bon cava Brut Nature Reserva.\nSi vols celebrar un esdeveniment i vols estar preparat, ara pots comprar un vi escumós Brut Nature Reserva de categoria a la nostra botiga online.\nGran Minguet és un cava Brut Nature Reserva completament ecològic elaborat al nostre celler de Santa Maria de Martorelles mitjançant el mètode tradicional i amb la DO Alella. Serà l’elecció més encertada si vols comprar un vi escumós Brut Nature Reserva!\nTipus de vi – Escumós\nAlc. Vol– 12%\nVarietat raïm– Pansa Blanca de vinya vella\nTemp. servei– entre 8 i 10ºC\nProducció– 1.200 ampolles\nPansa Blanca Sauló Criança\nLes notes del vi escumós de Brut Nature Reserva\nEl nostre vi escumós Gran Minguet és un cava de color groc “rosa happiness” i reflex or nou, de bombolla fina persistent amb formació final de corona.\nEn nas destaquen diversitat d’aromes de bona intensitat, trobarem una cadena d’aromes ben harmonitzats, préssec de vinya, ametlles torrades, sobre un llaminer olor de brioix i pa de pessic de poma.\nL’entrada en boca d’aquest cava Brut Nature Reserva està present i és cremosa, de bombolla integrada movedissa i de sensació voluminosa, d’equilibrada acidesa i final llarg ple de matisos dignes d’un vi de criança amb lies, on trobem els records cremosos de brioix , els torrats de la fruita seca i la personalitat d’un tímid toc salí.\nCaracterístiques de Gran Minguet, el nostre vi escumós Brut Nature Reserva\nLa varietat de raïm utilitzat pel nostre excel·lent cava Brut Nature Reserva és la pansa blanca, la varietat autòctona de la DO Alella. El grau alcohòlic de Gran Minguet és del 12% i s’ha de servir a una temperatura d’entre 8 i 10 ºC. No se’t fa la boca aigua?\nCom elaborem el nostre escumós Gran Minguet Brut Nature Reserva?\nSi vols comprar vi escumós Brut Nature Reserva, has de saber que l’elaboració del nostre cava Brut Nature Reserva és a través de verema manual en caixes de 15 kg de capacitat, premsat suau amb premsa pneumàtica i aprofitament exclusivament del most flor i les fraccions de premsat suau fins a 0,4 atm de pressió.\nDesfangat estàtic durant 24 hores a 12ºC i posterior fermentació alcohòlica a temperatura controlada de 14ºC durant 20 dies. Segona fermentació lenta en ampolla seguint el mètode tradicional durant 45 dies a una temperatura de 13ºC, i posterior criança en rima amb les seves mares durant un període mínim de 30 mesos.\nCom maridar el nostre escumós Brut Nature Reserva?\nMoltes són les viandes que poden maridar a la perfecció amb el nostre cava Brut Nature Reserva, ja que amb la complexitat del Gran Minguet una diversitat de plats de llarg bull, com una cassola de conill, marmitako, pollastre rostit, calls i tot tipus de plats de pacient elaboració, poden combinar com anell al dit amb aquest cava Brut Nature Reserva.\nA què esperes per comprar el nostre vi escumós Brut Nature Reserva? Si prefereixes una altra varietat, també pots trobar i comprar el nostre vi escumós Brut Nature. I per acompanyar les postres en les celebracions també pots comprar el nostre vi dolç Clarea a la nostra botiga online.


ᐅ Disseny web Tortellà - Disseny de pàgines web Tortellà\nDISSENY WEB TORTELLÀ 100% PROFESSIONAL\nLi oferim disseny de pàgines web Tortellà professionals i 100% responsive per a tot tipus de dispositius,\nExperts en disseny web Tortellà\nComptem amb molts anys d'experiència en disseny web Tortellà de tot tipus de sectors i activitats. Som experts en la creació de tot tipus de pàgines web potents i elegants, utilitzant les millors eines, tècniques i tecnologia del mercat.\nEl nostre equip professional analitza i confecciona en cada cas una proposta de disseny web Tortellà a mida, tecnologia, model i estratègia comercial que millor encaixa amb les necessitats de cada projecte i client.\nRealitzem disseny web Tortellà 100% responsive i amb optimització a paràmetres SEO Google inclosa, ja que som experts en aquest tipus de disseny web Tortellà parametritzat específicament per a posicionar-se òptimament a Google, tant a nivell d'estructuració del disseny web Tortellà com en la dinàmica de continguts.\nDisseny web Tortellà. Experts en la creació de pàgines web Tortellà.\nEl nostre objectiu alhora de crear un disseny web Tortellà és la de transmetre elegància, professionalitat i envergadura a l'empresa, amb l'objectiu de generar imatge de marca i que l'empresa estarà a l'alçada de qualsevol tipologia de client a internet.\nDisseny web Tortellà. Molts anys d'experiència en el disseny web Tortellà.\nTots els nostres dissenys web Tortellà compten amb la base tecnològica adequada per poder evolucionar i millorar sense limitacions, junt amb una potent optimització de sèrie per a SEO en cercadors, és a dir el seu òptim Posicionament web, sobretot Posicionament Google i òbviament, l’optimització a qualsevol tipus de dispositiu com mòbils, tauletes, etc.. 100% Responsive i auto-gestionable!\nDisseny web Tortellà. Oferim tot tipus de disseny web Tortellà.\nRealitzem qualsevol tipus i model de pàgines web, des del disseny web Tortellà comercial corporatiu a portals sectorials, cercadors, directoris, landings, blogs i fins a models de negoci on-line innovadors.. Utilitzem diferents tipus de programació, tecnologia i plataformes CMS, sempre en funció del projecte de disseny web Tortellà final a desenvolupar. Amb Gestinet, tot allò que pugui ser imaginat, ho podem traslladar a web =)\nPlanificació de tot tipus de projectes de disseny web Tortellà a mida del client.\nDisseny web Tortellà i desenvolupament amb llenguatges de programació actuals i escalables.\nEstudi de les necessitats del client amb plantejament estratègic del disseny web Tortellà.\nOpcions de disseny web Tortellà personalitzades per diferents dispositius.\nDisseny web Tortellà, 100% responsive\nEl disseny de pàgines web Tortellà responsive o adaptatiu és una tècnica de disseny web Tortellà que busca la correcta visualització d'una mateixa pàgina en diferents dispositius. Des d'ordinadors d'escriptori a tablets i mòbils. Avui dia accedim a llocs web des de tot tipus de dispositius; ordinador, tablet, smartphone… pel que, cada vegada més, ens sorgeix la necessitat que la nostra web s'adapti a les diferents grandàries d'aquests.\nA Gestinet ens preocupem de plantejar el disseny web Tortellà també per afavorir les conversions utilitzant tots els recursos per crear call to action (trucades a l'acció) eficaços i atractius, d'aquesta manera afavorim la conversió dels visitants en clients, o la conversió de les visites en vendes.\nA Gestinet som experts en disseny web Tortellà.\nDegut la gran importància que tenen els ordinadors i altres dispositius electrònics, les empreses tenen una gran de… https://t.co/rY5ECqsurQ11fa unes hores


Bay City (Texas) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n28° 58′ 51″ N, 95° 57′ 52″ O / 28.9808°N,95.9644°O / 28.9808; -95.9644Coord.: 28° 58′ 51″ N, 95° 57′ 52″ O / 28.9808°N,95.9644°O / 28.9808; -95.9644\nComtat comtat de Matagorda\ncomtat de Matagorda\nBay City és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia una població de 18.667 habitants.\nSegons el cens del 2000, Bay City tenia 18.667 habitants, 6.912 habitatges, i 4.769 famílies. La densitat de població era de 847,9 habitants/km².\nDels 6.912 habitatges en un 37,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48% hi vivien parelles casades, en un 16,1% dones solteres, i en un 31% no eren unitats familiars. En el 27,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,66 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,25.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 30,9% tenia menys de 18 anys, un 9,8% entre 18 i 24, un 28,2% entre 25 i 44, un 20% de 45 a 60 i un 11,1% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 30.446 $ i la renda mediana per família de 39.281 $. Els homes tenien una renda mediana de 38.202 $ mentre que les dones 23.058 $. La renda per capita de la població era de 15.284 $. Aproximadament el 18,3% de les famílies i el 21,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nBlessing (28 km)\nBoling-Iago (32 km)\nSweeny (27 km)\nVan Vleck (9 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Bay City\n↑ 2,0 2,1 2,2 «Fact Sheet- Bay City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].\n↑ «Geographic Comparison Table- Bay City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bay_City_(Texas)&oldid=26257327»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 feb 2021 a les 00:02.


Millora de la connexió entre Nou Barris i Sant Andreu per la Meridiana | Meridiana\nMillora de la connexió entre Nou Barris i Sant Andreu per la Meridiana\nUn nou pas de vianants permetrà un accés més directe a l’estació d’autobusos de Sant Andreu Arenal\nUn nou pas de vianants a l’avinguda Meridiana unirà el parc de Can Dragó amb Sant Andreu, en el que a la pràctica suposarà un accés molt més directe entre Nou Barris i l’estació d’autobusos de San Andreu Arenal, i viceversa.\nA dia d’avui, els accessos més propers des de Nou Barris són els del carrer Pintor Alsamora i el de la confluència de l’avinguda Río de Janeiro amb el passeig de Fabra i Puig. Però tant l’un com l’altre obliguen els vianants a fer volta per acabar arribant a l’estació d’autobusos i, de retruc, a l’estació de tren de Sant Andreu Arenal.\nAquest nou pas permetrà un accés pràcticament en línia recta des del sector de Can Dragó fins a l’estació d’autobusos de Sant Andreu Arenal, la qual cosa suposarà un benefici directe per als vianants.\nLes obres d’adequació del nou pas de vianants ja estan acabades a banda i banda de l’avinguda Meridiana. Ara només falten les de la part central (la mitjana que separa els dos sentits de circulació). Els treballs van començar el 15 de gener, i està previst que acabin als voltants del 8 de febrer.\nUn cop estiguin habilitats els passos es procedirà a pintar la calçada per delimitar el pas de vianants, i també s’instal·laran els semàfors.


El personal de l’IEN denuncia que la direcció pretén llogar l’edifici - El triangle\nEl personal de l’IEN denuncia que la direcció pretén llogar l’edifici\nAquest centre de Barcelona ha anunciat que al juny s’acaben les classes d’anglès\nInstitut nord americà\nEls professors i els treballadors administratius de l’Institut d’Estudis Nordamericans (IEN) han fet públic un comunicat en el que denuncien que la direcció pretén convertir l’edifici en un espai de lloguer. Tot sembla indicar que a partir de juny, quan s’acabin les classes d’anglès, l’edifici a la Via Augusta de Barcelona passarà a estar en obres per condicionar-lo.\nEls treballadors, una quarantena, recorden que durant els últims 65 anys l’IEN ha fet classes i s’havia convertit en un referent a la capital catalana, tant en l’ensenyament com en activitats culturals, aquestes últimes obertes al veïnat.\nAixí, els empleats diuen que “som absolutament contraris a aquesta dràstica mesura”, segons un manifest lliurat a l’alumnat. No obstant, denuncien que malgrat el descens de matrícules dels últims anys, ni la direcció executiva ni la junta directiva del patronat “han sabut o volgut prendre les mesures adequades ni elaborat pla d’acció, estratègics o de màrqueting per pal·liar aquest fet”. I això després que tant el comitè d’empresa com els responsables acadèmics haguessin fet suggerències de gestió i de millora acadèmica “i que mai no s’han tingut en compte”.\nEls treballadors asseguren que “considerem que aquesta deixadesa de funcions ha posat en risc la continuïtat de l’IEN com centre d’ensenyament d’anglès”.\nFinalment, manifesten que el comunicat enviat per la direcció a tot l’alumnat “és una excusa insuficient, plena de paraules i intencions buides per no dir que tanquen l’activitat acadèmica per convertir, probablement, l’edifici en un espai de lloguer i canviar cultura i ensenyament per arrendament”.\nFins i tot, diversos professors es van adreçar a la direcció per llogar ells l’espai i seguir donant classes formant una cooperativa, però segons expliquen la direcció ni ho va considerar.\nEl patronat de l’IEN està format per rellevants persones de la societat civil amb relacions amb els Estats Units. El seu president és Juan Francisco Corona i en formen part Juan Carlos Arranz, José Luis Bonet, Ramon Casals, Blake Davies, Carles Domingo, Lluís Foix, María de Guayente Sanmartin Gabas, Caterina Guinovart, Regina M. Llopis Rivas, Robert Manson, Andreu Mas-Colell, Juan Enrique Maza, Pere Mateu, Àngel Monell, Ismael Nafria, Antoni Noguero, Antonio Alfonso Rosselló Mestre, Antoni Serra i Jordi Setoain.\nPrevSànchez nega que intentessin un assalt\nCom s’ho fa Laporta perquè no li preguntin per Joan Oliver?


Singles - Maestro\n1 Africa Unite 3:29\n2 Love Me 2:41\n3 This Love (Feat. Tadala) 2:51\n4 Good Dayz 2:48\n5 Far Away 3:37\n6 If Love Were 3:58\n7 Pretty Gyal 2:18\n8 This Empty Romance 3:41\n9 Ndiuze Chabe (Feat. Tadala) 3:27\nAdded on Monday, 27 August 2018


Casa Plana REFORMADA ! 100% AVERBADA.\nEndereço: RUA CISNE BRANCO\nBairro: JARDIM STA AMALIA


Epimedium - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEpimedium, és un gènere de plantes dins la família Berberidaceae. La majoria de les seves espècies són endèmiques de la Xina, unes poques es troben a Àsia o a la regió mediterrània.\nLes espècies d'Epimedium són plantes perennes amb rizoma, caducifòlies o de fulla persistent. La majoria tenen flors en forma d'aranya.\nContenen icariina,la qual inhibeix el PDE5 com ho fa el sildenafil, l'ingredient actiu de la Viagra. Per tant, es fa servir com un afrodisíac i en el tractament de la disfunció erèctil. També s'usa per al tractament de l'osteoporosi.\nStearn, W. T. The Genus Epimedium, revised edition 2002. ISBN 0-88192-543-8\nAvent, T. An Overview of Epimedium. The Plantsman. March, 2010.\n↑ 1,0 1,1 Epimedium. Flora of China.\n↑ Yin XX, Chen ZQ, Liu ZJ, Ma QJ, Dang GT «Icariine stimulates proliferation and differentiation of human osteoblasts by increasing production of bone morphogenetic protein 2». Chin. Med. J., 120, 3, febrer 2007, pàg. 204–10. PMID: 17355822.\n↑ Zhang G, Qin L, Shi Y «Epimedium-derived phytoestrogen flavonoids exert beneficial effect on preventing bone loss in late postmenopausal women: a 24-month randomized, double-blind and placebo-controlled trial». J. Bone Miner. Res., 22, 7, juliol 2007, pàg. 1072–9. DOI: 10.1359/jbmr.070405. PMID: 17419678.\n↑ Chen KM, Ge BF, Liu XY «Icariin inhibits the osteoclast formation induced by RANKL and macrophage-colony stimulating factor in mouse bone marrow culture». Pharmazie, 62, 5, maig 2007, pàg. 388–91. PMID: 17557750.\n↑ Huang J, Yuan L, Wang X, Zhang TL, Wang K «Icaritin and its glycosides enhance osteoblastic, but suppress osteoclastic, differentiation and activity in vitro». Life Sci., 81, 10, agost 2007, pàg. 832–40. DOI: 10.1016/j.lfs.2007.07.015. PMID: 17764702.\n↑ Zhang DW, Cheng Y, Wang NL, Zhang JC, Yang MS, Yao XS «Effects of total flavonoids and flavonol glycosides from Epimedium koreanum Nakai on the proliferation and differentiation of primary osteoblasts». Phytomedicine, 15, 1-2, gener 2008, pàg. 55–61. DOI: 10.1016/j.phymed.2007.04.002. PMID: 17482445.\n↑ Qin L, Han T, Zhang Q «Antiosteoporotic chemical constituents from Er-Xian Decoction, a traditional Chinese herbal formula». J Ethnopharmacol, 118, 2, juliol 2008, pàg. 271–9. DOI: 10.1016/j.jep.2008.04.009. PMID: 18501540.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Epimedium&oldid=21355571»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 juny 2019 a les 09:43.


poble | BonDia Diari digital d'Andorra.\nInici / poble\nL'accés, com es pot veure, sense asfaltar.\nDt., 22/02/2022 - 12:23\nL'únic poble del Pallars Sobirà amb carretera de terra reclama un accés digne\nJosep Maria Nus va néixer a Mencui (Pallars Sobirà) fa 74 anys i recorda que l'únic accés per arribar al poble era a peu o a cavall d'algun animal. Avui, poc ha canviat.\nLlegir més sobre L'únic poble del Pallars Sobirà amb carretera de terra reclama un accés digne\nEl cap de Govern, Antoni Martí, ha enviat una carta al primer ministre francès, Edouard Philippe, per transmetre l’amistat i l’afecte del poble andorrà cap a la ciutadania francesa en aquests moments de desordre provocats pel terrible incendi que ha malmès la catedral de Notre-Dame.\nLlegir més sobre Andorra se solidaritza amb el poble francès per l’incendi a Notre-Dame\nANA/ L'estat actual de la plataforma de Soldeu, ja amb l'enllaç operatiu des del poble fins a les pistes d'esquí.\nDv., 30/11/2018 - 14:35\nSi les condicions meteorològiques així ho permeten, el sector de Soldeu-el Tarter de Grandvalira obrirà el proper 5 de desembre. I ho farà amb l'enllaç de la nova plataforma esquiable ja a punt, és a dir, amb la connexió entre el poble i els ascensors que porten fins les pistes d'esquí ja oberta als esquiadors i ciutadans en general.\nLlegir més sobre La plataforma de Soldeu ja enllaça amb les pistes i el poble\nLa passarel·la que s’ha de començar a construir en breu entre la plaça del Poble i el carrer de la Vall d’Andorra la Vella serà una realitat l’estiu de l’any que ve. Els treballs han estat adjudicats per un import de 631.900 euros a l’empresa construccions Modernes i el termini d’execució és de sis mesos.\nLlegir més sobre La passarel·la entre la plaça del Poble i el carrer de la Vall costarà 631.900 euros\nEl petit poble de Vilamur, al Pallars Sobirà, de poc més de seixanta habitants, veurà néixer els dies 13 i 14 d’agost el Festival d’arts Siartb. Aquest vol ser un lloc d’encontre i divulgació artística i generar un aparador dels artistes contemporanis del Pirineu. El festival vol donar visibilitat a l’art local i reivindicar, alhora, la força i la màgia dels territoris de muntanya.\nLlegir més sobre El petit poble de Vilamur posa en marxa el Festival d’arts Siartb


Ruta Sant Pere de Torelló | Webcam Bellmunt\nRuta Sant Pere de Torelló – Bellmunt – Sant Pere de Torelló (pel camí vell)\nAquesta és la ruta més tradicional per pujar a Bellmunt i segueix el camí que existia inicialment abans de fer-se la carretera.\nTemps: 2 hores i 30 minuts (aproximadament)\nRuta: Pugem amb cotxe per la carretera de Bellmunt fins a trobar una esplanada abans de la masia de “La Redortra”. Aparquem el cotxe i caminem fins a la carretera on, a mà dreta, trobarem l’indicador “Camí vell de Bellmunt”.\nSeguim el camí que vorejael prat fins a arribar a un pal d’electricitat. Un cop aquí, girem cap a la dreta i enfilem la primera pujada pel camí de pedra. La segona pujada ens arriba després d’un tros planer i aboca en un camí que haurem de seguir fins a arribar a la carretera. Un cop travessada, seguim pujant per un petit corriol que quedarà davant nostre i enfilarà cap amunt.\nEl corriol ens portarà de nou a la carretera però en aquest cas,no la travessarem sinó que la seguirem fins a arribar al “Pedronet de la Verge de Montserrat”. En aquest punt, les vistes ja són espectaculars i en dies clars, es poden veure perfectament les muntanyes de Montserrat al fons. Un cop contemplada la vista i fetes les fotos de rigor, seguirem resseguint la carretera fins que, dos revolts després de deixar el “Pedronet”, trobarem el camí a l’esquerra.\nSeguint el camí, arribarem a la “Font Vidranesa”, ideal per a descansar una mica o fer-hi un mos. Un cop recuperats, seguirem pujant pel camí que queda darrere la font i que segueix pujant fins a arribar, de nou, a la carretera. Seguim el camí que se’ns presenta tot recte i arribarem a “la gran alzina”, una gran i preciosa alzina que val la pena contemplar amb calma.\nTot seguit, seguirem enfilant pel corriol que surt de darrere“la gran alzina” fins a creuar, per última vegada, la carretera. Un cop creuada, seguim pujant pel corriol fins a arribar a l’aparcament de cotxes del Santuari. En aquest punt, seguim l’estreta carretera de ciment fins a trobar uns esglaons al costat d’un gran roure. Aquesta petita escala ens portarà directament als peus del Santuari.\nA l’hora de tornar, podem escollir fer la mateixa ruta a la inversa o bé baixar resseguint la carretera asfaltada.


scrabbleescolar :: Mitjans\nRecollim aquí les principals entrevistes i reportatges que s'han fet a l'Scrabble Escolar els darrers anys.\nDestaquem aquest magnífic reportatge que va fer InfoK.\nJugar amb les paraules al programa INFOK de TV3\nEl programa InfoK de TV3 presenta un excel·lent reportatge sobre el Campionat de Scrabble Escolar en català, gravat a l’escola Estany de la Ricarda del Prat de Llobregat, i amb la col·laboració de les autoritats de la ciutat i amb components del Club local de Scrabble ,Club Scrabble el Prat.\nVIII Campionat de Scrabble Escolar dels Països Catalans 2017,5è-6è de Primària .140 alumnes es donen cita al Prat a l'escola del Parc, a la vuitena final d'Scrabble en català. 27/03/17 · elprat.tv. Amb el suport de Xip TV.\nVIII Campionat de Scrabble Escolar dels Països Catalans (2016-2017)\nLa Berta i l'Andrea campiones de la categoria de 3r-4t de l'ESO de l'Escola Santa Marta de l'Hospitalet de Llobregat\nVII Campionat de Scrabble Escolar dels Països Catalans (2015-2016)\nVI Campionat de Scrabble Escolar dels Paísos Catalans (2014-2015)\nTV PRAT El Prat acull la final del VI Torneig d'Scrabble Escolar en català\nEl Prat acull la final del VI Torneig d'Scrabble Escolar en català\nInformatiu comarcal XIP/TV/ETV\nV Campionat de Scrabble Escolar (2013-2014)\nIV Campionat de Scrabble Escolar (2012-2013)\nIII Campionat de Scrabble Escolar (2011-2012)\nII Campionat de Scrabble Escolar (2010-2011)\nSUFANG ZHOU TVPRAT 2011\nAlumna de 6è del col·legi Pau Vila de l'Hospitalet junt amb la seva companya d'equip Sheida Alfaro van ser una de les parelles revelació de l'edició del 2011 del Campionat Escolar. Van aconseguir la segona posició a la final de primària, tenint el suport tant dels familiars, de la cap d'estudis Dolors Morancho, i del director José Miguel Reinoso, en una final molt emocionant.\nI Campionat de Scrabble Escolar (2009-2010)\nFINALISTES DE CASTELLDEFELS TV3 2010\nFinal local de Castelldefels, el programa Info K de TV3 va entrevistar els diferents participants de la final, vertaders protagonistes de la jornada, on es veia reflectida l'emoció i la il·lusió per a poder representar-ne amb èxit l'escola.\n15 de febrero a las 15:42 ·\nUna dotzena de parelles participen al 1r Campionat InfantilEscolar d’Scrabble d’Altafulla 2016 http://ow.ly/Yl7oK\nUna dotzena de parelles participen al 1r Campionat Infanti Escolarl d’Scrabble d’Altafulla\nAltafullaradio.cat, la ràdio del Baix Gaià.\nJugo a Scrabble. Cavall Fort 2017\nEntrevista a Octavian Mocanu, president de la FISC\n8 juny 2012. Octavian Mocanu. Sí... és "el nostre Tavi". President de la FISC i el col·laborador i un dels fundador més internacional de Scrabble Escolar, ha estat entrevistat per Mauricio Bernal al diari "El Periódico de Catalunya".


La pissarra de futsal: Sorprenent jugada!\nEnric Sagristà 11 d’abril de 2012 a les 9:46\nsa matao pacooooo!!!\nAnònim 21 d’octubre de 2012 a les 3:25\nCom simular un penal o una falta, qualsevol acció en aquest sentit tindria que ser considerada antideportiva i ser sancionada\nGerard Artigas Torrent 22 d’octubre de 2012 a les 4:44\nBones, tens raó amb això de simular una falta, però pel que puc veure al vídeo, el jugador no simula una falta, simplement cau expressament per cridar l'atenció de la barrera i conseqüentment el seu company pugui xutar sense oposició.


SOM DE PÍCNIC: Zona de pícnic del Parc Can Mercader, Cornellà de Llobregat, Baix Llobregat\nZona de pícnic del Parc Can Mercader, Cornellà de Llobregat, Baix Llobregat\nPetita zona de pícnic en un gran (10 hectáreas) i fabulós parc del municipi de Cornellà de Llobregat. L'entrada principal està a la Carretera de l'Hospitalet (entre l'Avda. del Parc Can Mercader i la Ronda de Dalt). Les fotos no són totes del mateix dia, n'hi ha de l'estiu i d'ara a la tardor.\n22/03/2018: Ens ha informat una seguidora que aquesta àrea de pícnic temporalment no hi és perquè hi estan fent obres. Confiem que després hi tornin a possar les taules.\nNomès consta de 4 taules i estan força sol·licitades; hi vam ser el passat dissabte i a les 10 del matí n'hi havia 3 d'ocupades.\nLes taules estan a la zona dels jocs infantils, i això encara ho fa més idoni per organitzar-hi festes infantils.\nEs tracte d'un gran parc urbà que disposa de tot tipus d'equipaments que a més és preciós. Si en voleu conèixer l'història mireu aquest enllaç de Descobrir.cat:\nEl Parc a més disposa de: el Palau Can Mercader on hi ha un museu i banys:\nUn llac amb peixos i ànecs:\nUn tren elèctric on us podreu montar, obre els diumenges i festius de 11:15 a 13:30h.\nZona de passeig i de gimnàstica per gent gran\nHi ha un bar- restaurant i el recinte d'una piscina municipal.\nVal la pena venir a passar un día o una estona, és molt agradable. Haureu de buscar aparcament per les rodalies.\nAccés: tal com he indicat està a la Crta. de l'Hospitalet entre l'Avda. del Parc Can Mercader i la Ronda de Dalt.\nVenint per la Ctra. de l'Hospitalet des de l'Hospitalet, a la dreta teniu una de les entrades .\nPer la ctra. de l'Hospitalet direcció Hospitalet, a l'esquerra una altra entrada.\nCinto Soler 10 de novembre de 2014 a les 17:03\nUn lloc molt maco el que me encanta es lo del tren en soc un fan de aquests i sembla molt guapo be el reportage bonisim una abraçada !!!!\nMarta Dachs 10 de novembre de 2014 a les 20:32\nSi,no sembla que estiguis en una zona urbanitzada. El tema dels trens té molts adeptes de totes les edats; per les rodalies de Barcelona n'hi ha a varis parcs i a Barcelona també n'hi ha un.


Aquest dijous continuarem amb temps tranquil i, com ja ha passat avui, amb ambient una mica més suau que dies enrere en algunes comarques\nLa Creu de Sant Miquel, al camí de la Santa Cova, en primer terme amb boirines i Collserola al fons aquest migdia des del Monestir de Montserrat. // Montserrat Frias\nActualitzada el 27-01-2022 06:29\nEns espera un dijous que tornarem a començar amb ambient gèlid a gran part de Catalunya, bàsicament a l’interior del país, on un dia més ens llevarem en molts casos amb temperatures àmpliament negatives. Les glaçades també arribaran a la Costa Brava, si bé seran més febles. Això sí, tornarem a tenir una marcada inversió tèrmica, com acostuma a passar en aquestes situacions anticilòniques d’hivern.\nAquest dimecres, per exemple, a la cota 900 de Montserrat, uns 200 metres més amunt que el monestir, la temperatura mínima ha sigut de 7,9 graus mentre que a baix a Monistrol, a 170 metres, han baixat fins els 3 negatius i a les 5 de la tarda es mantenia el gebre em zones obagues. De fet, les temperatures més altes, de nit, aquests dies les estem tenint en cotes una mica altes del Prelitoral o del Prepirineu (3 positius avui a la cota 1.800 del Port del Comte).\nEn tot cas, aquestes temperatures més altes són en zones no habitades o poc habitades. Així, doncs, demà caldrà que ens abriguem bé un dia més en sortir de casa. En les hores centrals en general ens mourem entre els 14 i els 18 graus, amb les temperatures més suaus al prelitoral. En canvi, en les àrees més interiors de la vall de l’Ebre i al pla de Lleida rondarem els 10. El sol serà el protagonista, amb el permís d’algunes boires i boirines a primeres hores del dia a l’interior de Catalunya.


MARTELL (abans de Reus): La Caixa de Pensions i España\nLa Caixa de Pensions i España\nQuan era petit, la Caixa de Pensions, era una entitat que s'involucrava en la seva obra social al foment de la llengua i la cultura catalana. Encara conservo material que va poder veure la llum gràcies al suport de la Caixa. Amb el temps, però, això va anar desapareixent en benefici d'un cada cop més perfil espanyol i espanyolista de l'entitat: Va entrar-hi l'ex-falangista Juan Antonio Samaranch a la Presidència, la infantita treballa a la seva obra social, obren un imponent edifici a Madrid com a seu de la seva obra social, els seus capitostos mai parlen en públic en català, les seves empreses: Port Aventura, per exemple, menyspreen la llengua de Catalunya. La llista esdevé interminable...\nAra, però, els espanyols, fan com els romans: no paguen als traidors. Arrel de l'estafa del Cas Gescartera, la justícia espanyola ha declarat responsable civil subsidiari a la Caixa i haurà de fer front a les indemnitzacions als estafats.\nJa els hi està bé!!!\nMalauradament aquestes indemnitzacions les faran amb calers dels catalans.\nPer més informació mireu: http://mai9.net/blog/2006/01/francesc-sanuy-i-la-caixa/\nPublicat per MARTELL DE REUS a 10:59\nAl poble no se'l pot enganyar !


Soldat espanyol mort al Líban: El ministre d’Exteriors israelià responsabilitza Hizbul·lah de la mort | Internacional | EL PAÍS Catalunya\nAtac israelià al Líban\nEl ministre d’Exteriors israelià responsabilitza Hizbul·lah de la mort\nLiberman truca a Margallo, que li demana col·laboració màxima en la investigació de l'incident\nMadrid 28 GEN 2015 - 15:57\tCET\nMargallo amb l'enviat especial de l'ONU per a Síria, Staffan de Mistura. Chema Moya EFE\nEl ministre d'Afers Exteriors israelià, Avigdor Liberman, ha trucat aquest dimecres a la tarda al seu homòleg espanyol, José Manuel García-Margallo, per transmetre-li les seves condolences per la mort del soldat espanyol Francisco Javier Soria Toledo al sud del Líban, per foc de morter israelià. Lieberman, segons fonts diplomàtiques, ha responsabilitzat la milícia xiïta Hizbul·lah dels fets i ha lamentat que ni el Líban ni la FPNUL (Força Provisional de les Nacions Unides al Líban) impedeixin els atacs d'aquest grup contra territori israelià.\nMargallo, segons les mateixes fonts, li ha comunicat que Espanya ha demanat a l'ONU una “investigació immediata, exhaustiva i completa” sobre la mort del casc blau i ha demanat a Liberman que Israel col·labori al màxim amb aquesta investigació, cosa que s'ha compromès a fer. El ministre espanyol ha assegurat en una compareixença davant la premsa que quan disposi de totes les dades, al Govern espanyol "no li tremolarà la mà per exigir totes les responsabilitats".\nMargallo –que estava reunit a Madrid amb l'enviat de l'ONU per a Síria, Staffan Dmistura– ha assegurat que aquest dimecres al matí ha rebut una trucada de l'ambaixador d'Israel a Espanya, Alon Bar, que li ha mostrat les seves condolences per la mort del caporal Francisco Javier Soria Toledo. Fonts militars espanyoles han precisat que el militar malagueny estava fent la seva feina en un lloc de vigilància fix, del qual Israel coneixia perfectament les coordenades.\nGarcía-Margallo també ha assenyalat que Exteriors parlarà amb els ambaixadors a la zona, i que junt amb el Ministeri de Defensa i la resta del Govern està "absolutament bolcat" i "desitjós" de saber què ha passat, encara que, ara, el més important és ajudar la família del militar mort.\nEl caporal Francisco Javier Soria, casat, de 36 anys i natural de Màlaga, estava destinat al regiment d'infanteria mecanitzada Còrdova 10, de la brigada Guzmán el Bueno, de Cerro Muriano, i participava en la missió Libre Hidalgo des del mes de novembre passat. La unitat està desplegada a la base Miguel de Cervantes de Marjayoun, al sud del Líban. El militar mort forma part del contingent de 580 militars espanyols desplegat al Líban, emmarcats en l'operació FINUL de les Nacions Unides.


ACCIDENTS GEOGRÀFICS DEL LITORAL\nBADIA ??? Lloc on un riu desemboca a la mar o en un altre riu. Porció de mar que s'interna a la terra. Llengua de terra que uneix dos continents, una península a un continent, etc. Espai de terra, generalment de forma triangular, que els al•luvions d'un riu formen a la desembocadura. Porció de costa poc inclinada, formada per acumulació de sorra. Conjunt d'illes properes. Entrada del mar o d'un llac en la costa, generalment més petita que un golf. Porció de terra voltada d'aigua per tots costats. Punta de terra que entra mar endins. Porció de terra gairebé completament envoltada d'aigua, unida a una extensió major de terra només per una part anomenada istme.\nCAP ??? Lloc on un riu desemboca a la mar o en un altre riu. Porció de mar que s'interna a la terra. Llengua de terra que uneix dos continents, una península a un continent, etc. Espai de terra, generalment de forma triangular, que els al•luvions d'un riu formen a la desembocadura. Porció de costa poc inclinada, formada per acumulació de sorra. Conjunt d'illes properes. Entrada del mar o d'un llac en la costa, generalment més petita que un golf. Porció de terra voltada d'aigua per tots costats. Punta de terra que entra mar endins. Porció de terra gairebé completament envoltada d'aigua, unida a una extensió major de terra només per una part anomenada istme.\nDELTA ??? Lloc on un riu desemboca a la mar o en un altre riu. Porció de mar que s'interna a la terra. Llengua de terra que uneix dos continents, una península a un continent, etc. Espai de terra, generalment de forma triangular, que els al•luvions d'un riu formen a la desembocadura. Porció de costa poc inclinada, formada per acumulació de sorra. Conjunt d'illes properes. Entrada del mar o d'un llac en la costa, generalment més petita que un golf. Porció de terra voltada d'aigua per tots costats. Punta de terra que entra mar endins. Porció de terra gairebé completament envoltada d'aigua, unida a una extensió major de terra només per una part anomenada istme.\nDESEMBOCADURA ??? Lloc on un riu desemboca a la mar o en un altre riu. Porció de mar que s'interna a la terra. Llengua de terra que uneix dos continents, una península a un continent, etc. Espai de terra, generalment de forma triangular, que els al•luvions d'un riu formen a la desembocadura. Porció de costa poc inclinada, formada per acumulació de sorra. Conjunt d'illes properes. Entrada del mar o d'un llac en la costa, generalment més petita que un golf. Porció de terra voltada d'aigua per tots costats. Punta de terra que entra mar endins. Porció de terra gairebé completament envoltada d'aigua, unida a una extensió major de terra només per una part anomenada istme.\nILLA ??? Lloc on un riu desemboca a la mar o en un altre riu. Porció de mar que s'interna a la terra. Llengua de terra que uneix dos continents, una península a un continent, etc. Espai de terra, generalment de forma triangular, que els al•luvions d'un riu formen a la desembocadura. Porció de costa poc inclinada, formada per acumulació de sorra. Conjunt d'illes properes. Entrada del mar o d'un llac en la costa, generalment més petita que un golf. Porció de terra voltada d'aigua per tots costats. Punta de terra que entra mar endins. Porció de terra gairebé completament envoltada d'aigua, unida a una extensió major de terra només per una part anomenada istme.\nISTME ??? Lloc on un riu desemboca a la mar o en un altre riu. Porció de mar que s'interna a la terra. Llengua de terra que uneix dos continents, una península a un continent, etc. Espai de terra, generalment de forma triangular, que els al•luvions d'un riu formen a la desembocadura. Porció de costa poc inclinada, formada per acumulació de sorra. Conjunt d'illes properes. Entrada del mar o d'un llac en la costa, generalment més petita que un golf. Porció de terra voltada d'aigua per tots costats. Punta de terra que entra mar endins. Porció de terra gairebé completament envoltada d'aigua, unida a una extensió major de terra només per una part anomenada istme.\nPENÍNSULA ??? Lloc on un riu desemboca a la mar o en un altre riu. Porció de mar que s'interna a la terra. Llengua de terra que uneix dos continents, una península a un continent, etc. Espai de terra, generalment de forma triangular, que els al•luvions d'un riu formen a la desembocadura. Porció de costa poc inclinada, formada per acumulació de sorra. Conjunt d'illes properes. Entrada del mar o d'un llac en la costa, generalment més petita que un golf. Porció de terra voltada d'aigua per tots costats. Punta de terra que entra mar endins. Porció de terra gairebé completament envoltada d'aigua, unida a una extensió major de terra només per una part anomenada istme.\nPLATJA ??? Lloc on un riu desemboca a la mar o en un altre riu. Porció de mar que s'interna a la terra. Llengua de terra que uneix dos continents, una península a un continent, etc. Espai de terra, generalment de forma triangular, que els al•luvions d'un riu formen a la desembocadura. Porció de costa poc inclinada, formada per acumulació de sorra. Conjunt d'illes properes. Entrada del mar o d'un llac en la costa, generalment més petita que un golf. Porció de terra voltada d'aigua per tots costats. Punta de terra que entra mar endins. Porció de terra gairebé completament envoltada d'aigua, unida a una extensió major de terra només per una part anomenada istme.\nGOLF ??? Lloc on un riu desemboca a la mar o en un altre riu. Porció de mar que s'interna a la terra. Llengua de terra que uneix dos continents, una península a un continent, etc. Espai de terra, generalment de forma triangular, que els al•luvions d'un riu formen a la desembocadura. Porció de costa poc inclinada, formada per acumulació de sorra. Conjunt d'illes properes. Entrada del mar o d'un llac en la costa, generalment més petita que un golf. Porció de terra voltada d'aigua per tots costats. Punta de terra que entra mar endins. Porció de terra gairebé completament envoltada d'aigua, unida a una extensió major de terra només per una part anomenada istme.\nARXIPÈLAG ??? Lloc on un riu desemboca a la mar o en un altre riu. Porció de mar que s'interna a la terra. Llengua de terra que uneix dos continents, una península a un continent, etc. Espai de terra, generalment de forma triangular, que els al•luvions d'un riu formen a la desembocadura. Porció de costa poc inclinada, formada per acumulació de sorra. Conjunt d'illes properes. Entrada del mar o d'un llac en la costa, generalment més petita que un golf. Porció de terra voltada d'aigua per tots costats. Punta de terra que entra mar endins. Porció de terra gairebé completament envoltada d'aigua, unida a una extensió major de terra només per una part anomenada istme.


Baixar 105,21 Kb.\nTamanho 105,21 Kb.\n” ANEXO II\nNatureza: PL 15/09\n“Art. 15. .......................................................................................\n“Art. 161. .....................................................................................\n“Art. 48. .......................................................................................\n(Lei Complementar Promulgada nº 1.139, de 28 de outubro de 1992, alterada pela\nLei Complementar nº 287, de 10 de março de 2005)\n(Lei Complementar nº 289, de 10 de março de 2005, alterada pela\nLei Complementar nº 305, de 17 de novembro de 2005\ne pela Lei Complementar nº 337, de 8 de março de 2006)


CFE CGC Grand Est, notre rôle est de vous aider à mieux comprendre ce qu'est un syndicat. . Syndicat encadrement Aube. Syndicat encadrement Marne. Syndicat encadrement Haute-Marne. Syndicat encadrement Meurthe-et-Moselle. macif - Union Régionale CFE-CGC Grand Est\nAccueil » Informations Pratiques » Nos partenaires » macif


Tertulia Cultural Taurina Macarena: Valencia propone crear una cátedra de tauromaquia\nValencia propone crear una cátedra de tauromaquia\nEl Conseller de Gobernación de la Comunidad Valenciana, Serafín Castellano, ha propuesto a la comisión que trabaja en el nuevo Reglamento de Espectáculos Taurinos de la Comunidad Valenciana la creación de una cátedra de tauromaquia en las universidades valencianas.\nLa propuesta ha tenido muy buena acogida y en los próximos dias Castellano la trasladará a la Consellería de Educación, Formación y Empleo para que las universidades 'lo estudien y pueda llevarse a cabo porque consideramos que es importante desde el punto de vista histórico, cultural y artístico' - aseguró Serafín Castellano.\nLa iniciativa pretende respaldar tanto a la fiesta de los toros como a los 'bous al carrer'. Valencia se convertiría entonces en la segunda ciudad en prestar apoyo desde la Universidad al mundo del toro, ya que su momento lo hizo Sevilla.


Visitar un pacient | Hospitalització | Hospital | Fundació Hospital de la Santa Creu de Vic\nAmb motiu de la pandèmia de COVID-19 i per evitar que es puguin produir contagis provinents de l'exterior, les visites als pacients hospitalitzats han quedat restringides i només es permet un acompanyant per malalt.\nEls visitants haureu de recollir una targeta a recepció i tornar-la quan sortiu. Un cop al centre, us haureu de rentar les mans abans i després d’entrar a l’habitació, on haureu de romandre amb la mascareta FFP2 posada fins al final de la visita.\nL’equip assistencial valorarà de forma individualitzada els casos en què calgui fer excepcions a aquesta normativa.\nLes visites als pacients hospitalitzats es poden fer tots els dies, però es troben limitades als següents horaris: de 12:30 a 14:30h, i de 18:00 a 19:30h.\nL'entrada principal de recepció està oberta de les 8 del matí a les 9 del vespre. Si necessitessiu entrar fora d'aquest horari, ho haureu de fer per l'entrada de la rampa i trucar al porter electrònic.


Courlans - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n46° 40′ 30″ N, 5° 29′ 47″ E / 46.675°N,5.4964°E / 46.675; 5.4964Coord.: 46° 40′ 30″ N, 5° 29′ 47″ E / 46.675°N,5.4964°E / 46.675; 5.4964\nCourlans és un municipi francès situat al departament del Jura i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 956 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Courlans era de 956 persones. Hi havia 337 famílies de les quals 62 eren unipersonals (27 homes vivint sols i 35 dones vivint soles), 116 parelles sense fills, 136 parelles amb fills i 23 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 368 habitatges, 349 eren l'habitatge principal de la família, 3 eren segones residències i 16 estaven desocupats. 310 eren cases i 56 eren apartaments. Dels 349 habitatges principals, 237 estaven ocupats pels seus propietaris, 105 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 8 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 14 en tenien dues, 31 en tenien tres, 103 en tenien quatre i 201 en tenien cinc o més. 304 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 130 habitatges hi havia un automòbil i a 201 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Courlans el 2009\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 608 persones, 440 eren actives i 168 eren inactives. De les 440 persones actives 412 estaven ocupades (218 homes i 194 dones) i 28 estaven aturades (12 homes i 16 dones). De les 168 persones inactives 81 estaven jubilades, 51 estaven estudiant i 36 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Courlans hi havia 348 unitats fiscals que integraven 927,5 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 17.171 €.\nDels 35 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva, 1 d'una empresa alimentària, 6 d'empreses de fabricació d'altres productes industrials, 4 d'empreses de construcció, 15 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 2 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 2 d'empreses immobiliàries, 2 d'empreses de serveis, 1 d'una entitat de l'administració pública i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».\nL'any 2000 a Courlans hi havia 10 explotacions agrícoles.\nChilly-le-Vignoble (1,3 km)\nMessia-sur-Sorne (1,9 km)\nFrébuans (2,1 km)\nMontmorot (2,6 km)\nGevingey (3,9 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Courlans\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Courlans a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Courlans a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Courlans&oldid=29124762»


Es gesta l’European Urban Tech, un espai de referència en transformació tecnològica i ecològica que aglutinaria entitats de Barcelona i Europa\nEl solar on s'hauria d'aixecar l'Hermitage o l'European Urban Tech Francesc Melcion\nBarcelonaMentre el debat públic s’ha anat restringint al dilema d'Hermitage sí o no, posició en què estan encallats sense acord de l’Autoritat Portuària i l’Ajuntament de Barcelona, paral·lelament s’ha estat gestant un altre projecte que ara apareix en escena, i al qual ha tingut accés l’ARA. Es tracta d’un equipament que s’anomenaria European Urban Tech i seria un centre de referència internacional en abordar la transformació ecològica i tecnològica de les ciutats. S’aixoplugaria dins d’un edifici-far, un projecte arquitectònic singular i sostenible, amb la voluntat de ser emblema de la Barcelona del segle XXI, i que se situaria precisament als terrenys que el Port ha compromès a la franquícia de l’Hermitage. Tindria tres potes com a laboratori i lloc de recerca, de formació i de transferència de coneixement a empreses vinculades a innovació urbana (energia, mobilitat, recursos, habitatge, etcètera).\nL’European Urban Tech és una idea en construcció que busca el consens entre administracions (d’entrada, el suport del Port, que és titular del sòl) i que implica ja diverses entitats de la ciutat. D’una banda, acolliria un projecte que ja està marxa i que impulsen la Barcelona Tech City, el Col·legi d’Arquitectes de Catalunya (COAC) i l’Institut d’Arquitectura avançada de Catalunya (IAAC), el Barcelona Urban Tech. Aquesta és una iniciativa vinculada a l’educació, la investigació i la difusió “per a la transició ecològica i digital de la ciutat i els edificis” i que aglutina arquitectura, urbanisme, enginyeria, tecnologia i innovació. Les tres institucions van anunciar ja fa tres mesos l’impuls d’aquest hub per al qual estaven buscant emplaçament a Barcelona, i que podria trobar el seu lloc ideal al Port (on ja hi ha la seu de la Tech City, al Palau de Mar). Miquel Martí, CEO de la Barcelona Tech City, confirma que coneix el projecte i que requereix acords amplis: “Qualsevol cosa que es tiri endavant serà d’acord amb el Port de Barcelona”, afirma. Martí no vol entrar en cap competició per l’espai: “El Barcelona Urban Tech no s’ha fet ad hoc per a l’espai de l’Hermitage, podria anar al Morrot o a qualsevol zona que ens ofereixin; la zona portuària i la ciutat són molt grans”. “Si hi ha un acord entre el Port i l’Ajuntament, estarem encantats”, subratlla també el president de l’IAAC, Xavier Marcet, que defensa que el nou projecte potenciaria el Barcelona Urban Tech per les "sinergies” que es podrien crear.\nPerquè, d’altra banda, també hi faria cap el centre dedicat a mobilitat de l’Institut Europeu d’Innovació i Tecnologia (EIT), un dels tres centres de recerca de la UE que tenen seu a Barcelona i que estan dispersos en diferents edificis universitaris. Daniel Serra, director de l’EIT Urban Mobility, assegura que és un projecte “molt interessant” per una iniciativa com la seva que treballa en innovació, mobilitat i ciutats.\nI encara en tercer lloc, el centre seria un viver d’empreses de l’àmbit de la innovació urbana. La idea és també generar activitat econòmica i ocupació, a banda de canviar els usos i l’urbanisme del lloc.\nEl solar és a la Nova Bocana, prop de l'Hotel Vela Francesc Melcion\nAlineat amb Europa\nSerra creu que el projecte neix en un “bon moment” en relació a les polítiques europees. En efecte, el projecte està alineat amb el concepte de la Nova Bauhaus Europea que va llançar fa uns mesos la presidenta de la Comissió Europea, Ursula von der Leyen, per dirigir la transformació verda relacionant ciència, tecnologia, art i cultura –ahir mateix es va parlar del tema en un debat de la Setmana de l’Arquitectura–. L’European Urban Tech aixecaria el dit per convertir-se en una subseu d’aquesta nova Bauhaus, en cas que en tingui. I, òbviament, esperaria finançar-se amb l’ajuda dels fons europeus Next Generation, a banda de fons de recuperació.\nEs calcula que l’operació tindria un cost de 35 milions, segons el document al qual ha accedit l’ARA. El finançament del projecte encara està verd, però el model de gestió planteja tres escenaris: promotor públic, privat o mixt. Es considera que la ubicació i qualitat de l’edifici farien competitiu el preu d’entre 16 i 20 euros el metre quadrat. L’Autoritat Portuària, coneixedora del projecte, no ha volgut fer declaracions. L’Ajuntament de Barcelona ha reconegut que “el projecte existeix, li interessa i va en la línia d’on creu que ha d’apuntar la transformació futura de la ciutat” i “se n’ha parlat amb molts actors” però encara “necessita molta maduració, consens i diàleg entre les parts implicades perquè pugui tirar endavant”.\nCom projectar-se al món\nEn l’impuls d’aquest pla hi ha un element de caràcter simbòlic però de molt pes: la idea que el projecte bandera que ha d’identificar la Barcelona postpandèmia no ha de ser una franquícia d’un museu rus, sinó un laboratori que respongui als reptes contemporanis i que sigui tractor dels canvis tecnològics, climàtics, de sostenibilitat i vida saludable. L’European Urban Tech se situaria just al costat de l’Hotel Vela, un emblema de la ciutat de serveis que es va projectar als anys 90.\nLa nova construcció, batejada com a Edifici Trencaones, seria un volum de 16.000 m2 a la Nova Bocana i sortiria d’un concurs internacional. En un futur podria dialogar amb un altre edifici adjacent, un terreny de titularitat municipal on l’Ajuntament ha proposat que s’hi traslladi la Facultat de Nàutica. La previsió que els dos projectes puguin portar a estudiar i treballar en aquella banya de la ciutat mil o dues mil persones al dia és més viable pel que fa a la mobilitat i dotaria de nous usos ciutadans l’espai del port. Com la seu de la Bauhaus històrica, els impulsors del Barcelona Urban Tech volen que la seva seu sigui un altre “edifici manifest”, diu Xavier Marcet, que acomplís requisits de “màxima sostenibilitat”, també en els materials de construcció i en la gestió de l’aigua i l'energia. Fins i tot imaginen que l’edifici tingui la possibilitat de generar aliments.\nLa mobilitat, el risc del museu\nEl 28 d’abril l’Ajuntament de Barcelona havia d’anunciar en el consell d’administració de l’Autoritat Portuària si autoritzava l’ús del terreny del Port per a l’Hermitage, però l’alcaldessa Ada Colau va explicar que havien sol·licitat treure-ho de l’ordre del dia i que s’havien donat un altre mes de marge per “buscar un acord”. Si s’inclourà en el consell d’aquest mes, “dependrà, segurament, de si hi ha acord”, diuen fonts de l’Autoritat Portuària. Tanmateix, la seva presidenta, Mercè Conesa, apuntava al Cercle d’Economia la voluntat de “consolidar un districte tecnològic vinculat a la logística i a l’economia blava amb capacitat de transformació i d’interlocució amb el teixit urbà i metropolità”. “Un Smart Port dins d’una Smart City”, deia. Una idea que entroncaria també amb aquesta iniciativa. Caldrà veure la capacitat de seducció i aglutinació de talent de l’European Urban Tech perquè ningú vol “entrar en la guerra de l’Hermitage”, afirma el president de l’IAAC; entrar en una “llarga polèmica” alentiria el seu propi projecte.\nImatge virtual del projecte de l'Hermitage que van presentar fa més d'un any al Port Hermitage de Barcelona\nEl que queda clar és que la posició de l’Ajuntament no s’ha mogut des del no del gener del 2020: la segona tinenta d’alcaldia, Janet Sanz, mantenia aquesta setmana que la subseu del museu rus al Port “no és compatible amb la vida de barri” perquè la pressió turística seria insostenible, si bé l’Associació de Veïns de la Barceloneta la contradeia. Segons El País, el conveni que el Port va presentar a l’Ajuntament ja fa 11 mesos incloïa la limitació del transport privat i el reforç del transport públic en aquesta zona, però l’Ajuntament veu igualment inviable portar a aquest cul-de-sac 1 milió de persones més a l’any, que és el públic que l’Hermitage calcula que pot atreure. També consideren que s’ha d’acostar l’espai als usos veïnals i no turístics.\nTanmateix, l’Ajuntament ha obert la porta que es pugui fer en una altra ubicació, ja que el museu va acompanyat de 50 milions d’euros, una inversió privada difícil de refusar en una Barcelona que ha d’enfilar el dur camí de la recuperació després de la pandèmia. El projecte, segons els inversors, preveu generar 400 llocs de treball directes i indirectes i un impacte de 30 milions anuals. El seu projecte cultural ja va rebre un informe negatiu del consistori i el projecte arquitectònic era obra de Toyo Ito.\nHermitage urbanisme Barcelona


Jan Bonamusa, mataroní de tota la vida\nJan Bonamusa en una icònica imatge. Foto, Lisard Cabarroques.\nMarc Mayola 25 de abril de 2021 (13:36 CET)\nEl jugador de la capital del Maresme fa 20 anys que juga al Joventut\nOne Club Man és una expressió esportiva, sovint futbolística, que fa referència a aquells jugadors que han vestit la samarreta d’un únic club al llarg de tota la seva carrera esportiva. De fet, l’Athletic Club, en la seva voluntat de prestigiar aquestes trajectòries per motius evidents, ja fa uns anys que va establir un guardó que s’anomena justament així, One Club Award o One Club Man. L’han rebut autèntics mites del futbol, com Paolo Maldini, Sepp Maier o Billy McNeill. En el futbol cada vegada és més estrany veure casos com aquests, però no així en altres esports. De totes maneres, el cas de Jan Bonamusa és francament extraordinari. El jugador del Joventut Handbol Mataró, de 27 anys, acumula dues dècades senceres jugant al club de manera ininterrompuda. No ha vestit cap altra samarreta i no fa la pinta que aquest dia hagi d’arribar.\n“Tenia set anys i m’hi vaig apuntar perquè el meu germà gran ja hi jugava.” El seu germà gran, dos anys més, és en Bernat Bonamusa, que de fet encara juga al Joventut tot i que aquesta temporada ha hagut de lluitar durant gairebé tot el curs amb una lesió al genoll. Els inicis d’en Jan amb l’handbol van ser curiosos: “No hi havia tants nens que juguessin a handbol i jo ho havia de fer amb nens de dos o tres anys més. Era el microbi de l’equip i en aquella primera temporada només vaig marcar dos gols durant tot l’any, però vaig seguir jugant perquè m’agradava molt i confiant que el meu dia arribaria.”\nI va arribar. Dies pels quals valia la pena esperar i que, amb el pas dels anys, prendrien la forma de grans records. En tria tres: “Amb el cadet vam guanyar els sectors i vam jugar el Top 8 del Campionat d’Espanya. L’any següent també vam jugar els sectors a León i, finalment, el meu debut amb el primer equip quan tenia 18 o 19 anys.” Jan Bonamusa no ha tingut mai la intenció de marxar de Mataró i ha arribat al sènior en companyia d’altres grans noms de la generació del 93, com Àlex Bosch o Oriol Vaqué. Mario Martínez també és del 93 però primer va ser rival, a La Roca, i ara company d’equip.\nJugador d’una enorme polivalència, en categories inferiors ja feia d’extrem o de central indistintament, durant les últimes setmanes ha abandonat la banda per interpretar rols de primera línia. Ahir dissabte va marcar cinc gols en la derrota per 29 a 28 a la pista del Sabadell: “La baixa d’en Mitus, que ha anat a jugar a Santoña, ha canviat algunes coses. L’extrem és definidor i el central qui dirigeix el joc, però jo em sento còmode a totes les posicions.”\nFora de la pista, pàdel i molta muntanya. A nivell acadèmic primer va fer criminologia a la Pompeu, després Dret a la Universitat de Barcelona i, per acabar, el màster d’advocacia a la UAB: “El dret penal seria allò que més s’escau però de moment no exerceixo. Des de fa tres anys treballo en una consultoria de Mataró.” 20 anys al Joventut i més de 8 estudiant carreres mentre també feia d’entrenador a les categories inferiors del club. Jan Bonamusa és un home de compromisos a llarg termini.


Endesa pagarà més de 4 milions d'euros a 65 afectats pel foc mortal d'Agramunt\nA. GUERRERO/X. S.\nActualitzada 16/02/2017 a les 10:56\nArriba a un acord extrajudicial abans de la celebració demà d’un judici en el qual tres directius s’asseuran al banc dels acusats || Un veí de Guissona va morir en l’incendi, ocorregut el juliol del 2009\n© Imatge d'arxiu dels tècnics de la companyia i els rurals al lloc on es va originar l'incendi.\nEndesa indemnitzarà amb més de 4 milions d’euros els 65 afectats, entre ajuntaments i particulars, que van resultar perjudicats per l’incendi que el juliol del 2009 es va iniciar a Agramunt, va causar la mort d’un veí de Guissona a Cabanabona i va arrasar 5.055 hectàrees en vuit municipis de les comarques de l’Urgell, la Noguera i la Segarra.\nLa companyia elèctrica ha arribat a un acord extrajudicial abans del judici que està fixat per demà al jutjat penal número 2 de Lleida i en el quals s’asseuran al banc dels acusats tres directius: el cap de zona, el cap de manteniment i el cap tècnic que hi havia en aquell moment. Estan acusats d’un delicte d’incendi per imprudència i previsiblement acceptaran sengles multes.\nL’informe dels rurals va determinar que la causa del foc va ser la caiguda d’una línia a la Donzell\nEn la indemnització de la companyia s’inclouran les despeses d’extinció dels Bombers i els danys als propietaris.\nEl judici arriba després d’una instrucció, duta a terme per un jutjat d’Instrucció de Balaguer, que s’ha demorat més de sis anys i que ha estat farcida de recursos.\nL’advocat dels afectats, Manel Busquets, va explicar que “entre els damnificats hi ha els ajuntament de Sanaüja, Cabanabona i Vilanova de l’Aguda”.\nL’informe dels Agents Rurals del departament d’Agricultura va determinar que la causa del foc va ser la caiguda d’una línia elèctrica a la Donzell, nucli d’Agramunt, i va dir que alguns trams de la línia es trobaven en mal estat.\nEn aquest sentit, els Agents Rurals van trobar un tram de cablatge elèctric caigut que estava en contacte amb el terra i amb diversos punts de fusió que van originar l’incendi.\nA més a més, la investigació va descartar qualsevol indici que el foc fos intencionat. Aquest informe va servir per imputar, el desembre del 2009, els tres responsables de la companyia elèctrica que demà s’asseuran al banc dels acusats.\nVan cremar-se quinze coberts (la majoria a Cabanabona) i maquinària agrícola diversa. El 73% de la superfície calcinada eren cultius i la resta, massa forestal, la majoria matolls. Més de 70 dotacions terrestres dels Bombers de la Generalitat i deu mitjans aeris van treballar en l’extinció.\nEn l’extinció van treballar 70 equips terrestres i 10 d’aeris\nL’incendi que es va originar a Agramunt va calcinar 5.055 hectàrees, 4.700 de les quals de zepes (zones d’especial protecció per a les aus). El foc va provocar una extensa llengua de foc de 17 quilòmetres entre el punt inicial i la Segarra, on els Bombers van aconseguir aturar l’avenç de les flames. El foc va cremar a Agramunt 300 hectàrees, a Artesa de Segre 11, a Biosca 21, a Cabanabona 953, a Oliola 1.820, a Sanaüja 656, a Florejacs 906 i a Vilanova de l’Aguda 285.\nCondemnen a Endesa a pagar més de 4 milions pel foc d'Agramunt


9600 MRP a SGD ᐈ Preu 9600 MorpheusCoin in Dòlar de Singapur\n9600 MRP a SGD\nHas convertit 9600 MorpheusCoin a 🇸🇬 Dòlar de Singapur. Per mostrar-vos el resultat més precís, utilitzem el tipus de canvi internacional. Convertir moneda 9600 MRP a SGD. Quant 9,600 MorpheusCoin a Dòlar de Singapur? — S$26.86 SGD.Mirar el rumb invers SGD a MRP.Potser us pot interessar MRP SGD Cartell històric, i MRP SGD Dades històriques del tipus de canvi. No dubteu a provar-ho converteix més...\nPreu 9600 MorpheusCoin a Dòlar de Singapur\nPer taxa: S$0.00280 SGD (-0.000200)-6.68%\nInvers: 357.412 MRP\nHo savies? Fa un any, aquest dia, la taxa de canvi MorpheusCoin a Dòlar de Singapur era: S$0.00401. Des de llavors, la taxa de canvi té disminuït per -0.00122 SGD (-30.30%).\n9650 MorpheusCoin a Dòlar de Singapur9700 MorpheusCoin a Dòlar de Singapur9750 MorpheusCoin a Dòlar de Singapur9800 MorpheusCoin a Dòlar de Singapur9850 MorpheusCoin a Dòlar de Singapur19700 MorpheusCoin a Dòlar de Singapur39400 MorpheusCoin a Dòlar de Singapur78800 MorpheusCoin a Dòlar de Singapur157600 MorpheusCoin a Dòlar de Singapur315200 MorpheusCoin a Dòlar de Singapur650 Dòlar americà a Dòlar canadenc1 Bitcoin a Rial iranià1650 Procom a Dòlar americà7000 Dòlar de Hong Kong a Dòlar americà3000 Dòlar americà a Rand sud-africà300 Dòlar americà a Rand sud-africà500000 Naira nigeriana a Dòlar americà73995 Dòlar americà a Dòlar australià0.1 Dòlar americà a Naira nigeriana0.0025 Ethereum a Ruble rus1 Dòlar americà a Dòlar canadenc130000 Dòlar canadenc a Dòlar de Hong Kong189000 Emirats Àrabs Dirham a Dòlar americà1 Pes filipí a Euro\n9600 MorpheusCoin a Dòlar americà9600 MorpheusCoin a Euro9600 MorpheusCoin a Lliura britànica9600 MorpheusCoin a Franc suís9600 MorpheusCoin a Corona noruega9600 MorpheusCoin a Corona danesa9600 MorpheusCoin a Corona txeca9600 MorpheusCoin a Zloty polonès9600 MorpheusCoin a Dòlar canadenc9600 MorpheusCoin a Dòlar australià9600 MorpheusCoin a Peso mexicà9600 MorpheusCoin a Dòlar de Hong Kong9600 MorpheusCoin a Real brasiler9600 MorpheusCoin a Rupia índia9600 MorpheusCoin a Rupia pakistana9600 MorpheusCoin a Dòlar de Singapur9600 MorpheusCoin a Dòlar neozelandès9600 MorpheusCoin a Baht tailandès9600 MorpheusCoin a Yuan xinès9600 MorpheusCoin a Yen japonès9600 MorpheusCoin a Won de Corea del Sud9600 MorpheusCoin a Naira nigeriana9600 MorpheusCoin a Ruble rus9600 MorpheusCoin a Hryvnia d'Ucraïna\nS'han actualitzat les taxes de canvi: Wed, 03 Jun 2020 00:50:03 +0000.


Banc Sabadell tanca la venda del 80% de Solvia a Intrum per 241 milions d'euros | Ràdio Sabadell\nBanc Sabadell tanca la venda del 80% de Solvia a Intrum per 241 milions d'euros\nImatge de la Torre Banc Sabadell a la Diagonal de Barcelona | Arxiu\n24.04.2019 11:29 Serveis Informatius\nBanc Sabadell ha tancat la venda del 80% de Solvia a Holding Spain, del grup Intrum AB, per 241 milions d'euros un cop obtingudes les pertinents autoritzacions, segons ha informat aquest dimecres l'entitat a la Comissió Nacional del Mercat de Valors. L'operació es va anunciar a finals de l'any passat i quedava pendent el vistiplau de les autoritats. Els 241 milions d'euros es corresponen amb el valor de la totalitat del capital social de Solvia, de 300 milions d'euros, i es podria incrementar en un import màxim de 40 milions si es compleixen les condicions previstes relacionades amb l'evolució de determinades línies de negoci de Solvia, segons precisa l'entitat. L'operació ha generat una plusvàlua de 138 milions d'euros.\nA través de l'acord, Intrum ha adquirit el 80% mentre que el 20% restant el seguirà mantenint el Banc Sabadell. Un cop concretada l'operació, el director general d'Intrum per a Ibèria i Llatinoamèrica, ha destacat que "hem ampliat el perímetre de la nostra relació comercial amb Banc Sabadell, aprofundint i enfortint la col·laboració entre ambdues companyies". "Solvia serà una contribució molt positiva a llarg termini per al nostre negoci a Espanya", ha afegit en un comunicat.\nLa Taxa Google i la Taxa Tobin arriben en un moment d'incertesa internacional en el sector digital


Joves Advocats de Catalunya – Conferència: Protecció del deutor hipotecari, clàusules abusives i procediment d’execució hipotecària a la llum de la jurisprudència comunitària. El TJUE com a nou legislador\nJoves Advocats de Catalunya / Esdeveniment / Conferència: Protecció del deutor hipotecari, clàusules abusives i procediment d’execució hipotecària a la llum de la jurisprudència comunitària. El TJUE com a nou legislador\nConferència: Protecció del deutor hipotecari, clàusules abusives i procediment d’execució hipotecària a la llum de la jurisprudència comunitària. El TJUE com a nou legislador\nNovembre 20, 2014 RedaccioNo CommentsFormació GAJ Granollers, Formació JAC\nIl.lustre Col.legi d’Advocats de Granollers\nRambla Josep Tarradellas Nº 5, 1r - Granollers\nIl.lustre Col.legi d'Advocats de Granollers\nFormació GAJ Granollers\nConferència “Protecció del deutor hipotecari, clàusules abusives i procediment d’execució hipotecària a la llum de la jurisprudència comunitària. El TJUE com a nou legislador”.\n– Sr. Manuel Ruiz de Lara. Magistrat del Jutjat Mercantil número 5 de Barcelona. Magistrat que va plantejar qüestió prejudicial al TJUE quan era Jutge Titular del Jutjat de Primera Instància i Instrucció número 2 de Marchena (Sevilla) en matèria de clàusules abusives en procediments d’execució hipotecària.\n– Sra. Verónica Dávalos Alarcón, Advocada especialitzada en matèria hipotecària.\nL’assistència és lliure i gratuïta per a tothom!\nInscripcions: jovesadvocats@icavor.com (aforament limitat).


FARINERS – Newspa\nLa farinera de Binéfar compleix 100 anys\nEl passat 1 de juliol, la farinera de Binéfar va fer 100 anys. Els components de l’empresa, “la família”, com ells mateixos s’identifiquen, assenyalen que arribar a aquest punt “és un èxit que ens confirma en la nostra comesa i tasca diària”. Fa tan sols 30 anys, l’actual direcció de l’empresa prenia el relleu. En […]\nProtein, la nova farina proteica d’Ylla\nFarines Ylla 1878 presenta Protein, la primera farina d’origen vegetal que permet elaborar un pa artesà amb la mateixa proteïna que una hamburguesa. “Protein”, feta amb llegums i sense additius i greixos, permet elaborar pa artesà amb una proteïna igual a la d’una hamburguesa (21%). És una farina ideal per a persones que volen reduir […]


2.700 milions de persones no han rebut protecció social davant la crisi econòmica derivada de la COVID-19 - Coordinadora Valenciana de ONGD\nInici > Notícies > Notícies de la cooperació > 2.700 milions de persones no han rebut protecció social davant la crisi econòmica derivada de la COVID-19\n2.700 milions de persones no han rebut protecció social davant la crisi econòmica derivada de la COVID-19\nMés d’un terç de la població mundial no ha rebut cap suport monetari públic per a fer front a l’efecte de la pandèmia, segons una nova investigació d’Oxfam Intermón.\nL’ONG Oxfam Intermón ha analitzat les polítiques utilitzades durant la pandèmia pels governs de 126 països d’ingressos baixos i mitjans per a ajudar a la població, ja siga a través de prestacions per discapacitat, desocupació, menors a càrrec o pensions de jubilació. L’informe “Refugi en la tempesta”, realitzat en col·laboració amb Development Pathways, conclou que cap de les transferències públiques ha sigut prou elevada com per a satisfer les necessitats bàsiques.\nEn total, el món ha gastat aquest any 11,7 bilions de dòlars per a fer front a les conseqüències de la pandèmia del coronavirus. Però 9,8 bilions de dòlars d’ells (el 83%) els han gastats 36 països rics, enfront de només 42.000 milions de dòlars (el 0,4%) emprats per 59 països de baixos ingressos.\nPel que fa als diners addicionals destinats específicament als programes de protecció social, 28 països rics han invertit 695 dòlars per persona. En canvi, els països de baixos ingressos i els països emergents han gastat un import per càpita que va dels 28 dòlars a uns ínfims quatre.\nPer si no fos prou, els països rics solament han augmentat en 5.800 milions de dòlars la seua ajuda a països en desenvolupament per a finançar protecció social, la qual cosa equival a menys de 9 centaus per cada 100 dòlars recaptats per a fer front a la COVID-19.\n“El coronavirus ha unit al món en la por, però l’ha dividit en la resposta“, diu Liliana Marcos, responsable de polítiques públiques d’Oxfam Intermón i coautora de l’informe. “La pandèmia va impulsar un lloable esforç en matèria de protecció social a nivell mundial que va arribar a més de mil milions de persones, però hui dia, hi ha moltes més que s’han quedat totalment al marge “.\nLa necessitat de millors programes de protecció social per a ajudar a la població és enorme. 500 milions de persones treballen menys hores o han perdut el treball, i això afecta a les dones el doble que als homes. Les i els treballadors dels països d’ingressos baixos són els qui més han patit, ja que han perdut el 23% de les seues hores de treball. Molta gent s’està endeutant, es veu forçada a saltar-se menjades, a deixar de portar als menors d’edat a l’escola o a vendre els seus béns. El flux de remeses de les persones migrants a les famílies que depenen d’elles als seus països s’ha detingut. La pobresa i la fam s’estan disparant a nivell mundial.\nNo obstant això, l’informe conclou que:\nEl 41% dels plans de protecció social dels 126 països analitzats han consistit en pagaments únics (esgotats fa molt temps); i només el 13% dels programes han sigut de més de sis mesos. Huit de cada deu països no ha arribat a atendre ni tan sols la meitat de la seua ciutadania.\nAlguns països, com Sud-àfrica, Namíbia i Bolívia, han estat millor preparats ja que comptaven amb beneficis socials quasi universals des d’abans de la pandèmia. Oxfam Intermón considera que la majoria dels altres països podrien haver-ho aconseguit també, amb millors polítiques i més suport.\nPer a 2030, Kenya i Indonèsia, per exemple, podrien reduir la seua taxa de pobresa en un 25% i un 31% respectivament invertint el 1,7% del seu PIB actual en plans de protecció social universal.\nMolts països en desenvolupament han pogut mobilitzar ajuda no financera, com l’alimentària, però aquesta sol ser insuficient per a satisfer la falta d’ingressos i l’absència de prestacions públiques de protecció social.\nOxfam Intermón recorda que la protecció social és tant un salvavides com un dret humà, i una de les inversions més poderoses i assequibles per a reduir la desigualtat, la vulnerabilitat, la pobresa i la necessitat.\n“Els arguments a favor de l’ajuda exterior, la fiscalitat progressiva i la solidaritat internacional mai han sigut tan fortes”, explica Liliana Marcos “precisament per aquesta època desesperada que estem vivint. Tot perquè la desigualtat no és una fallada del sistema econòmic mundial, sinó una part consubstancial d’aquest”.\nL’organització subratlla que anys d’inversió insuficient i assessorament equivocat per part d’institucions internacionals (que prefereixen prestacions contra la pobresa i no universals) han deixat a la majoria dels països en desenvolupament amb programes de protecció social limitats o ineficaces, exposant-los així a les pitjors conseqüències de la pandèmia.\nL’informe recull històries com la de Sovann Vary, una mare soltera cambodjana que, en quedar-se sense treball com a empleada de llar, va amprar 5.000 dòlars per a comprar un tuk-tuk amb el qual treballar. Ara té dificultats per a retornar el crèdit, i no és elegible per al pla de seguretat social establit pel govern cambodjà. Un altre cas és el de Brenda Carolina, treballadora en el sector informal de la confecció a Guatemala, la família de la qual depén d’ajuda alimentària esporàdica després que la seua sol·licitud per a una ajuda pública fora rebutjada i malgrat els esforços del govern guatemalenc per augmentar la seua cobertura.\n“Encara hi ha temps perquè els governs dels països en desenvolupament augmenten el seu suport a la població pujant els impostos a qui més té per a sufragar programes decents de protecció social universal. I encara hi ha temps perquè les nacions riques augmenten la seua ajuda i cancel·len el deute perquè els primers puguen costejar aquests programes”, diu Liliana Marcos.\nOxfam Intermón demana la creació d’un Fons Global per a la Protecció Social que siga la pedra angular d’una economia post Covid més igualitària i resistent, i que evite un augment de la desigualtat i la pobresa en el món. Els governs de països de baixos i mitjans ingressos han de destinar un 2% addicional del seu PIB a programes de protecció social i garantir uns ingressos mínims als xiquets i xiquetes, les persones majors, les mares i les persones amb discapacitat. ”Necessitem una inversió sense precedents“, conclou Marcos, “que s’enfronte amb rotunditat i valentia a la crisi”.\nPots consultar l’informe complet (en anglés) ací.\nOxfam Intermón alerta que 20 milions de persones són desplaçades internament cada any com a conseqüència dels desastres provocats pel clima Les veus del refugi al País Valencià. Manifest POBRESA ZERO en el Dia Mundial per l’eradicació de la pobresa. 17 d’octubre de 2017 Oxfam Intermón demana duplicar la despesa en salut als països més pobres per prevenir milions de morts pel COVID-19


Apuko Long Trail 2015 | Runedia\nApuko Long Trail\nDissabte, 02-05-2015 09:00\nPrecio a partir de: 65.00€\nDesnivell pujada (m): 4500\nDesnivell baixada (m): 4500\nMàxim de participants: 500\nData límit: 13/04/2015\nLloc de la sortida: Zaramillo\nLloc de l’arribada: Zaramillo\nAlçada màx (m): 850\nTemps màxim: 15 h\n% pista o camí terra: 55\nApertura inscripcions: 31/10/2014\nFecha límite inscripciones: 12/04/2015\nApuko Long Trail. Una carrera muy exigente por su dureza diseñada para corredores experimentados que estén dispuestos a sufrir y disfrutar de nuestra montaña.\nOs informamos que habrá tres plazos de inscripción:\n1 de Niviembre - 16 de Enero : 45 eu\n17 de Enero - 15 de Marzo : 55 eu\n16 de Marzo - 12 de Abril : 65 eu\nToda la info en :\nTelèfon informació: 687578712\nlatitut 43.23315729999999, longitut -3.0159777000000076


Plaça de bous d’Algemesí. – Fotoaficionats Algemesí\nPlaça de bous d’Algemesí.\nper Ximo Bueno · 30 setembre, 2014\nAquesta festa, tant nostra, està amenaçada per una gent que no la\nconeix, que no sap que és una forma de viure, des de la devesa fins a la plaça,\ntot un ritu ancestral que ara volen matar pel bé dels animals sense tenir en\ncompte a les persones que gaudim d`un espectacle únic i d’un munt de gent que\nviu gràcies al bou i d’una raça que s’extingirà amb la festa. Sembla ser que\nels animals estan per damunt dels homes. Quan… hi ha tant que fer per\ndefensar a les persones…\n(14 mm – 1/640 s – f/7.1+0,67 – ISO 640 – 26/09/2014 19 h)\nSegüent entrada Formes amb gent.\nAnterior entrada Sergio Vegas\n30 setembre, 2014 a les 3:35 pm\nTota la raó tens Ximo.\n30 setembre, 2014 a les 6:33 pm\nla foto ma deijat sense paraules, i el comentari, com diuen baix de t'casa ( massa per a la Carabassa) i no em digues que no són paraules de President.\nDani Perruquer ha dit:\n30 setembre, 2014 a les 8:33 pm\nTota la rao, Ximo.\nLa gent parla sense coneiximent de causa, pero lo pijor es que es vanaglorien de anarquistes, tolerants, defensors dels drets dels sers vius,…i ens acusen de maltractadors, violents, maleducats, i retrograts….i ells ens volen obligar a pensar i actuar com ells, no sembla aixo justetament "democracia"….i x si fora poc, la ralla l'han posat ven alta en la serie de insults a tot el poble de Algemesi.\nCom tu Ximo dius molt be, "la festa esta x damunt de tots" inclos de ells….\nSalut xa tots, fins i tot xa ells.\n3 octubre, 2014 a les 9:42 am\nTots els extremismes no me'agraden, la festa es lo que es,yo a visgut ls festa sense pensar y sequeis gaudint d'ella pero … no m'agarada cuant la veu la meua neta de tre ans, tinc que dirle una mentireta per a xustificaro.\n3 octubre, 2014 a les 9:54 pm\nAquesta t´he l´havia vist en color però en b/n de lo milloret que t´he vist de la plaça que has fet als ultims anys.


L’Ajuntament de Vilafranca i la Mancomunitat signen un conveni per a la plantació d’arbrat | RTVVilafranca\nL’Ajuntament de Vilafranca i la Mancomunitat signen un conveni per a la plantació d’arbrat\nAl camí de la Pedrera s’hi ha plantat un total de 30 arbres, plàtans, pins i alzines, i, un cop aquests arbres hagin arrelat, es preveu una segona fase de plantació amb 30 arbres més.\nL’Ajuntament de Vilafranca i la Mancomunitat Penedès-Garraf han subscrit un conveni de col·laboració per a la plantació de diversos arbres al camí de la Pedrera, en el límit entre aquest camí i la parcel·la on s’ubica la planta de selecció. Amb aquest conveni la Mancomunitat facilita el reg de l’arbrat plantat, per garantir el seu desenvolupament i supervivència. D’aquesta manera també s’evita la utilització de camions de reg i les emissions corresponents. El camí de la Pedrera és un camí molt utilitzat per anar passejant des de Vilafranca a la zona natural de la Muntanyeta de Moja, i per aquest motiu s’ha volgut integrar la infraestructura existent en el paisatge, millorant la visió de l’entorn i fent més amable el recorregut.\nAquest projecte vol fomentar la presència d’arbres autòctons en els límits dels camins. Així es millora el paisatge i el confort de les persones que hi passegen i s’afavoreix la biodiversitat i la connectivitat ecològica. Per últim, és també una manera de contribuir a la mitigació de l’efecte hivernacle, ja que la plantació d’arbrat representa una contribució neta a la reducció de la petjada de CO2 del municipi.\nAjuntament de Vilafranca, arbres, camí de La pedrera, conveni, Mancomunitat Penedès Garraf


L'Ajuntament d'Olot revisarà les retribucions dels seus empleats a l'alça - Diari de Girona\nL'Ajuntament d'Olot revisarà les retribucions dels seus empleats a l'alça\nPosaran les revisions salarials en una partida del pressupost del 2018 · El ple va aprovar la unificació de les àrees vinculades a l'Urbanisme\nxavier valeri 06.09.2017 | 07:11\nUn moment del darrer ple de l´Ajuntament d´Olot. X.V.\nL'Ajuntament d'Olot revisarà les retribucions dels empleats municipals. Ho va afirmar l'alcalde, Josep Maria Corominas (PDeCAT), en el darrer ple. L'alcalde ho va explicar en l'aprovació de l'apartat referent a la modificació de la plantilla i de l'organigrama dels llocs de treball de l'Ajuntament d'Olot. L'acord va tirar endavant amb els vots de PDeCAT i del PSC, l'abstenció d'ERC i els vots en contra de la CUP i d'OeC.\nL'alcalde, Josep Maria Corominas (PDeCAT), va explicar que el seu mandat del 2011 fins ara ha patit les conseqüències de la crisi econòmica. La precarietat econòmica general, segons ell, va fer que l'Ajuntament congelés les retribucions.\nAixò no obstant, va dir: «Ara, tenim possibilitats de millorar les retribucions». Segons ell, en aquests moments les administracions fan puges salarials d'entre l'1 i l'1,5%. Corominas va considerar que l'Ajuntament ha valorat que val la pena seguir l'exemple de les administracions estatal i autonòmica.\nEl problema, segons ell, està en el fet que l'Ajuntament no pot afrontar una puja general de les retribucions. Per això, va explicar que faran una revisió general dels llocs de treball.\nVa explicar que posaran una partida als pressupostos del 2018 que tingui una resposta a la millora salarial dels treballadors municipals.\nCorominas va considerar que la partida permetrà afrontar d'una manera ordenada unes millores que són reclamades per una gran part de la plantilla.\nEn el mateix apartat, el ple va aprovar la unificació de les àrees d'Urbanisme, Infraestructures, Brigada i Informació del territori. L'alcalde va explicar que la idea és dinamitzar unes àrees que són clau en el funcionament de l'Ajuntament i, en les quals calia un esforç organitzatiu.


El jutjat de Nules suspén la declaració de la secretaria de l'Ajuntament d'Almenara\nInicio Sucesos y tribunales El jutjat de Nules suspén la declaració de la secretaria de l’Ajuntament...\nEl jutjat de Nules suspén la declaració de la secretaria de l’Ajuntament d’Almenara\nEl nou advocat de la secretària ha sigut, el que ha sol·licitat l'ajornament, els motius que al·lega són, la baixa per enfermetat.\nEl Conseller ha visitat el CEIP Censal per tal de conèixer el funcionament d'una classe amb un auxiliar de conversa, acompanyat pel secretari autonòmic d'Educació, Miquel Soler, així com el regidor d'Educació de Castelló, Enric Porcar.\nEl jutjat de Nules ha acceptat la suspensió de la declaració de la secretària de l’Ajuntament d’Almenara, Paloma Sanz Barrera, que estava prevista per a avui, per les acusacions sobre l’alcaldessa del municipi Estibaliz Pérez, per col-locar supostament al Cap de Policia de la localitat.\nEl nou advocat de la secretària ha sigut, el que ha sol·licitat l’ajornament, els motius que al·lega són, la baixa per enfermetat, a més que tenia altres causes programades per a avui. Encara no hi ha una nova data per a la seua celebració.\nCal recordar que, Estibaliz Pérez, que quan va eixir aquesta denúncia a la llum, va declarar que “aniré al jutjat, quantes vegades em criden i ho explicaré, explicaré la veritat, explicaré el que estem patint, el que està fent aquesta dóna a l’Ajuntament d’Almenara. I també em dirigiré a qui corresponga per a protegir als treballadors de l’ajuntament i perquè Almenara, ni cap poble, és mereixem que una persona així paralitze el seu Ajuntament”.


El govern espanyol tanca la porta a renegociar traspassos tancats amb el tripartit\nOrtega trasllada a Chaves el malestar per les decisions de Madrid que afecten a les finances de la Generalitat\nEl vicepresident tercer del govern espanyol, Manuel Chaves, ha tancat la porta avui a renegociar els traspassos tancats amb el tripartit i que el Govern considera incomplerts, com el de Rodalies.\nEn roda de premsa després de reunir-se amb la vicepresidenta del Govern, Joana Ortega, Chaves ha assegurat que fer-ho "no tindria cap lògica" ni seria legal i perquè això suposaria "treure legitimitat als governs que els van acordar".\nOn sí que hi ha hagut acord és en la convocatòria de les comissions bilaterals durant el març i l'abril i la creació d'un grup de treball per abordar la desclassificació dels aeroports de Girona, Reus i Sabadell com a pas previ a la transferència.\nEl govern català ha traslladat al govern espanyol el malestar per les decisions que es prenen des de Madrid i que afecten a les finances de la Generalitat i Ortega ha arrencat del vicepresident espanyol que no tornarà a passar.\nI, finament, la vicepresidenta a la reunió ha mencionat a Chaves la voluntat del govern català de demanar el pacte fiscal, que el vicepresident tercer del govern espanyol ha rebut "amb un somriure als llavis", segons la representant catalana.


MOLTACTE A MÉXIC\nMoltacte ha estat convidada per l'universitat de Guanajuato per tal de compartir el projecte davant un auditori de 450 alumnes de diferents disciplines. L'interès de l'Universitat radica en la creació d'un programa de generació d'empreses socials entre els estudiants. L'exemple de Moltacte els hi ha permès comprendre que una empresa pot ser social i rentable al mateix temps.


Seidor guanya el premi 2017 Pinnacle Award\nSeidor, guardonada amb el Pinnacle Award en la categoria SAP Business One\nLa consultora ha estat seleccionada entre milers de partners SAP per la seva excel·lent contribució a l'impuls tecnològic de les petites i mitjanes empreses\nBarcelona, 25 d'abril de 2017 - Seidor, la consultora multinacional especialitzada en serveis i solucions tecnològiques, ha estat guardonada amb el SAP® Pinnacle Award 2017 dins la categoria de SAP Business One. Es tracta d'un premi que reconeix l'excepcional contribució de la companyia a l'impuls del desenvolupament tecnològic de les petites i mitjanes empreses de tot el món.\nSeidor compta amb una àmplia experiència com a partner de SAP i està considerat Platinum Partner, el nivell més alt de col·laboració possible. Així mateix, la consultora acumula de més de 20 anys d'experiència en l'entorn SAP i disposa d'una cartera de més de 2.000 clients als que ofereix aquest tipus de serveis.\nCom és habitual, SAP ha seleccionat els guanyadors de les 19 categories que formen els Pinnacle Awards entre els milers de partners que formen el seu ecosistema. Per a això, la multinacional d'origen alemany ha tingut en compte les opinions d'un panell d'experts, factors de rendiment i l'opinió de clients, entre d'altres factors.\n"Aquest és sens dubte el reconeixement a la feina de tot un equip a través del qual hem sabut combinar talent, esforç i audàcia. Segur que aquest premi ens ajudarà a seguir amb un excel·lent rendiment amb els nostres clients i equips ", declara Carlos Iribarren, Director de l'àrea negoci de SAP Business One.\nEls guanyadors dels SAP® Pinnacle Award 2017 seran formalment reconeguts en el marc del SAP Global Partner Summit, un esdeveniment que tindrà lloc el proper 15 de maig i que forma part del SAPPHIRE NOW, la conferència de clients internacional de SAP que se celebrarà a Orlando (Florida) del 16 al 18 de maig.


Exposicions de temàtica nadalenca a Benedormiens | Bonart\nExposicions de temàtica nadalenca a Benedormiens\nEl Castell de Benedormiens de Castell d’Aro acull, del 18 de desembre al 8 de gener, diverses exposicions simultànies que tenen com a nexe comú el Nadal: obres del 37è Concurs de diorames, pessebres i composicions nadalenques, originals del 17è Concurs de felicitacions nadalenques de la Biblioteca Mercè Rodoreda, i treballs de Nadal de les escoles del municipi. Organitzades per la regidoria de Turisme i Dinamització Cultural de l’Ajuntament de Castell-Platja d’Aro, es poden visitar, en entrada lliure i gratuïta en diferents horaris: 18, 25 i 26 de desembre, 1 i 6 de gener (17-21 h); 24 i 31 desembre (11-13 h) i 7 i 8 de gener (11-13 h i 17-19 h).\nLa mostra s’inaugura el dia 18 de desembre (18 h), moment en que també es lliuren els premis del 37è Concurs de diorames, pessebres i composicions nadalenques, del 17è Concurs de felicitacions nadalenques, i del 15è Concurs de còmic de de Castell-Platja d’Aro. El mateix dia de la inauguració de les exposicions a Castell d’Aro també s’inicien les representacions del 58è Pessebre Vivent (19 h) i hi ha el tradicional concert de la Coral de la Vall d’Aro a l’església parroquial (20.30 h) amb un repertori de temes clàssics i populars de Nadal. El mateix diumenge 18 de desembre (17-21 h) la Sala Polivalent de Castell d’Aro acull la 5a Quina Freak de Nadal de l’Associació Arocinema. Les normes són les tradicionals, però amb premis relacionats amb les sèries de TV, el cinema, el còmic, la literatura fantàstica o el merxandatge cinematogràfic. Els 30 primers assistents en arribar-hi que portin una disfressa inspirada en una pel·lícula, sèrie, còmic… rebran com a regal una cervesa artesana edició limitada de la Quina Freak. L’entrada és gratuïta i hi haurà servei de bar i menjar a preus populars.\nPropostes que formen part del programa d’activitats de Nadal a Castell-Platja d’Aro: exposició del tió monumental (3-26 de desembre), animació musical als carrers de Platja d’Aro (6, 8, 10, 11 i 17 de desembre), exposicions col·lectives de Nadal al Castell de Benedormiens (18 desembre-8 de gener), Pessebre Vivent de Castell d’Aro (18, 25 i 26 de desembre; 1 i 6 de gener), exposició de la Bústia Reial (27 de desembre-5 de gener), Parc Infantil de Nadal El Mar dels Nens (27-31 de desembre i 2-4 de gener), i la Cavalcada del Reis de l’Orient (5 de gener). La principal novetat, per és el Gran Sorteig de Nadal: es pot aconseguir un Toyota Aygo i alhora els milers d’euros en regals que conté en el seu interior (valorats en més de 6.000 euros). Del 3 de desembre al 5 de gener tothom que compri en algun dels 108 d’establiments adherits (per un valor mínim de 20 euros) pot desar en una urna del comerç una butlleta amb les seves dades. El vehicle s’exhibeix a la Plaça de l’Ajuntament, on el dissabte 7 de gener s’hi farà el sorteig per desvetllar-ne l’afortunat.