Goya 2012: uns Premis amb fort accent català | AREAVISUAL-CAT\nPosted by jordi jové | febr. 20, 2012 | PRODUCCIONS | 0 |\nPensar que uns Premis són una ”radiografia” d’un sector és una pretensió que francament depassa les expectatives que es podrien esperar de la convocatòria en qüestió. Una radiografia es una representació fidel d`una realitat on els ossos són els ossos i els músculs són els músculs… Per aquest motiu podriem assegurar que els Premis més aviat són visions subjectives de la realitat.\nAnalitzant els Goyas d`enguany queda clar l`enorme “gap” que es produeix entre la realitat cinematogràfica i el que es considera el “millor” de l’any digne de ser premiat…La major dosi de realisme a la gala dels Goya la dona Santiago Segura: El seu Torrente sense tenir cap nominació ha estat “premiat” amb una assistència massiva de públic fins a suposar de l’ordre del 20% de la facturació del cinema espanyol al passat exercici. Si deixem de banda aquesta primera observació no deixa de sorprendre que la peli d`en Balagueró hagi tingut tan poques nominacions… mentre la de Trueba tampoc nominada als Goya apuntà precisament als Oscars…\nNo voldria deixar de banda en aquesta reflexió sobre els Goya les tendències que hauríem d`anotar: l’excel•lent nivell de la Factoria Escac, amb felicitacions vàries durant la cerimonia, reflexada en la multi-premiada “Eva”. Podríem aportar idees noves en ciència ficció. També no voldria deixar d’esmentar aquesta tendència a l’animació per adults amb “Arrugas”, que a més amb bon criteri també guanya un premi al millor guió. “Arrugas” amb “Chico y Rita” marquen el que pot donar de si aquest gènere tan poc treballat.\nTampoc m`estaré de dir que en un cas i altre, tan en la re-creació de nous gèneres com en el valor d’excel•lència l’aportació catalana és alta. Si l’animació que es porta als Oscars ha sorgit de la factoria Mariscal, en l’altre treball d’animació l`aportació de Cromosoma ha estat gran. Podríem dir que aquest any els Goya han parlat amb fort accent català. No només per part de la vicepresidenta de l’Acadèmia Colell sinó per nominats com l’Homar, el terrassenc televisiu Jan de la pel•li de l’Almodovar i el gran nombre de tècnics que han tornat a casa amb un Goya, sota el braç. Fins i tot quan algun tècnic com el Licio en el merescut premi al millor só directe, no parla català sinò portuguès, està fins i tot afincat a Barcelona “la millor ciutat del mon” com deia el Kike Maillo al recollir el seu corresponent Goya… . També unes línies per felicitar Isabel Coixet .Miss Wasabi- per el seu documental del Garzon i per les seves paraules de record per l’ara ex-jutge.\nPreviousApareix una plataforma en defensa dels mitjans públics\nNextPRESÈNCIA CATALANA AL “MOBILE W. C.”


Scott Mannion presentarà el seu debut en solitari aquesta setmana a Barcelona - Primera Fila\nScott Mannion presentarà el seu debut en solitari aquesta setmana a Barcelona\nAquest divendres 7 de juny es publicarà el primer disc en solitari de l’Scott Mannion, “Loving Echoes“, i el presentarà a l’Espai Zowie de Barcelona el dia abans.\n“Loving Echoes” és el primer àlbum en solitari per l’artista neozelandès Scott Mannion, cofundador del segell Lil ‘Chief Records (Jonathan Bree, Princess Chelsea, The Ruby Suns) que actualment viu i grava a Chelva, un poble medieval espanyol situat a les muntanyes als afores de València. Figura de culte en l’escena alternativa de Nova Zelanda, aquest és el seu primer àlbum en 15 anys.\nRelativament desconegut fora del seu país natal, Scott Mannion es va guanyar el cor de la crítica de Nova Zelanda amb el seu primer llançament en 2003 – dos àlbums publicats de manera simultània anomenats “Caterpillar” i “Butterfly”, com a part del duo The Tokey Tones.


L’Ajuntament d’Onda premia els balcons millor decorats per a embellir el centre històric\nEl consistori implica els veïns a fer més atractiva la ciutat\nL’alcalde Ximo Huguet ha entregat avui els premis del VI concurs de decoració de balcons i finestres tradicionals del centre històric d’Onda que té com a objectiu estimular i preservar la seva conservació i embelliment.\nUn jurat del concurs compost per representants de diferents barris i professionals de la jardineria i del sector de la rehabilitació ha emès el seu veredicte entre els 15 habitatges que enguany han optat al guardó. Per a concedir els premis, el jurat ha tingut en compte l’estat de conservació i manteniment de la façana i el balcó, d’acord amb la normativa específica del centre històric d’Onda. També ha valorat l’ornamentació amb elements naturals i flors del temps, el objectes decoratius tradicionals o la composició, varietat i qualitat florística empleada.\nLa façana vencedora, que ha obtingut un premi de 350 euros es troba en la plaça Sant Cristòfol. La casa ubicada en la plaça Almodí ha aconseguit el segon premi de 200 euros, i el tercer classificat ha sigut el balcó ubicat en el carrer Sant Vicent i rebrà 100 euros. Així mateix, s’han concedit altres 7 premis de 50 euros. En aquests casos, el jurat ha tingut en compte els mateixos criteris de valoració que per als tres primers classificats, excepte sobre l’estat de conservació i manteniment de la façana i el balcó.\nL’alcalde ha agraït a tots participants d’aquesta edició la seva implicació en el certamen “ja que col·laboren en l’embelliment de la nostra ciutat i aconsegueixen que el centre històric siga encara més atractiu per als turistes”.\n“Aquesta és una de les iniciatives que promou l’Ajuntament en la seva aposta contínua per a reactivar el centre històric”, ha informat Huguet, qui ha recordat que l’Ajuntament ofereix ajudes directes als veïns del municipi per a millorar els seus habitatges. Concretament s’ha referit al potent Pla d’impuls a la Rehabilitació d’Habitatges i Edificis que l’equip de govern ha activat per a crear ocupació en la ciutat, dinamitzar l’economia de les empreses onderes i ajudar a reactivar el sector de la construcció i altres sectors afins a ell.\netiquetado con balcones, Onda, Plan de Rehabilitación, Programa de Rehabilitación de Edificios, Ximo Huguet Lecha


març 2015 - Pàgina 4 de 6 - Futbol Catalunya\n10.737 raons per a pujar a Segona A\nmarç 15, 2015\tComentaris tancats a 10.737 raons per a pujar a Segona A\nEl Nàstic guanya el derbi, afiança el seu liderat i omple el Nou Estadi. La marxa dels grana és imparable i només el Lleida Esportiu, que va guanyar L’Hospitalet, sembla capacitat per a aguantar el ritme\nmarç 14, 2015\tComentaris tancats a Joan Aranda compleix 500 partits oficials en Tercera\nMarc Sellarès, dues espines clavades amb el Nàstic\nmarç 12, 2015\tComentaris tancats a Marc Sellarès, dues espines clavades amb el Nàstic\nEl davanter del Reus s’ha perdut els últims duels directes amb els grana. Una lesió, amb el seu actual equip, i una sanció quan era llagosterenc ho van impedir. Al Nou Estadi encara recorden la seva darrera visita. Ell, també...\nmarç 12, 2015\tComentaris tancats a Neymar, el somriure del MIC 2015\nToni Doblas entrena en el Cornellà\nmarç 12, 2015\tComentaris tancats a Toni Doblas entrena en el Cornellà\nEl veterà porter andalús Toni Doblas treballa a les ordres de Jordi Roger en la UE Cornellà i podria ocupar la plaça que deixaria lliure el meta Iñigo per lesió. Les properes hores són definitives\nRayco vol mullar per a secar el Reus\nmarç 11, 2015\tComentaris tancats a Rayco vol mullar per a secar el Reus\nEl canari no fa ni un any que està al Nàstic, però sap que el derbi de Tarragona és diferent. “L’ambient ja et motiva”, afirma el màxim golejador grana. La intenció és clara: vol repetir diana i victòria diumenge. Ho permetrà el Reus?\nmarç 11, 2015\tComentaris tancats a Ramon Agenjo guia a les Estrelles de la Damm\nmarç 10, 2015\tComentaris tancats a Axel Vizuete, de Palamós a la banqueta del Banyoles\nmarç 9, 2015\tComentaris tancats a Dos mesos de baixa per Sascha Andreu\nmarç 9, 2015\tComentaris tancats a El Balaguer-Catllar, marcat per la tensió final


El Mas de l’Hort de l’Abeurador, a la Canonja IPHES\nDimarts, 29 Gener 2019 17:46\nL'Institut Català de Paleoecologia Humana i Evolució Social (IPHES) ha tret a concurs públic la contractació del servei de redacció del projecte museogràfic de l'espai d'interpretació del jaciment prehistòric del barranc de la Boella, a la Canonja (Tarragonès). Els continguts de l'espai es basaran en les troballes arqueològiques i els resultats científics sobre el jaciment de l'última dècada. L'objectiu d'aquest concurs públic és trobar l'empresa adequada per desenvolupar la proposta museogràfica, que haurà de combinar lleure i coneixement de manera vivencial, experiencial i educativa, destinat sobretot al turisme familiar. Aquest espai s'ubicarà al Mas de l'Hort de l'Abeurador, al mateix municipi de la Canonja.\nEl contracte, per un import de 90.000 euros IVA no inclòs, contempla la realització de quatre actuacions principals: la redacció del projecte d'idees, el guió museogràfic, el projecte bàsic i l'executiu museogràfic.


Exposició virtual de la llengua castellana | Bloc de Lletres\n← L’arxiu del Times\nCamino de la Lengua és una exposició que ha recorregut durant set anys part de la geografia espanyola i d’Amèrica. Ara recala a Internet incorporant algunes novetats com la recreació d’ambients, l’acompanyament de música i jocs.\nL’exposició ens duu de visita per llocs emblemàtics en la història del castellà i convida a conèixer San Millán de la Cogolla (La Rioja), Santo Domingo de Silos (Burgos), Valladolid, Salamanca, Ávila y Alcalá de Henares (Madrid) a través de les lletres i la història (escriptors, obres literàries, música, personatges, monestirs, biblioteques, paisatges, etc.).\nAquesta entrada s'ha publicat en Activitats culturals, Exposicions, Lingüística i llengües, Literatura, Recursos web i etiquetada amb castellà. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


APGCC Professionals de la gestió cultural noticia LOSIC convoca una linia nova de subvencions per a la programacio estable dactivitats artistiques en equipaments culturals gestionats per associacions i fundacions\n18-11-2020 fins al 03-12-2020\nL'OSIC convoca una línia nova de subvencions per a la programació estable d'activitats artístiques en equipaments culturals gestionats per associacions i fundacions\nEl termini de presentació de sol·licituds és del 18 de novembre al 3 de desembre de 2020\nL'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural ha publicat les bases específiques d'una nova línia de subvencions per a la programació estable d'activitats artístiques en equipaments culturals gestionats per associacions i fundacions.\nAmb una dotació pressupostària inicial de 600.000 euros, aquesta convocatòria està destinada a associacions i fundacions de caràcter essencialment cultural i amb domicili social a Catalunya. En el projecte cal especificar un mínim de quatre espectacles programats entre l'1 de gener del 2019 i el 30 de setembre del 2020.\nEl termini de presentació de sol·licituds és del 18 de novembre al 3 de desembre de 2020 (ambdós inclosos).\nAquesta línia de subvencions es tramita telemàticament, motiu pel qual és necessari disposar d'un certificat digital per signar el formulari de sol·licitud. En cas de dubtes, es pot enviar un correu electrònic a la bústia osic@gencat.cat.\nA les associacions i fundacions de caràcter essencialment cultural i amb domicili social a Catalunya. No poden optar a aquestes subvencions les corporacions locals o ens que en depenen, les federacions o confederacions d'entitats, ni les entitats participades pel sector públic de la Generalitat de Catalunya.


Recurs d’una sentència del tribunal civil, de cas. Aplicació a la cort\nApel·lant a una sentència del tribunal civil cas és un procés dirigit a derogatòria o canviar un abans adoptat llei. Els requisits per a la queixa, la revisió procediment és el que estableix el procediment codis. Tots els tribunals accions que es fan fora, ja sigui per definicions, o solucions. La primera categoria d’actes ofertes d’hotels amb interí qüestions, el segon — l’essència de la qüestió. La decisió és l’últim acte judicial adoptada en el cas. La llei dóna el dret a demanar la cancel * lació d’un intermedi definició i la decisió final. Cal assenyalar que en alguns casos el final de la decisió del tribunal també pren la forma d’una sentència. Bàsicament, aquests són casos especials la producció. Aquells actes que no afecten els drets dels ciutadans des del punt de vista del legislador, per exemple, la decisió d’obrir un cas, no són objecte de recurs. Els codis parlar del que és permès a presentar queixes, però el que no. Recurs d’una sentència del tribunal civil, cas en Aquest cas és molt concrets. El segon partit, després d’haver-se amb la decisió, té el dret a demanar la seva anul·lació del mateix el jutge en el termini de dies després de la recepció de la documentació. La sentència justifica la manca de respecte a la reunió. També, l’evidència és, sempre que podia, en opinió de la festa, influeixen en la decisió. Després de la final de la setmana del termini per a l’anul·lació de l’absent decisió, el temps per a la crida és comptat. Una aplicació per a la cancel·lació de la declaració de cop. El segon temps per escriure, que no funcionen — la llei prohibeix. La tercera categoria inclou les institucions, tenint en compte els casos sobre el sistema de les Forces Armades, així com el personal militar. Consideren una gran quantitat de casos civils: les disputes sobre les pensions, habitatge, els pagaments en relació amb el pas de servei, etc. En una paraula, aquestes són les controvèrsies que no tracten amb l’anomenat tribunal civil. El sistema per a examinar casos s’organitza igualment en el servei militar i tribunals civils.\nI el temps dedicat a processos és molt menor. Hem parlat de l’audiència provincial jutjats. Al mateix temps, la cassació per exemple, està representat per republicans, regional, jutjats i tribunals de la ciutat (les ciutats de federal significat). Encàrrecs especials — presidiums dels jutjats i tribunals de treball en les mateixes queixes. Després ve la supervisió exemple — situat a la RF Forces Armades. Si el jutge es va negar a obrir el procediment, el dret a reclamar al President. I ell mateix o els seus diputats tenen el dret d’anul·lar la negativa a obrir un procés de supervisió. Anul·lació de la sentència del tribunal directament és proporcionada per l’llistats casos. El Tribunal Constitucional interpreta les lleis i avalua la seva conformitat amb la Llei Bàsica en un cas considerat per tots els altres tribunals. La decisió del Tribunal Constitucional sobre la reclamació (positives i negatives, també pot ser motiu per a la revisió de la RF Forces Armades, com abans actes adoptats en el cas, que serveix com a motiu per a la queixa al Tribunal Constitucional, i altres actes semblants. El Tribunal Constitucional directament no a l’abolició de les decisions judicials. La ECtHR decideix si la violació de la Convenció sobre els Drets Humans en el decurs de la prova per part dels tribunals nacionals. No és dins les seves competències per prendre una decisió sobre el fons. Una decisió positiva d’aquest tribunal també pot ser la raó per a la revisió d’judicial actua en el sistema de tribunals nacionals. L’anul·lació de la sentència del tribunal és una prerrogativa només més alta instància judicial. No hi ha altres autoritats tenen dret a tractar amb aquests problemes o per, d’alguna manera, influir-hi. En la web del President de la Federació de rússia, per exemple, expressa que ell no interferir amb el sistema judicial.\nTribunal Civil o militar — no importa\nLa gent sovint es queixen de decisions en el CCA -qualificació de les comissions. No obstant això, són tractades en matèria disciplinària. Per exemple, té sentit que la comissió es queixen del retard en la tramitació per part del jutge, el seu comportament incorrecte. Si prems sobre l’aplicació de la llei, la seva la interpretació, la queixa no seran tingudes en compte. La incorrecta aplicació de la llei, que pot servir com a motiu de sanció, sempre que l’acte confirma aquesta per una autoritat superior. Fins a la sentència del tribunal és rescindit, es considera legal, i no pot ser sancionat per això. Per tal d’evitar saturar el sistema judicial i les relacions públiques, les reclamacions es poden presentar en un temps limitat. S’està sotmesa a la decisió final dins d’un mes, per a interí o la determinació en el termini de dies des del dia en què el tribunal realitza una decisió. Això s’aplica a l’audiència provincial exemple. La cassació es dóna mesos, per a supervisió. En tots els casos, el temps es a comptar des de el dia següent, quan es va prendre la decisió. L’excepció és l’absència de la festa a la reunió. Si la decisió és presa en primera instància, a continuació, el temps per a aquest partit a la crida és a comptar des del dia són els documents rebuts per correu. Les relacions públiques estan regulades legislació vigent. El jutge està obligat a la disputa o durant l’examen de la sol·licitud, si no hi ha cap controvèrsia, per a l’aplicació de la corresponent normativa d’actes. La interpretació ha de complir també amb l’generalment acceptats comprensió de la llei. La interpretació és proporcionada per l’Constitucional i Suprem, Tribunals. El primer tracta sobre la interpretació de les lleis, a la llum de la Constitució. La segona produeix una generalització de l’aplicació de les lleis i els actes de tenir un subordinat de la natura. Una interpretació de caràcter més general continguda en la Normativa de la Plenums de la RF Forces Armades. A més a més, trimestralment els comentaris de la pràctica en casos concrets, s’emetran. Es descriuen els casos típics, el que és raonable fan referència a queixes i reclamacions. A l’hora de redactar una queixa, és convenient citar la legislació pròpia. De la mateixa manera, una declaració escrita per un tribunal, és més difícil de rebutjar. Al mateix temps, no val la pena repetir o escriure coses innecessàries en documents de la cort. Pràctica jurídica mostra que les queixes estan compilats segons el mateix esquema. El problema és sempre en l’argumentació i la comprensió correcta de la legislació vigent. Quina hauria de ser la queixa de contenir? Hauria d’incloure els elements següents: El nombre de còpies de documents s’ha de correspondre amb el nombre de partits en el cas. Un conjunt és proporcionada a la cort. Malgrat la regulació detallada del procés judicial, l’abundància d’explicacions sobre l’aplicació de la legislació, els errors són presents en cada cas. No obstant això, no cada un d’ells és considerat com un motiu per a la cancel·lació d’un prèviament adoptat judicial llei. D’acord amb la denúncia o no, depèn de la gravetat dels errors comesos: podien influir en la decisió del tribunal a la demanda o no. El CPC ha de repetir diverses vegades la regla sobre la inadmissibilitat de la cancel·lació de la substantiu judicial llei. Però fins i tot això no estalvia una sèrie d’errors quan es tracta de les següents punts: la Pràctica ha desenvolupat moltes campanyes. Tots dos amb experiència representants i jutges utilitzar-los. Va donar la casualitat que és més fàcil aconseguir la cancel · lació a causa de la violació de les normes del procés de dret substantiu. Aquest és un motiu, quan, de fet, la legalitat decisió del tribunal és cancel·lat.\nLes raons són difícils d’explicar\nPerò no obstant això, de manera que passa. Sí, i la vulneració dels articles del codi processal, vist per una autoritat superior, sovint serveix com a base per a l’aplicació de sancions per l’intrús jutge. Per exemple, hi ha errors en la motivació parts. El jutge va fer la decisió correcta, mala interpretació de la llei. I la més alta autoritat de canvis diverses línies, deixant el resultat de la verge. Això passa amb les reclamacions amb diverses reclamacions o en els conflictes, quan van canviar la quantitat de l’import recuperat o ha canviat la decisió sobre algun dels requisits. Per exemple, el Tribunal d’Apel·lació va acordar Desallotjament, no tots els residents de la casa, però només una part demandada. Aplicació a la pista amb una reclamació de vegades condueix a resultats inesperats. En el Tribunal Suprem de la Federació russa, d’aquells casos en què el procediment és obert, una decisió és presa per enviar-los per a la seva revisió a la primera o d’apel · lació exemple. Poques vegades, quan el Suprem Consell, després d’haver cancel·lat totes les decisions preses, emet un nou acte final. La gent a vegades no arriba a resoldre els seus problemes, per una raó és la manca de coneixement. No importa si la decisió del tribunal administratiu o un altre ha de ser objecte de recurs en contra. Què he de prestar atenció a l’hora d’escollir un advocat? Primer de tot, aquests són els següents factors: no canviar l’advocat després de cada sessió o en la fase de recurs. Per a l’estudi dels materials del cas, l’aclariment de tots els matisos pren molt de temps. Un especialista que inicialment es tracta d’un cas particular, és més fàcil decidir com procedir. La substitució és necessari si el degut temps no és donat a l’ cas, el client, l’advocat no pot explicar la legislació vigent. Per tant, el recurs de cassació de la sentència del tribunal civil cas — un de llarg, multi-etapa del procés. Es requereix el coneixement de les circumstàncies del cas que afecti la seva legislació, així com les normes del procés. Fins i tot un petit error pot ser fatal, privant-los de la possibilitat de cancel·lar un òbviament il·legal decisió\nEls diferents tipus de fallida de les empreses


Planning de la setmana del 19 al 23\nPosted on Mai 16, 2008 by reinsercio\nAquest passat dijous, tal i com us havíem anunciat en aquest blog teníem que entrevistar-nos amb gent de la Federació Catalana de Voluntariat Social, doncs bé, finalment l’entrevista s’ha traslladat per la setmana que ve. Una setmana força atapeïda perquè entre dilluns i divendres ens entrevistarem amb uns 8 contactes diferents.\nA més de la Fundació Engrunes (parlarem amb presos i educadores), també parlarem Carlos Quilez (periodista de la SER especialitzat en tema penitenciari), amb treballadors del CIRE (Centre d’Iniciatives per a la Reinserció), amb treballadors del IRES (Institut de Reinserció Social), amb l’àmbit penitenciari de l’entitat Justícia i Pau, amb l’empresa Futur Just (en la qual, entre d’altres, hi treballen persones de l’entorn penitenciari), amb l’entitat Ruido (Associació de Fotoperiodistes Autònoms de Barcelona) que han enregistrat diferents obres teatrals que fan desde Quatre Camins, i finalment també parlarem amb Rafael Torner (Lingüista de la Model) i amb la Federació Catalana de Voluntariat Social.\nFiled under: Diari de rodatge | Tagged: contactes, entitats, penitenciàri, planning, reinsercio |\tLeave a comment »


Escola 0-3. L’infant capaç - Rosa Sensat\nEscola 0-3. L’infant capaç\nEncara em sorprenc de sorprendre’m davant les iniciatives dels infants, de les seves demandes i respostes, de la seva creativitat, de les seves capacitats… Ens recorden contínuament que hem de seguir aprenent i transformant la nostra mirada. Transformar la mirada molt més enllà d’aprendre i entendre conceptes, de seguir receptes o metodologies. Transformar la mirada com a resultat de l’enriquidora, profunda i dedicada tasca de desaprendre per poder entendre des d’un altre punt de vista, observant-nos i reflexionant amb detall sobre tot el que expliquem amb cada gest, provoquem amb cada acció i expressem amb la nostra mirada.\nUna companya ens explica que al matí estava amb una nena, la Vinyet, posant-li la crema solar. Era un moment de trobada entre elles. L’educadora anava buscant la mirada de la Vinyet, posant paraules al que anava passant i, com acostumem a fer, creant una breu història d’allò que havia pogut observar del seu joc durant el matí: «He vist que estaves a la sorra omplint cistells i els passejaves. Semblava que pesaven! Avui en duies les dues mans plenes…».\nAquests moments de cures són la gran oportunitat que tenim per conèixer els infants, per trobar-nos i compartir diàlegs, moments d’atenció privilegiada en els quals tenir cura del vincle que s’està creant entre nosaltres i l’infant. Tenim l’oportunitat de mirar l’infant, d’estar presents i en escolta activa, mostrar-li que ens interessa el que té a dir.\nQuan ja li havia posat la crema gairebé a tot el cos amb cura però també amb esforç (sabeu que les cremes solars són difícils d’escampar) i només quedava una cama, la Vinyet va agafar el pot de crema i es va posar a caminar. L’educadora va tenir un pensament ràpid, volàtil, de «Vinga que ja acabo!», i tot i que la nena havia emprès la marxa ella li va acabar de posar la crema que faltava, amb un gest instintiu, precipitat. Aquest gest va trencar l’harmonia del diàleg tònic que havien establert. La Vinyet es va entrebancar.\nUna escena en la qual segur que ens podem reconèixer en moltes ocasions: fer o acabar de fer allò que ens hem proposat tot i que l’infant ens ha expressat subtilment, o no tan subtilment, que ja té un altre interès.\nL’educadora ens explicava el que li havia passat i feia la següent reflexió: «Què n’he tret jo posant la crema d’aquesta manera? Què he mostrat jo amb el meu gest acabant l’acció sense tenir en compte l’altre? Era urgent acabar de posar-l’hi?»\n«M’hagués pogut esperar a veure què anava a fer ella i després acostar-m’hi, posar paraules al seu interès i demanar-li de tornar juntes al meu: acabar de posar-li la crema.»\nD’aquesta escena tan senzilla en podem treure idees molt profundes. Com veiem realment l’infant?, què pensem que ja són capaços de fer?, quin valor donem a les seves expressions?, sempre els escoltem?, què es mou en nosaltres quan la seva voluntat no té a veure amb el que nosaltres volem que facin o amb el que esperem d’ells?\nL’interès de la Vinyet, quan ha agafat el pot de crema i s’ha posat a caminar, té el mateix valor que l’objectiu que té l’educadora, posar-li crema?\nVam reflexionar sobre aquestes idees, veient com, de vegades, restem valor a les iniciatives dels infants i fem valer més les nostres, creant així diàlegs amb ells d’una sola direcció. L’adult repeteix el que espera o necessita independentment del que fa o diu l’infant entremig.\nQuan en un diàleg només hi ha una direcció, l’infant no se sent escoltat i deixa de comunicar. En sentir que el que ell té a aportar no té un valor o que no se’l comprèn, va perdent les ganes de dir i acaba acceptant la voluntat de l’adult i deixa de creure en la pròpia voluntat. Així és com apareix l’infant passivitzat o obedient.\nL’infant que està construint la pròpia imatge s’ha de sentir competent, ha de sentir que la persona que té davant, la que té cura d’ell, l’entén i li dona importància.\nAquesta autoreflexió que l’educadora trasllada a l’equip està plena de consciència. Lluny de donar per vàlida o justificar la seva manera de fer –«era un moment i així ja té la crema posada»–, dona un valor a la nena i al seu interès. Reflexiona sobre les raons d’aquest gest mecànic que no deixa l’espai per generar trobades on els diàlegs siguin reals. Com a equip pensem que la iniciativa de l’infant sempre ha de tenir espai per esdevenir experiència. No vol dir que l’infant sempre pot fer el que desitja. L’adult ha d’acompanyar i guiar, ja que és tasca educativa acompanyar en l’adquisició d’eines d’interacció social, acompanyar en els ritmes i els temps, donar marcs de seguretat, agafar la responsabilitat de prendre algunes decisions, etc. Significa que, davant d’una iniciativa, la tenim en compte, hi posem atenció i deixem un espai de temps compartit per comprendre què és el que l’infant vol fer. En lloc de seguir amb el nostre interès, mirem l’infant, donem resposta a la iniciativa perquè aquesta esdevingui experiència, acollint i guiant l’acció tot explicant-li què és el que esperem d’ell en aquell moment.\nDe vegades no és tan senzill el fet de discriminar la diferència entre l’infant capaç (que té iniciatives i ganes de cooperar) i l’infant capaç d’aprendre el que nosaltres esperem d’ell i és obedient.\nRecupero la concepció d’infant, de l’infant que és capaç, competent, ric en iniciatives, amb interès pel seu entorn, capaç d’establir relacions eficaces, protagonista dels seus processos de desenvolupament i aprenentatge, camí cap a l’autonomia, des de que neix.\nCompetència de l’infant que, més que saber què, sap com, tal com deia Brunner, i per això l’infant ha de tenir iniciatives i poder-les dur a terme.\nAutonomia real, autonomia que no solament té en compte que l’infant ha d’estar preparat a nivell maduratiu sinó que també ha de sorgir de la pròpia iniciativa i ho ha de fer amb alegria, tal com ens explica Myrtha Chokler.\nRelacionseficaces des de la cooperació. El diàleg que estableix l’infant des de que neix. Relacions on l’adult espera i deixa temps, observa el que l’infant explica amb tot el seu cos, amb la seva mirada, el seu somriure, el plor. Aprenent a entendre el que viu, el que li agrada i el que no, el que demana i necessita. Relacions riques, diàlegs en les dues direccions, com expressa Agnes Szantos, afinar la mirada per discriminar la cooperació de l’obediència.\nProcessos de desenvolupament i aprenentatges, des de la capacitat innata de l’infant de ser protagonista d’aquests i des del coneixement profund de les professionals, per poder-los acompanyar i donar suport amb detall.\nAquesta concepció d’infant, la compartim moltes professionals de la petita infància. Tot i així, després d’haver tingut la sort d’asseure’m i observar la tasca de moltes educadores en diferents projectes i escoles, veig que la teoria i la pràctica no van juntes.\nTot i deixar enrere la idea que l’infant és un got buit que hem d’anar omplint, no acabem de tenir eines per col·locar-nos davant els infants i deixar-los espai per ser, donant-los eines i recursos per donar suport als seus interessos reals. Hem de trobar aquestes eines, ja que fem de model davant dels infants que estan aprenent a conèixer-se a si mateixos i a conèixer el món. Donem-los un model impregnat de valors com l’empatia, el respecte, la flexibilitat, l’escolta…, valors que voldrem que formin part de les seves capacitats i característiques personals per a tota la vida.\nPosant la crema després de deixar que la Vinyet acabés el gest que ja havia iniciat hauríem aconseguit el nostre objectiu i hauríem donat un model positiu i empàtic tot compartint un moment de diàleg, comprensió i complicitat. Podríem haver entès i donat resposta a la seva vivència («veig que tens ganes de posar la crema al cistell») i a la vegada hauríem donat valor a la nostra acció («t’acabaré de posar crema a la cama i després la podràs guardar»).\nResponsabilitzem-nos de canviar la mirada per oferir una altra manera de trobar-nos i relacionar-nos, lluny de la lluita de poder, del judici o de la valoració de quina iniciativa té més valor, sempre quedem més a prop de la comprensió i l’entesa.\nObservem els infants, aprenem a col·locar-nos amb humilitat davant seu, sabent que, tot i la poca experiència de vida en el temps, ja tenen moltes coses a dir, a aportar, a expressar. Aprenem a escoltar-los valorant qui són.\nQuan els infants són tractats amb amabilitat i respecte aprendran a tractar els altres amb respecte i amabilitat.\nJuul, Jesper: El seu fill, una persona competent, Barcelona: Herder, 2012.\nSzanto, Agnès: Una mirada adulta sobre el niño en acción. El sentido del movimiento en la protoinfancia, Buenos Aires, Argentina: Cinco, 2014.\nPikler, Emmi: Claves de la educación Pikler- Lòczy. Compilación de 20 artículos escritos por sus creadoras, Budapest; Associació Pikler-Lòczy, 2018.\nAlidé Tremoleda, coordinadora i educadora de Malaika joc i formació; assessora i formadora de professionals de la petita infància, formació de pedagoga Pikler a l’Institut Pikler-Lòczy de Budapest.\nInscripcions obertes! Formacions a distància – Juliol


7.1 - FUNDACIÓ PARE MANEL - Suport Informàtic — Programa UPC REUTILITZA — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\n7.1 - FUNDACIÓ PARE MANEL - Suport Informàtic\nLa Fundació Pare Manel neix al 2004 com a continuació de la feina que feia el pare Manel ja des dels anys 70. La seva tasca és la de donar suport al col·lectiu de persones desfavorides dels barris de Verdum-Roquetes, en el Districte de Nou Barris. Els seus programes d’acció inclouen el suport als nens i joves de la zona mitjançant l’àrea d’infància, projectes d’inserció, casals d’estiu i un centre obert. També compten amb l’associació esportiva Babar per ajudar a dinarmitzar els joves, així com amb el programa Presons, que dona suport a famílies amb membres dins d’un centre penitenciari.\nA més, gestionen el Punt Òmnia del Verdum i estan en procés de creació d’un Maker Lab per al barri.\nLa fundació necessita suport informàtic en molts àmbits, sobretot en revisió de hardware i configuració de dispositius. D’altra banda s’ha de donar suport al Punt Òmnia, reinstal·lar el software Linux que hi ha i reconfigurar la conectivitat en xarxa, que s’ha perdut.\nLes tasques a fer al maquinari de l’oficina són:\nConnectar les diferents oficines en xarxa\nPosar a punt el servidor per a 2 o 3 grups de treball\nEstudiar com fer les còpies de seguretat\nPensar una solució al núvol de software lliure\nQuè aportarà la participació a la persona voluntària:\nVeure de primera mà les diferents àrees de treball a través de les quals la fundació dona suport al barri. Conèixer el col·lectiu de persones que pateixen situacions d’exclusió i marginació social. Posar en pràctica els coneixements sobre xarxes, servidors i emmagatzematge de dades adquirits a la universitat.\n1r o 2n Quadrimestre o període de vacances.\nAl local de la Fundació, situat al carrer Favència 244, Barcelona.\nA convenir amb el voluntari o voluntària.\nHa de ser una persona oberta, amb iniciativa per gestionar els projectes i les tasques que se’n derivin. Ha de tenir predisposició a fer servir software open source, que és el que fa servir la fundació.


cara i creu pels equips juvenils del club - Club Handbol Igualada\nHANDBOL FORNELLS 23 – AUTOESCOLA PALLARS C.H IGUALADA 15\nCom sempre en terres de Girona, desplaçament llarg , arribem adormits i mandrosos, partit perdut en els 15 primers minuts, 5-0, 7 gols a la mitja part.\nRes a dir, seguim sense rumb, no ho donem tot i tan ens fa perdre la categoria, com no, serem a segona i a acabar la temporada, fem un partit memorable contra OAR, i no competim contra Fornells, no s’entén i cada cop costa mes de tirar endavant.\nÀnims i a seguir treballant\nEntrenats per David , staff tècnic Cèsar Callejas.\nVarem jugar amb: Dani Leon, Eric Perianes, Dimas Fruitós, Sergi Callejas, Edgar Mari, Pol Calvet, Marc Muntané, Agustín Vázquez ,Sergi Noguera, Lluc Farrés, Gil Farrés, Dimas Fruitós ,Bernat Bisbal.\nCH SANT ESTEVE SESROVIRES – 26 AUTO ESCOLA PALLARS CHI – 30\nUN ALTRE VICTORIA PER LES JUVENILS\nUn altre victòria de les nostres juvenils en un partit en que han pogut perdre en els últims minuts per les precipitacions en el joc, unes precipitacions que durant gran part del partit ha sigut la tònica del joc del nostre equip.\nEl partit ha començat molt igualat tant pels encerts com per les pèrdues de pilotes dels dos equips. Cap dels dos podia, ni sabia com controlar el tempo del partit amb moltes precipitacions, i moltes pèrdua de pilotes en la passada, semblava que cap dels dos volia guanyar el partit, i no ha sigut fins el final de la primera part quant les Igualadines han posat una mica més de pausa en el atac, i han pogut marxar en el marcador amb una diferencia de 4 gols deixant el resultat en un 12 – 16.\nLa segona part ha sigut la mateixa tònica que la primera amb l’ única diferencia que l’ avantatge que portava l’equip Auto Escola Pallars CHI els ha servit de coixí fins gaire bé les acaballes del partit, on el partit s’ha tornat boig i l’equip rival ha retallat diferencia posant en el marcador el resultat de 24 – 25 gracies a un parcial de 4 a 0, a falta de dos minuts per acabar el partit. Han sigut moments de molts nerviosisme per part de les Igualadines que no podien posar la pausa que requeria el joc, i sort que el rival els hi ha passat el mateix. Han proposat una defensa individual en tot el camp i les nostres jugadores no han sabut contrarestar-la, fins que una jugadora veterana ha agafat la pilota i anat a buscar ella sola el gol en una jugada individual.\nAquí ha acabat el partit, i en els últims segons hem pogut ampliar la diferencia deixant el marcador en un 26 – 30.\nL ‘ equip Autoescola Pallars, el formant; Xénia Mendez, Martina Morales, Martona Segura, Carla Carbo, Marta Lopez, Elia Dueñas, Ari Gonzalez, Duna Marchante, i les cadets; Julià Ars, Erika Chia, Mèlat Olive i Aina Hornas. Dirigides per Roger Calzada i Max Segura.


Acupuntura per perdre pes al Centre Casals de Molins de Rei - Centre Casals\nAcupuntura per perdre pes al Centre Casals de Molins de Rei\nL’acupuntura és una tècnica o teràpia complementària, reconeguda per l’OMS (Organització Mundial de la Salut). Aquesta teràpia complementària, utilitza unes agulles molt fines, amb la finalitat d’estimular, activar o millorar certs punts del nostre cos, provocant que el nostre metabolisme s’acceleri i puguem cremar més calories.\nEls canals o meridians principals constitueixen el pivot de l’acupuntura. Cada un d’ells presenta un recorregut propi, un horari energètic determinat i correspon a un òrgan, a una comporta o a una funció.\nLa tècnica de l’acupuntura per perdre pes pot controlar la gana augmentant en metabolisme basal i estimulant l’eliminació de líquids a nivell renal, és a dir, els estímuls produïts per l’acupuntura, controlen la gana, disminueixen l’ansietat per menjar i regulen el metabolisme. Tot això afavoreix la pèrdua de pes i potencia l’autoestima.\nA més, si combines la tècnica de l’acupuntura amb altres tècniques que oferim al Centre Casals (mirar aquest post sobre com aprimar) el resultat és molt més ràpid i gratificant.\nLa tècnica de l’acupuntura consisteix en la inserció d’agulles en l’organisme per produir una acceleració dels sistemes digestius i urinaris. Aquesta acceleració comporta una mobilització dels greixos que s’eliminaran a nivell limfàtic i renal.\nDes del Centre Casals hem de dir i recalcar que el fet que es faci acupuntura per aprimar i aconseguir aquest benestar saludable, no vol dir que estiguem exempts de realitzar o de tenir certs hàbits saludables.\nCentre Casals2020-09-28T13:31:00+00:0028 setembre, 2020|


Notícies Escola Balmes | Escola Balmes\nEntrades trobades a: Notícies Escola Balmes\nDATES PREINSCRIPCIÓ CURS 2016-2017\nUs recordem les dates de preinscripció d’alumnes per al proper curs:\nXERRADA SEGURETAT A INTERNET\nEl darrer 10 de febrer, l’alumnat de 6è va rebre, per part dels mossos d’esquadra, la xerrada sobre els consells de seguretat a internet (ciberbullying, xarxes socials, whatsapp, etc.).\nAra, el proper 10 de març, a les 19’30h al nostre centre, es farà la segona part d’aquesta xerrada adreçada a totes les famílies.\nDes de l’escola us insistim en la importància d’assistir a aquesta xerrada. Penseu que aquesta trobada us servirà per saber gestionar amb els vostres fills/es l’ús dels diferents aplicatius mòbils, així com també prevenir-los per tal que el seu ús sigui l’adient a la seva edat. Un mal ús i una manca d’informació podria tenir conseqüències negatives per als alumnes, per tant, un cop més apostem per la prevenció.\nFORUM LECTOR A L’ESCOLA\nAquesta tarda ens ha visitat l’escriptora Núria Pradas, autora d’una seixantena de llibres, entre ells la del personatge més carismàtic i valorat pels seus lectors: la inefable Tieta Adela.\nEls alumnes de 5è i 6è, que ja n’han llegit un parell, han tingut l’oportunitat de poder escoltar-la i passar una bona estona, fent-li preguntes sobre aquestes divertides històries.\nPer un moment, la saleta de l’escola s’ha il·luminat de color i fantasia, ens ha envoltat un ambient relaxat, càlid, alegre i sobretot emotiu.\nAmb una empatia excel·lent, molts alumnes s’han acomiadat de l’autora amb una forta abraçada.\nGràcies Núria per dedicar-nos el teu temps i els teus llibres.\nEl dilluns 29 de febrer els alumnes de l’escola que fan les extra escolars d’instrument van fer una audició per els pares a la Saleta.\nAquest és el programa que van interpretar:\nNahia Gomà “The Chimes” i “Yankee Doodle”.\nYalei Liu “The Old Cotton Picker” i “Old Macdonald”.\nMartina Rengel “El tren” i “The Seabees”\nAnna Casado “Melodia en Do M” i la Nº 16 de L. Papp.\nPau Huerta “Dance of the Gnomes i “Mary had a little Lamb”.\nLydia Rodriguez “el bon caçador”.\nOriol Galindo, l’Elena i en Marc Salom la “Burlesca” i “A la manera de Beyer”.\nÀlex Paraschiv i en Gerard Salgado “Estudio” de M. Carcassi.\nGerard Arnau “Estudio” de F. Carulli.\n10è Concurs Junior First Lego League\nEl passat diumenge 28 de febrer, sis alumnes de tercer van participar en la desena edició del concurs Jr. First Lego League, celebrat a Barcelona. Aquest esdeveniment, de caire internacional, fomenta l’interès dels alumnes per la ciència i la tecnologia, promovent la investigació i la resolució de problemes.\nEnguany, els alumnes havien d’endinsar-se en el món del reciclatge, triant un residu i buscant una solució a la contaminació. En el cas dels nostres alumnes, van decidir construir una planta de reciclatge de vidre, amb una grua, un tobogan d’aigua, una cinta transportadora, un forn i una màquina modeladora. El resultat ha estat excepcional, i l’experiència, de cara als alumnes, molt enriquidora.\nEl proper dimecres dia 2 de març, visitarà als alumnes de 5è i 6è l’escriptora Nuria Pradas Andreu.\nLletres a les aules és un programa que permet que els alumnes lectors entrin en contacte directe amb els escriptors i hi estableixin un diàleg al voltant dels seus llibres i d’altres temes relacionats amb el fet literari com l’ofici d’escriure, el procés de creació, el món editorial.\nEl programa desenvolupa posar en pràctica la capacitat de diàleg, afavorir el respecte i l’interès pel text escrit, fomentar el sentit crític, estimular el gust literari, prendre consciència de la pròpia capacitat d’expressar-se a través del text escrit, etc.\n35 è CONCURS DE DIBUIX ESCOLAR\n6 CONTES PER APRENDRE A SER FELIÇOS\nPer continuar amb el nostre projecte d’arribar a ser una escola intel·ligentment emocional, hem decidit participar amb els/les alumnes de Primària en un concurs de dibuix escolar.\nAquest està relacionat amb diferents contes que treballen alguns aspectes de la Intel·ligència Emocional com son: la cerca de la felicitat, l’autoestima, l’empatia, l’experimentació de les emocions……\nPrimer hem escoltat els contes i els hem treballat a la classe.\nDesprés ens hem deixat portar per les nostres emocions, deixant sortir la nostra creativitat i imaginació a l’hora de fer el dibuix.\nI aquí teniu alguns exemples dels resultats…..són fantàstics!!!!!!!!!!\nParticiparem amb unes altres escoles, i potser arribem a aconseguir algun premi!\nPerò a més de col·laborar amb la nostra participació i els nostres dibuixos, hem après que el principal objectiu d’aquesta experiència no és aconseguir el premi ( que també ens agradaria), sinó entendre el missatge d’aquests contes i tenir clar que tots serem GUANYADORS si amb aquest treball aprenem a ser una mica més feliços!!!!!!\nFELICITATS alumnes per aquets dibuixos on heu aconseguit transmetre tantes emocions i on queda reflectit el vostre aprenentatge i GRÀCIES pel vostre esforç, dedicació i ganes…..una vegada més, sense vosaltres no hauria estat possible!!!\nDimecres passat va arribar a l’escola la Vella Quaresma. És una senyora molt velleta que ve cada any quan marxa en Pallofa. Porta un bacallà a la mà i un cistell ple de verdures. Té set cames i cada divendres els nens i nenes d’Educació Infantil n’hi tallem una. Aquestes set cames simbolitzen les setmanes que van del Carnaval a les vacances de Setmana Santa.\nNo ens agrada gens aquesta senyora tan lletja i malhumorada de cara seria, que ens diu que hem de menjar molt de peix i moltes verdures, que no podem fer gresca, i que hem de treballar molt, molt i “més”.\nEn Pallofa era molt més divertit!\nPerò… la Vella Quaresma, ben pensat, també té coses bones. Quan li tallem una cama, sempre hi trobem un missatge que diu una cosa molt important per a tots els nens i nenes.\nPàgina (12 of 18)Prev...111213...Next


La nova fornada de cinema italià | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nLa nova fornada de cinema italià\nLa Mostra del Cinema Italià revela una generació que mira la realitat social\nBarcelona 9 DES 2015 - 22:58\tCET\nUn fotograma de 'Vergine giurata' de la Mostra.\nTenen en comú que han passat pels principals festivals de cinema internacionals, com la Bernilane, Cannes, Locarno, Venècia, Toronto i Londres, i, en particular, que hi ha una àmplia representació d’opere prime del cinema italià. Deu llargmetratges —sis d’ells primeres pel·lícules— i vuit curts conformen la quarta edició de la Mostra de Cinema Italià de Barcelona (MCIB), que torna a repetir en les sales dels cinemes Verdi de Barcelona de l’11 al 17 de desembre.\nPer què tanta opera prima? Perquè vol representar la realitat d’una nova generació de cineastes italians, com Carlo Lavagna, Piero Messina, Jonas Carpignano, Lamberto Sanfelice, Edoardo Falcone i Laura Bíspuri, amb una mirada original i arriscada de la complexa realitat italiana actual. Per exemple, la que representa Se Dio vuole, dirigida per Falcone, un escriptor que ha donat el pas a la cinematografia amb aquesta obra que interpreta l’actor de comèdia Alessandro Gassman. Una pel·lícula, dirigida al gran públic, que ja ha valgut al seu director el premi David di Donatello i que reflecteix les vicissituds d’una família italiana quan un dels fills planteja que es vol fer capellà. Una altra de les projeccions especials del MCIB serà la pel·lícula més premiada aquest any a Itàlia, Vergine giurata, de Bíspuri, una altra opera prima, que s’inspira en un fet real d’una història —rodada a Itàlia i Albània— interpretada per dones que no accedeixen al matrimoni i es declaren verges jurades. Un jurament que, en síntesi, representa l’admissió total del que suposa una societat patriarcal amb tots els seus privilegis i també els seus codis.\nAquestes dues pel·lícules són projeccions especials de l’edició d’aquest any i exemples del que Daniela Aronica, responsable de la Mostra, posa com a nou cinema italià: “És un relleu generacional d’un cinema amb un llistó molt alt, després de grans directors com Pasolini, Fellini o Visconti. Una creativitat de la qual es va perdre la pista fins a mitjan anys noranta i que en les últimes dues dècades ha emergit”. La Mostra està organitzada per l’Institut Luce Cinecittà en col·laboració amb l’Institut Italià de Cultura de Barcelona. Les pel·lícules que integren l’edició d’aquest any, que en molts casos seran presentades pels seus directors i actors, no s’han estrenat comercialment a Espanya i en alguns casos coincideixen amb l’exhibició a les sales a Itàlia.\n“No és un cinema de denúncia política, són mirades diferents de problemes socials d’uns directors que furguen en les perifèries i deixen al descobert realitats marginals. Una terra de ningú que reflectia Pasolini i que ara, en aquests temps, retrata persones amb una total falta de referències, d’arrelament”, afegeix. És el que passa a Non essere cattivo, que representa Itàlia a l’Oscar a la Millor Pel·lícula Estrangera, obra pòstuma de Claudio Caligari. Una història ambientada als anys noranta a Òstia i la perifèria romana, precisament un dels escenaris que retrata Pasolini en els seus personatges.\nUn cinema que aborda fenòmens de primer ordre actual, com el de l’emigració a Mediterranea, l’opera prima de Jonas Carpignano, que relaciona l’aventura real d’un emigrant que deixa el seu país natal, Burkina Faso, per buscar-se la vida i poder mantenir a la seva filla.\nNous directors en què creuen actors consolidats com Lucca Marinelli, una de les cares de La Gran Belleza, protagonista de Non essere cattivo; o la reconeguda Juliette Binoche, protagonista de L’attesa, de Piero Messina, una altra opera prima de la Mostra.


[ed2k] Segle XX (10-2-2009) L'orquestra del Reich (2007) - TotsRucs\n[ed2k] Segle XX (10-2-2009) L'orquestra del Reich (2007)\nEntrada Autor: lopere » dg. març 27, 2011 15:34\nSegle XX (10-2-2009) L'orquestra del Reich (2007)\nTVRip català x lopere\nPartint de la tesi que Alemanya era "el país de la música", el règim nazi va potenciar com mai abans aquest art, fent-lo servir d'instrument de propaganda política.\nSota el títol de "L'orquestra del Reich. La Filharmònica de Berlín i el nacionalsocialisme", presentem un documental alemany del 2007 sobre una de les facetes més importants de la política cultural hitleriana.\nCom ja hem explicat en altres ocasions, la música va ser l'art predilecte del règim nazi. Partint de la tesi que Alemanya era "el país de la música", i els alemanys, "la nació més musical de la Terra", el Ministeri d'Educació Popular i Propaganda que regentava Joseph Goebbels, amb el suport entusiasta del mateix Führer, va potenciar com mai abans la vida concertística, l'educació musical, les emissions musicals per ràdio, etcètera.\nAquest afany, però, no tenia res d'innocent. Des dels primers mesos del règim, Goebbels ja havia advertit Wilhelm Furtwängler -el millor director d'orquestra del món en aquell moment- que l'artista "no es podia deslligar de les forces directrius del seu temps". Això significava que la música alemanya s'havia de sotmetre a les exigències estètiques, a les fòbies racials i a les necessitats propagandístiques del Tercer Reich.\nI això és el que van fer la Filharmònica de Berlín (nacionalitzada l'octubre de 1933) i el seu director, Furtwängler. Del repertori de l'orquestra van desaparèixer Mendelsohn, Mahler i els altres compositors jueus vius o morts. Els quatre instrumentistes jueus de la filharmònica van ser acomiadats entre el 1933 i el 1934. I orquestra i director, amb tot el seu renom i la seva excel·lència com a intèrprets beethovenians, van esdevenir ambaixadors de prestigi de l'Alemanya nazi a l'exterior i proveïdors de llustre cultural en la propaganda interna del règim, tant abans com després de l'esclat de la Segona Guerra Mundial.\nEfectivament, encara en plena conflagració, la Filharmònica de Berlín va efectuar nombroses gires tant per l'Europa ocupada com pels països neutrals (Espanya, Portugal, Suècia...), mentre oferia concerts organitzats per tota mena d'organismes nazis, concerts concebuts pel règim com un bàlsam espiritual compensatori de les penúries i amargors de la derrota imminent. Només l'arribada dels soviètics, l'abril de 1945, va interrompre l'activitat de l'orquestra. I no per gaire temps, perquè el 26 de maig següent la filharmònica ja tornava a tocar. Furtwängler i alguns altres músics van haver de passar per indulgents processos de desnazificació, i tots es van refugiar en la tesi de l'autonomia de l'art: ells estimaven la música i no pensaven en política. Arturo Toscanini, en canvi, havia refusat dirigir a Alemanya el 1936, perquè, va dir, "no es pot tocar Beethoven en un país oprimit".\nSegle XX (10-2-2009) L'orquestra del Reich (2007) (TVRip català x lopere) (TotsRucs.cat)\nMida: 594 MB\nVídeo: TVrip, 672x386, XviD, 1231 kbps, Qf: 0,190 – 66% Test compressibilitat,\nAudio: TVrip, mp3, 128 kbps, 44,1 kHz, Cbr, Estèreo, (català)


SOs timeline | Timetoast timelines\nBy Ada Salvador\nAmb la Segona Guerra Mundial va sorgir l'informàtica. No existien els SO i els programadors interactuaben amb el hardware a través del llenguatge maquina.\nAmb la Segona Guerra Mundial va sorgir l'informàtica. No existien els SO i els programadors interactuaben amb el hardware a través del llenguatge màquina.\nAcrònim de Electronic Numerical Integrator And Computer (Computador i Integrador Numèric Electrònic), va ser una de les primeres computadores de propòsit general. Era Turing-completa, digital, i susceptible de ser reprogramada per resoldre «una extensa classe de problemes numèrics». Va ser inicialment dissenyada per calcular taules de tir d'artilleria destinades al Laboratori d'Investigació Balística de l'Exèrcit dels Estats Units.\nAmb l'objectiu de facilitar l'interacció entre persona i ordinador, apareixen els conceptes com el monitor resident, precisament per lots (batch processing) i el emmagatzematge temporal.\nEs crea el primer Sistema Operatiu per a un ordinador IBM 704. L'únic que feia era començar l'execució d'un programa quan l'anterior acabava.\nLa màquina IBM 704 va ser el primer ordinador produïda en massa amb maquinari basat en aritmètica de coma flotant, introduïda per IBM a l'abril de 1954. La 704 va millorar significativament a la IBM 701, i en termes d'arquitectura i implementació es pot dir que no va ser compatible amb la seva predecessora.\nEls seus llenguatges de programació van ser primerament: FORTRAN i LISP, així com el MUSIC 1, que es pot dir és el primer programa de música per ordinador, de Max Mathews.\nEs produeix una revolució al camp dels SO. Apareixen conceptes com sistema multitasca, multiusuari, multiprocessador i sistema a temps real.\nSISTEMA MULTITASCA: Executar processos o aplicacions al mateix temps. Compartint un o mes procesadors.\nSISTEMA MULTIUSUARI: Proveïr servei i procesament a varis usuaris simultaniament.\nSISTEMA A TEMPS REAL: No te importacia l'usuari sinó els processos\nBSYS és el sistema operatiu basat en cintes descatalogat que IBM subministra amb les seves computadores IBM 7090 i IBM 7094. Un sistema operatiu similar (però amb diverses diferències significatives), també anomenat IBSYS, es va subministrar amb ordinadors IBM 7040 i IBM 7044. IBSYS es va basar en FORTRAN Monitor System (FMS) i en el sistema operatiu SHARE.\nEl sistema de temps compartit compatible (CTSS), va ser un dels primers sistemes operatius de temps compartit; es va desenvolupar al Centre de Computació del MIT. El CTSS es va demostrar per primera vegada el 1961 i va ser operat al MIT fins a 1973. Durant part d'aquesta època, el projecte MAC del projecte MIT també va córrer CTSS, però el sistema no es va estendre més enllà d'aquests dos llocs.\nVa ser una computadora britànica inicial dissenyada i construïda per English Electric. El primer va entrar en servei el 1964 i l'última de les 29 màquines va ser desmantellada el 1980 al National Physical Laboratory.\nAmb l'avanç de la electrònica, va poder començar a crearse circuits amb milers de transistors en un centimetre cuadrat de silici, lo que portaria a desenvolupar els primers sistemes integrats.\nEs produeix un boom en cuestió d'ordinadors personals, apropant aquests al public en general. Això fa que es multipiqui el desenvolupament, creant el lleguatge de programació C.\nRDOS era capaç de realitzar tasques múltiples, amb la possibilitat d'executar fins a 32 les anomenades "tasques" (similars als subprocessos del terme actual) simultàniament en cadascun dels dos motius (primer pla i segon pla) dins d'un espai de memòria de 64 KB. Les versions posteriors de RDOS eren compatibles amb la línia de miniordinador Eclipse de 16 bits de Data General.\nAnys 80: Es va començar a deixar de costat el rendiment i a buscar que el SO sigués amigables, surgint les interficies gràfiques. Nèixen el sistemes operatius com per exemple MacOS, MS-DOS, OS/2.\nMS-DOS (Micro Soft Disk Operating System): Microsoft va comprar QDOS i el va modificar. Va continuar fins la versió 7.1 quan va deixar de funcionar.\nMacOS: L'ordinador Macintosh Incluia característiques novedoses com GUI (Graphic User Interface), multitareas i mouse. Els usuaris acostumbrats a la línia de comandes van tachar el mouse de joguina.\nOS/2: Sistema operatiu de IBM. Es va desenvolupar conjuntament amb Microsoft i després es van separar.\nÉs una computadora d'escriptori desenvolupada per Apple, llançada el 19 de gener de 1983. Va ser un dels primers ordinadors personals a oferir una interfície gràfica d'usuari (GUI) en una màquina dirigida a usuaris de negocis individuals. El desenvolupament de la Lisa va començar el 1978 i va sofrir molts canvis durant el període de desenvolupament abans de l'enviament al preu molt elevat de 9.995 dòlars dels EUA amb un disc dur de 5 MB.\nLa primera versió de la línia de Microsoft Windows. Funciona com un shell gràfic de múltiples tasques de 16 bits a sobre d'una instal·lació existent de MS-DOS. Proporciona un entorn que pot executar programes gràfics dissenyats per a Windows, així com el programari MS-DOS existent. El seu desenvolupament va estar encapçalat pel fundador de la companyia Bill Gates després de veure una demostració d'una suite de programari similar coneguda com Visi On a COMDEX.\nLinux: Versió millorada de Unix, en principi treballaba en comandes, però més endavant es va implementar un servidor gràfic i gestors de finestres com KDE, GNOME.\nSolaris: Tipus Unix desarrollat per Sun Microsystems.\nMicrosoft Windows / Windows NT: Família de sistemes operatius de Windows. No va a arribar a ser un SO amb entorn gràfic fins el Windows 95. Més endavant el seguiria el Windows 98.\nFreeBSD: Inspirat en la 4.4 BSD-Lite de UNIX.\nEs tracta d'una sèrie de sistemes operatius informàtics, inicialment creats per Microsoft i IBM sota el lideratge del dissenyador de programari d'IBM, Ed Iacobucci. Com a conseqüència d'una disputa entre les dues companyies sobre com situar OS / 2 en relació amb el nou entorn operatiu de Windows 3.1 de Microsoft, les dues empreses van separar la relació el 1992 i el desenvolupament de OS / 2 va caure exclusivament a IBM.\nEl 22 d'octubre de 2009 es va llençar el Windows 7, per al món inalambric. També marca el debut de Windows Touch, per a usuaris amb pantalles táctils. Versions: Home Basic i Premium, Professional i Ultimate. Tot en versions 32 i 64 bits.


Australàsia - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Australasia)\n0° N, 100° E / 0°N,100°E / 0; 100\nEl terme fou establert per Charles de Brosses a Histoire des navigations aux terres australes (1756). El terme derivà del llatí per designar el sud d'Àsia, és a dir l'Àsia austral, en contraposició a l'àrea de Polinèsia (a l'est) i el Pacífic sud-est (la Magellanica), o la Micronèsia (al nord-est).\n3 Geografia ecològica\nPel que fa a la geografia física, Austràlasia inclou el continent australià (inclosa Tasmània), Nova Zelanda i la Melanèsia: Nova Guinea i les illes veïnes dels nord i est d'Austràlia a l'oceà Pacífic. La designació de vegades s'aplica a totes les terres i illes de l'oceà Pacific que limiten entre l'equador i la latitud 47° sud.\nLa majoria d'Austràlasia descansa sobre la placa indo-australiana, juntament amb l'oceà Índic a l'oest i l'oceà Antàrtic al sud.\nBandera olímpica d'Austràlasia\nGeopolíticament, Austràlasia és sovint usada per determinar a Austràlia i Nova Zelanda juntes. Diverses organitzacions usen aquest nom per designar la pertinença a aquests dos països. Al passat, també s'usà per designar l'equip esportiu resultant de la combinació d'Austràlia i Nova Zelanda. Aquest equip participà en la copa Davis de tennis entre 1905 i 1913, i als Jocs Olímpics de 1908 i 1912.\nDes de la perspectiva ecològica, es pot parlar de l'ecozona d'Austràlasia, com una regió diferenciada amb una història evolutiva comuna amb gran varietat de flora i fauna autòctona.\nEn aquest context, Austràlasia is limita a Austràlia, Nova Guinea i les illes veïnes, incloses les illes indonèsies de Lombok i Sulawesi. La línia de Wallace és la línia divisòria biològica que separa Austràlasia d'Àsia i és la frontera de les dues plaques tectòniques.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Australàsia\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Australàsia&oldid=24495237»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 ago 2020 a les 14:34.


Entitats de comerç i hostaleria de Mataró signen un acord en matèria de conciliació de la vida personal i laboral - Ajuntament de Mataró\nEntitats de comerç i hostaleria de Mataró signen un acord en matèria de conciliació de la vida personal i laboral\nL'Institut Municipal de Promoció Econòmica de Mataró (IMPEM) impulsarà la posada en marxa del projecte "Facilitem la conciliació" en els sectors del comerç i l'hostaleria de la ciutat. La iniciativa permetrà desenvolupar un pla d'acció per millorar en els aspectes de conciliació de la vida personal i laboral de 50 empreses del sector.\nLa presidenta de l'IMPEM, Alícia Romero, la responsable del Programa per a la Igualtat d'Oportunitats del Departament de Treball de la Generalitat de Catalunya, Sara Berbel, el president delegat de l'Àrea de Promoció Econòmica de la Diputació de Barcelona, Teodoro Romero, el president de la Unió de Botiguers de Mataró, Salvador Floriach, el president de l'Associació de Comerciants i Professionals del nou centre de Mataró, Jordi Llargués, i el president del Gremi d'Hostaleria i Turisme de Mataró i el Maresme, Antoni Graupera, van signar dimarts passat un conveni de col·laboració per desenvolupar el projecte.\n"Facilitem la conciliació" comptarà amb el suport tècnic i econòmic del Programa d'Igualtat d'Oportunitats del Departament de Treball de la Generalitat; de la Diputació de Barcelona dins el marc del projecte Ressort, Iniciativa Comunitària EQUAL, del qual es soci l'IMPEM i que vol promoure la responsabilitat social de les petites i mitjanes empreses; i per últim l'aportació tècnica i econòmica del mateix IMPEM.\nEl projecte tindrà 5 fases d'execució:\nDiagnosi general per detectar la maduresa de les empreses participants, pel que fa a la responsabilitat social. Aquesta fase la desenvoluparà el personal tècnic de l'IMPEM, amb l'eina dissenyada en el marc del Projecte Equal Ressort.\nDiagnosi de conciliació, que consisteix en la utilització de l'eina "les 6C de la Conciliació" desenvolupada pel Departament de Treball de la Generalitat. El personal tècnic de l'IMPEM, amb l'assessorament del personal tècnic del Departament de Treball, farà entrevistes a les empreses participants per obtenir una primera diagnosi.\nPla d'acció que han de desenvolupar les empreses: compromís per part de les empreses participants de començar a treballar aquells aspectes que en la diagnosi es manifesten com a millorables. Aquest pla d'acció es desenvoluparà entre una consultora externa i personal tècnic de l'IMPEM.\nAvaluació: la mateixa eina "les 6C de la Conciliació" proposa una metodologia d'avaluació per tal de millorar les accions que s'han implementat.\nDifusió: les empreses participants seran candidates a sortir publicades en els llibres de bones pràctiques que edita l'IMPEM, així com a un reconeixement públic en la Nit de l'empresa.\nAl programa hi participaran 24 comerços associats a la Unió de Botiguers de Mataró, 6 comerços de l'Associació de Comerciants i Professionals del Nou Centre de Mataró i 20 empreses del Gremi d'Hostaleria i Turisme de Mataró i el Maresme. El programa tindrà una durada inicial de 8 mesos. L'IMPEM té la intenció de seguir avançant en aquesta línia i incorporar-hi altres sectors econòmics de la ciutat d'acord amb els resultats d'aquesta primera iniciativa.\nSegon estudi de bones pràctiques de responsabilitat social\nCoincidint amb la signatura del conveni per l'execució del projecte "Facilitem la conciliació", l'IMPEM ha presentat el segon "Estudi d'identificació de bones pràctiques en Responsabilitat Social a les PIMES de Mataró". El volum recull les accions desenvolupades per 14 empreses de la ciutat, que ha demostrat una integració total de les bones pràctiques en Responsabilitat Social en la seva gestió quotidiana.\nAquesta iniciativa rep el suport del projecte Ressort de la Diputació de Barcelona, dins de la iniciativa comunitària Equal. El primer estudi de bones pràctiques editat l'any passat per l'IMPEM va recollir les accions desenvolupades per 12 empreses. En el procés de selecció de les empreses per aquest segon estudi han participat 24 empreses.\nS'entén per empresa responsable socialment aquella que es compromet amb el seu territori, tant pel que fa al medi ambient, com als recursos humans. Les empreses i els àmbits d'actuació de bones pràctiques en Responsabilitat Social detectats per aquest segon estudi són:\nCentre geriàtric Can Boada, SL\nparticipació interna i formació\nFibranet NSP, SL\nGrup V&H Enginyer Consultors, SCCL\nparticipació interna i intercooperació\nMAP. Serveis a les persones, SL\nformació i conciliació laboral i personal\nNova Europa Macia Merlos Associats, SL\nPerruqueria Pèls, SL\nSAD Suport, SCCL\nigualtat d'oportunitats i medi ambient\nSala assessor informàtic, SL\nSEDNA Engineering, SL\nrelacions empresarials i medi ambient\nStar Tèxtil, SA


El Club de Lectura Llibr@venturers recomana...(II) - Llibres i més\nEl Club de Lectura Llibr@venturers recomana…(II)\nContinuem amb les lectures recomanades des del Club de Lectura Llibr@venturers. Si tens entre 10 i 12 anys, vols llegir i ja has devorat tots els llibres que tens a casa, recorda que a através d’eBiblio pots accedir a contingut digital.\nProhibido leer a Lewis Carroll. Diego Arboleda\nL’ Eugéne Chignon és la jove institutriu francesa que viatja fins a Nova York per fer-se càrrec de l’Alice, la filla d’un ric matrimoni.\nLa família Welrush ésd’allò més peculiar i l’Alice, la nena de qui s’ha de fer càrrec la senyoreta Chignon, és una rèplica gairebé exacte de l’Alícia del llibre escrit per Lewis Carroll.\nUn llibre amb què us fareu un fart de riure, il·lustrat magistralment per Raúl Sagospe.\nProhibido leer a Lewis Carroll (eBiblio)\nDiego Arboleda a les biblioteques de Vilanova\nL’escriptor David Walliams va debutar amb La increïble història de…El noi del vestit i no podia estrenar-se amb més d’èxit.\nA l’autor súpervendes, se l’ha comparat amb Roald Dahl i des de la publicació de El noi del vestit ja ha publicat un bon grapat de títols més.\nEn Dennis és el protagonista absolut d’aquesta història. Un noi ben especial que conviu únicament amb el seu pare i el seu germà, des de la marxa de la seva mare, i que trobarà gràcies a la Lisa el bri d’aire fresc que li feia falta.\nEl noi del vestit (eBiblio)\nDavid Walliams a les biblioteques de Vilanova\nEscarlatina, la cuinera difunta. Ledicia Costas\nAmb Escarlatina, la cuinera difunta vam posar punt i final al club de lectura Llibr@venturers el passat curs. I no vam poder triar una lectura més plena d’aventures per acomiadar-nos fins al curs vinent. Aventures i receptes, perquè el llibre de l’autora Ledicia Costas és plena de receptes ben bones, com ara, Magdalenes casolanes per llepar-se’n els dits, Cookies de xocolata mida XXL, Flam de xocolata o Ratatouille.\nI és que el protagonista, en Ramon, és un apassionat de la cuina que rebrà per al seu aniversari un curs de cuina ben especial que el portarà fins a l’Inframundo.\nEscarlatina, la cuinera difunta va ser guardonat amb el Premio Nacional de Literatura Infantil y Juvenil i us el recomanem sense cap mena de dubte!\nEscarlatina, la cuinera difunta (eBiblio)\nLedicia Costas a les biblioteques de Vilanova\nI per concloure aquest seguit de recomanacions que us fem arribar des del club de lectura Llibr@venturers, us suggerim Un noi anomenat Nadal de Matt Haig.\nEspecialment recomanat per a tots els que creieu en la màgia, Un noi anomenat Nadal és un llibre farcit d’aventures protagonitzat pel Nikolàs . El jove protagonista recorrerà tot Finlàndia, coneixerà un grapat de personatges fantàstics i, en concloure la seva travessia, no-res tornarà a ser igual ni per a ell ni a per a nosaltres…\nUn noi anomenat Nadal (eBiblio)


eskmanag - Grups de Música\nEspectacle: eskmanag - Grups de Música\nTres grups penedesencs un de musica experimental, un altre de hardocre i un ultim que és una confluencia d'estils dins el heavy metal. Tots tres amb molta experiencia amb directe i un o varis disc/maquetes editades. Essers, Alatak i l'E.s.k. tots tres amb grantia de fer passar una bona estona, lletres ironiques i de protesta amb un ritme brutal. Gran alternativa a orquestres de festa major per el jovent inconformista.\nEssers: grup penedesenc amb estil propi definit que realitza una fusió entre el hardcore el metal i la musica alternativa\nAlatack grup compromes politica i socialment amb molta energia sobre l'escenari, amb una maqueta editada, les seves lletres han creat consignes. E.s.k.\nA partir de el heavy metal i de vells discos de death i black va neixer l'esk grup indefinit dins el metal i que ha creat afició a tothom qui l'ha escoltat, son moltes les persones que demanen per saber quan toquen.\nPa amb 5 micros vocals i sonorització per a 3 instruments electrics, i per a una bateria. Amplificadors per part del grup si es neccesari. No exigim llums portem escenografia en forma de bandera de fons i agrairiem suports per penjar-la, l'espectacle es la musica.\nTarifa orientativa per grup. També es poden contractar individualment.\nDemanar informació sobre l'espectacle: eskmanag - Grups de Música\nActe eskmanag - Grups de Música


Viquiprojecte:Anime i Manga - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nViquiprojecte:Anime i Manga\nBenvingut al Viquiprojecte Anime i Manga, un grup d'editors de Viquipèdia que té com a objectiu crear, ampliar, millorar i estandarditzar els articles relacionats amb l'anime i el manga.\nSi tens alguna pregunta, no dubtis a preguntar a la pàgina de discussió, si us plau.\n1 Abast del projecte\n1.1 Temes coberts\n1.2 Temes no coberts\n2 Articles sol·licitats\n3 Articles a millorar\nEl Vikiprojecte Anime i Manga inclou tots els temes relacionats amb l'anime i el manga, així com tots els mitjans de comunicació, les persones, les organitzacions i fandom substancialment relacionat amb qualsevol franquícia d'anime i/o manga. Això inclou temes internacionals necessaris per garantir una cobertura completa dels temes centrals.\nAnime, incloent televisió, OVAs i pel·lícules d'animació.\nManga i novel·les lleugeres, incloent sèries i volums recopilatoris.\nEls mitjans de comunicació que pertanyen a les mateixes franquícies com els anteriors, inclosos els videojocs, novel·les visuals, versions live action, àudio drama, bandes sonores, i els espectacles teatrals i musicals (com Tenimyu).\nPersonatges notables, episodis, temes, i la mercaderia dels mitjans esmentats.\nDirector (per exemple, Hayao Miyazaki) i mangaka (com Rumiko Takahashi) i altres membres del personal de producció notable.\nEditors japonesos i estudis de producció (per exemple, Shonen Gahosha i Gainax) i distribuïdors internacionals (com ADV Films i FUNimation Entertainment).\nPublicacions i llocs web japonesos o internacionals notables destinats per a la seva revisió i comentari d'anime o manga (com Newtype o Animi News Network ).\nDobladors, japonesos i internacionals, el principal treball és en l'anime i els papers són generalment notables (com Takehito Koyasu o Carles LLadó).\nCompositors, bandes i músics basats principalment entorn a l'anime o el manga.\nEls principals aspectes del fandom: inclosos els convenis (per exemple, Comiket o Otakon), terminologia i conceptes com otaku, i altres pràctiques.\nTemes no coberts[modifica]\nEncara que el seu abast és ampli, el projecte manté un enfocament essencial sobre anime, manga i mercaderia relacionada originalment concebut per al consum japonès. Això no inclou els treballs amb l'associació accidental o de menor importància.\nObres animades o impresos produïts pel consum fora del Japó que tanmateix aprofiten o són similars als mitjans de comunicació japonesos, en termes de contingut o de forma (per exemple, l'animació xinesa, coreana, manhwa, manhua i còmics manga d'estil occidental.\nEls mitjans de comunicació, especialment els videojocs, en què personatges d'anime o manga fan aparicions fora de context.\nManga pre-modern com Choju-jinbutsu-giga, els seus artistes i altres elements relacionats.\nCompositors, músics i bandes amb associació a l'anime o manga amb poca importància, com tenir només unes poques de les seves cançons cantades per una obertura de l'anime.\nArticles en discos recopilatoris amb només uns pocs anime o temes relacionats amb el manga.\nSeries de anime i manga\nAssassination Classroom Fet!\nCharlotte (anime) Fet!\nKono Subarashii Sekai ni Shukufuku o! Fet!\nEstudis d'animació destacats\nHeus aquí la llista de participants d'aquest Viquiprojecte. Afegeix-t'hi:\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Viquiprojecte:Anime_i_Manga&oldid=22454449»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 des 2019 a les 23:52.


La concentració dels diumenges al Pla de Lledoners es torna a suspendre - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa concentració dels diumenges al Pla de Lledoners es torna a suspendre\nCom la setmana passada, la suspensió es fa per seguretat davant l'activació de perill per l'onada de calor\nredacció | sant joan de vilatorrada 05.07.2019 | 11:48\nConcentració el vespre del retorn dels presos independentistes ARXIU/ÒSCAR BAYONA\nConcentració el vespre del retorn dels presos independentistes\nAquest diumenge tampoc no hi haurà concentració al Pla de Lledoners en suport als presos independentistes. Com ja va passar la setmana passada, el motiu que no hi hagi convocatòria és per seguretat, d'acord amb els Mossos d'Esquadra, perquè hi ha activada una nova alerta per onada de calor.\nEl que es vol evitar d'aquesta manera és una concentració de gent en un lloc sensible. El 30 de juny era previst que es reiniciessin les concentracions que cada diumenge es van fer al llarg de mesos per donar suport als líders independentistes presos, després del seu retorn a la presó de Sant Joan de Vilatorrada (el 26 de juny passat), un cop acabat a Madrid el judici al Suprem. Concentracions encapçalades especialment pel col·lectiu Música per la Llibertat.\nDiumenge passat es va haver de suspendre pel nivell 3 d'alerta per l'onada de calor que es va activar durant tres dies, i aquest cap de setmana es torna a repetir la situació.


CLIC Fotoperiodisme Jove 2021\nEl Clic recull una selecció d'obres fotogràfiques de joves autors catalans, el denominador comú dels quals és la sensibilitat pels temes socials. El CLIC Fotoperiodisme Jove 2021 t'ofereix dues 2 modalitats de premis i una d'ajuts:\nTermini de presentació de sol·licituds: Fins al dia 16 de juny de 2021.\nRESOLUCIÓ TSF/1413/2021, de 7 de maig, de convocatòria dels premis i ajut Clic, Fotoperiodisme Jove, corresponents a l'any 2020 (ref. BDNS 562394).


11 regals del dia de Sant Valentí dels adoradors de Sephora Beauty - Cabell\n11 regals del dia de Sant Valentí dels adoradors de Sephora Beauty\nDesplaçar-se, grans magatzems: hi ha una nova parada única a la ciutat. Bé, està bé, Sephora no ho és exactament nou - Però tenir en compte que vingueu el dia a Sant Valentí, pot ser un nou tren de pensament. Tot i així, és el que té sentit; podeu comprar pràcticament tots els clàssics Regals del dia de Sant Valentí de Sephora, incloent perfum, espelmes i ocasionalment la floresta a la llum.\nHi ha idees de regal al minorista de bellesa que us farà preguntar al vostre gegtee on heu anat a comprar. Agafeu la Conjunt de difusor de temps tranquil de Vitruvi per exemple: el paquet de 135 dòlars inclou un difusor blanc subestimat i una ampolla de relaxant oli de la marca per deixar-la anar. Un cop s'hagin quedat sense l'ampolla, sempre en poden recollir una de nova, també a Sephora; el detallista ofereix una varietat d’olis de Vitruvi, incloent notes específiques com ara calmant lavanda orgànica a altres barreges, com el Pacífic inspirat a la platja.\nO bé, fixeu-vos els llocs d'interès Fragància del dissenyador de Sephora selecció: si el vostre Sant Valentí està més interessat en l'olor que poden portar. Chanel, Yves Saint Laurent, Tom Ford i Maison Margiela són tots els prestatges digitals de Sephora, amb més perfums i colognes arribats tot el temps. (Gucci Bloom Ambrosia di Fiori Eau de Parfum, ningú?)\nI sí, el teu regal podria desitjar res més que una paleta d’ombres d’ulls altament cobejada o un rebombori de pell que no es comprarien ells mateixos. En aquest cas, Sephora definitivament t'ha cobert A continuació, 11 idees de regals del dia de Sant Valentí de Sephora per a algú especial de la vostra vida.\nCrema per a la cara 215 dòlars. Dra. Barbara Sturm\nQualsevol producte del Dr. Barbara Sturm emocionarà els amants de la pell, especialment una de les seves grapes, com aquesta crema de rostre mega-hidratant.\nVeure a Sephora Gucci Bloom Ambrosia vaig donar Fiori Eau de Parfum Intense For Her $ 107 Gucci See on Sephora Sals de bany de fórmula alta CBD 65 $ Lord Jones\nPètals de flors, sal d’epsom i 240 mil·ligrams de CBD són només alguns ingredients claus en el relaxant bany de Lord Jones.\nVeure a Sephora Kitsch x Justine Marjan Rhinestone Gran cadena de barretes 49 $ Kitsch\nEls barrets de declaració continuen creixent en popularitat, inclosos els de Kitsch, una marca d’accessoris per al cabell al capdavant de la tendència.\nVeure a Sephora Conjunt de difusor de temps tranquils 135 dòlars Vitruvi\nAquest elegant conjunt combina el difusor de pedra de Vitruvi i la seva calmant barreja tranquil·la, que inclou una barreja de sàlvia clari, gerani i ylang-ylang.\nSi compres un maquillatge a algú altre, pot sentir-se una mica nerviós, però aquesta magnífica combinació de neutres i nus quotidians s’adaptaran a la col·lecció de qualsevol fan de maquillatge.\nVeure a Sephora Col·lecció Ultimate Beauty Sleep 139 dòlars\nEls accessoris de seda de Slip són regals que no deixen de regalar; la funda de coixí i esgarrapades ajuden a protegir els cabells delicats, mentre que la màscara d'ulls entra a la pell a la pell.\nVeure a Sephora La col·lecció Fresh Renewal 200 $ La Mer\nSí, * que * La Mer. Aquest conjunt de valors inclou l’aigua micel·lar netejadora, la loció per tractar i la crema suau hidratant.\nVeure a Sephora Annica Candle $ 68 PHLUR\nLa figa i els flors dominen aquesta espelma minimalista, que es troba en un vaixell de ceràmica de declaració que el vostre giftee reutilitzarà després.\nVeure a Sephora Oli de cos brillant de Soleil Blanc 100 dòlars Tom Ford\nUn favorit del culte, l’oli glitzant del cos de Tom Ford es duplica també com a crema hidratant i perfum.\nVeure a Sephora Mascareta superficial per l’electròlit electrolit F-Balm 52 $ Elefant begut\nNou any al catàleg de Drunk Elephant, F-Balm actua com una dosi addicional d’humitat, cosa que facilita l’entrada en la seva rutina.\ncom portar botes de combat a l’estiu\nmillor bossa de cinturó\ncom portar roba d’entrenament


COFRE ACID HIALURONIC X-MAS(19) 290 MAS\nKIT COFRE ACID HIALURONIC X-MAS(19) 290 MAS\nPVP Recomanat: 99.99\nCOFRE ÀCID HIALURÒNIC X-MAS 2019\nCofre d’edició limitada que conté els productes més demanats per qui busca regalar un detall original i amb un toc exclusiu.\nEl cofre especial amb la línia d’Àcid Hialurònic conté:\n· Lífting Sèrum Hyaluronic Acid (30ml): Sèrum que gràcies a la seva fórmula innovadora d’Àcid Hialurònic, Ruscus i Ginkgo Biloba, aconsegueix crear contorns facials més definits, reafirma i deixa la pell més suau i rejovenida.\n· Energetic Lifting Complex Cream (50ml): Crema amb efecte lífting indicada per aquelles pells que comencen a percebre falta de fermesa, elasticitat i deshidratació. Gràcies als seus principis actius redueix els antiestètics capil·lars i ajuda a la formació de noves fibres de col·lagen.\nEl disseny de la caixa és exclusiu de la prestigiosa dissenyadora d’estampats Mónica Muñoz (Moniquilla), escollida per Metrópoli de El Mundo com un dels 10 nous talents del disseny jove de l’estat espanyol.\nACID HIALURONIC CREMA REAFIR.LIFTING 50ml 027 MAS\nMarca: MASSADAPVP Recomanat: 61.45\nACID HIALURONIC SERUM LIFTING 30ml 011 MAS\nMarca: MASSADAPVP Recomanat: 79.95


IB3N | Un miler de persones assisteixen al Concert de la Lluna a les Vinyes\nIB3 Notícies > cultura > Un miler de persones assisteixen al Concert de la Lluna a les Vinyes\nUn miler de persones assisteixen al Concert de la Lluna a les Vinyes\nLa recaptació, més de 34.000 euros, s'emprarà per contribuir amb els projectes de l'ONG Amics de la Infància, al Perú\nLes bodegues de Macià Batle han estat un any més l’escenari per celebrar la vuitena edició del “Concert de la Lluna a les Vinyes”, amb l’Orquesta Simfònica de les Illes Balears, Ciutat de Palma. Mil persones hi han assistit i la recaptació, més de 34.000 euros, s’emprarà per contribuir amb els projectes de l’ONG Amics de la Infància, al Perú.\nUn escenari poc habitual per celebrar un concert, que cada any congrega multitud de persones. Abans de gaudir de la música, el públic ha fet un tast de la gastronomia i el vi de la terra. Les bodegues de Macià Batle fa 8 anys que organitzen aquesta cita, enguany anomenada “Nit de Broadway”.\nI el moment més esperat: l’Orquestra Simfònica de les Illes Balears, Ciutat de Palma, dalt l’escenari. Sota la direcció de Pablo Mielgo i amb la cantant, Lydia Fairén. El repertori ha entusiasmat: musicals de Broadway, ben coneguts pel públic.


CDC busca assegurar una majoria real per garantir la plena sobirania\nEL CONGRÉS DELS NACIONALISTES\nLa ponència del congrés fixa l'estratègia del pacte fiscal i descarta la consulta prèvia a negociar-lo\nEl full de ruta del congrés de CDC té l'objectiu de crear una majoria social "real" per assolir la plena sobirania. A curt termini, descarta sotmetre el pacte fiscal a referèndum abans de negociar-lo a Madrid.\n260x366 EL TRIDENT DE CONVERGÈNCIA DEMOCRÀTICA Oriol Pujol, al partit, i Francesc Homs, al Govern, són els principals suports del president Artur Mas, tant en l'àmbit orgànic com del discurs. Homs, en una imatge de l'anterior legislatura quan era diputat, està centrat en la tasca del Govern, però el president li va confiar marcar amb Pujol la línia de CDC pels pròxims anys, d'horitzó sobiranista. / FRANCESC MELCION EL TRIDENT DE CONVERGÈNCIA DEMOCRÀTICA Oriol Pujol, al partit, i Francesc Homs, al Govern, són els principals suports del president Artur Mas, tant en l'àmbit orgànic com del discurs. Homs, en una imatge de l'anterior legislatura quan era diputat, està centrat en la tasca del Govern, però el president li va confiar marcar amb Pujol la línia de CDC pels pròxims anys, d'horitzó sobiranista. / FRANCESC MELCION\nEl corpus polític del congrés que CDC celebrarà a finals de març té un pilar fonamental: liderar la consolidació d'una "majoria real" encaminada a la plena sobirania de Catalunya. Així es desprèn de la ponència política que ha elaborat el partit i que es pot consultar íntegra a l'Ara.cat. "El desvetllament nacional és cada vegada més sòlid [...] i cal aprofitar el difús malestar anticentralista per encetar la transició nacional i caminar, així, de l'autonomisme cap al sobiranisme", assegura la ponència, que ha dirigit el portaveu del Govern i secretari de projectes, estudis i programes de CDC, Francesc Homs.\nAquesta transició nacional, anunciada pel president de la Generalitat, Artur Mas, en el seu discurs d'investidura, té en la consecució del pacte fiscal la seva primera fita. El full de ruta dels nacionalistes, però, descarta que se'l sotmeti a referèndum abans de negociar-lo amb el govern espanyol del PP. Els preparatius per dur-lo a terme es farien "en paral·lel a l'estratègia negociadora amb l'executiu espanyol". En tot cas, CDC insta a seguir desenvolupant la nova llei de consultes populars -el seu avantprojecte va rebre el vistiplau del Govern a finals de desembre- i demana que es dugui a terme una "necessària evolució" de l'Agència Tributària Catalana.\nEl sobiranisme, nova centralitat\nLa ponència política del congrés dels nacionalistes -que entronitzarà Oriol Pujol com a secretari general en substitució d'Artur Mas, que passarà a presidir el partit i agafarà el relleu del fundador, Jordi Pujol- assumeix el sobiranisme com a espai central de la política catalana. Per tres motius: el fracàs del tripartit, el fracàs de l'Estatut i la crisi econòmica, que ha deixat "en evidència" la manca de recursos de la Generalitat per fer-hi front.\nPartint de la manifestació del 10-J i del seu lema -"Som una nació, nosaltres decidim"- CDC es veu legitimada per liderar la transició nacional i el pas cap a la plena sobirania. Això sí: sempre tenint en compte que cal una "majoria real" que s'allunyi de la "mera proclama", un terme que serveix per criticar altres estratègies més immediatistes com podria ser la de Solidaritat Catalana, entre d'altres.\nLa voluntat dels nacionalistes és aconseguir una "legitimitat incontestable" a partir de consensos socials "reals", més enllà de l'aritmètica parlamentària. En aquesta línia, la ponència elogia la tasca de la Casa Gran del Catalanisme -que té el seu origen en una conferència pronunciada per Mas el 2007- a l'hora d'integrar sensibilitats externes al partit. Un procés que CDC vol repetir a l'hora de forjar una majoria "real" cap a la plena sobirania, i que, de fet, ja aplica al Parlament a l'hora de buscar el suport del PSC per al pacte fiscal, tot i que ja té el vistiplau -suficient en termes aritmètics- d'ERC i ICV.\nEstratègia per al nou finançament\nLa negociació del pacte fiscal agafa importància al final del document, de 31 pàgines. Els nacionalistes volen un ampli suport a Catalunya per començar a negociar el model de finançament amb el govern espanyol. No es concreten dates, però ja hi ha veus del partit que situen aquest horitzó a finals del 2012 o principis del 2013. "Cal que la negociació no se situï com una simple qüestió financera [...]; cal plantejar les converses en termes d'acord de país i de canvi de cicle històric en les relacions amb l'Estat", assegura.\nTot i que alguns dirigents del partit havien especulat amb la celebració d'una consulta prèvia sobre el pacte fiscal per legitimar-lo davant d'un govern, el de Mariano Rajoy, que no té intenció de singularitzar Catalunya i evidenciar el conflicte, el document que estudiarà demà el consell nacional de CDC ho descarta. Un hipotètic referèndum passaria pel tràmit previ i urgent i no "en paral·lel" de la llei de consultes populars, l'avantprojecte de la qual va sortir del Govern a finals de desembre.\nLa ponència no esmenta l'encàrrec que va fer Artur Mas a la fundació CatDem per forjar la transició nacional. El primer capítol d'aquesta petició és el del pacte fiscal, que la fundació no acabarà fins a finals d'aquest 2012.\nUn 2012 en què Mas i els seus volen donar per acabada l'etapa d'ajustos pressupostaris i iniciar una agenda nacional, que beurà, principalment, d'aquesta ponència política de CDC.


L’alt Lluçanès - Regió7\nManresa | 13·09·21 | 19:04 | Actualitzat a les 17:49\nZona de pins a la zona del Lluçanès ARXIU PARTICULAR\nDavant les primeres serralades prepirinenques, el bosc domina els espais sobre un tapís de prats i conreus. Som a les capçaleres de les rieres del Lluçanès i la Gavarresa\nAltitud: de 600 a 1.000 metres.\nBolets més freqüents: rovelló, pinetell, llenega negra, fredolic, camagroc, molleric, cama de perdiu...\nHàbitat: en aquest territori el pi roig domina clarament l'estrat arbori, en molts casos formant boscos mixtos amb el roure, que també té un paper important en aquestes forests. Les alzines i les pinasses ocupen els vessants més exposats al sol i de menys altitud. El sotabosc és format per arbustos com el boix i el ginebre.\nAls termes d'Alpens, Lluçà, Perafita i Sant Agustí del Lluçanès hi ha les capçaleres de les rieres Gavarresa i del Lluçanès. Per accedir-hi, si venim des de Vic, la millor opció serà prendre la C-17 fins a Sant Quirze de Besora, on agafarem la BP-4654, passat el petit nucli de Sant Agustí del Lluçanès, i arribarem fins a Alpens. En tot aquest trajecte trobarem infinitat de racons que ens faran venir ganes de treure el cistell. Si sortim de Manresa opterem per anar per la C-25 fins a Avinyó per, després, agafar la B-431 per arribar a Prats de Lluçanès, des d'on tindrem la possibilitat d'acostar-nos als boscos dels termes de Lluçà i Santa Eulàlia de Puig-oriol per la BV-4341. Si continuem per la mateixa carretera travessarem per interessants pinedes fins a enllaçar amb la BP-4653 a prop del collet de Sant Agustí. Pel que fa als accessos, nombroses pistes i camins s’endinsen als boscos d’aquest territori. Es recomana anar amb compte, perquè molts d’aquests camins són d’ús privat, estan en mal estat o no tenen sortida.\nLlenegues, rovellons, pinetells, fredolics.... són alguns dels tresors que amaguen aquests racons del Lluçanès. Si ha plogut força, a començament de setembre poden començar a sortir els primers rovellons i pinetells, que podrem collir fins ben entrada la tardor. Les pinedes aclarides i joves són els millors hàbitats per a aquestes espècies. Un bon lloc per provar-ho és el serrat de les Carbasses, entre Sant Agustí i la riera Gavarresa. Si el que ens agrada són les llenegues, els fredolics, els camagrocs i la llengua de bou, haurem d'esperar fins a mitjan octubre per anar a collir-ne. El tram de carretera que va des d'Alpens fins al Cobert de Puigcercós amaga bones llenegueres i obagues on aflora el camagroc i la llengua de bou blanca. Les pinedes aclarides i algunes carenes són aquí l'hàbitat del fredolic.


La Conselleria de Cultura posa a disposició de bars i restaurants rètols de senyalització en català\nLa Conselleria de Cultura, Participació i Esports del Govern de les Illes Balears, ha posat en marxa una acció de foment de l’ús de la llengua catalana en la senyalística de bars i restaurants per contribuir a fer més visible el català a tots els ciutadans i augmentar la seva presència en el paisatge lingüístic de les Illes Balears. Amb aquesta finalitat, des de la Direcció General de Política Lingüística, s’han elaborat fins a set models diferents de rètols adhesius identificatius per als espais interiors d’aquests establiments, («Bany», «Masculí», «Femení», «Accessible», «Privat», «Wi-Fi» i «Canviador»).\nCal destacar que, a l’hora d’elaborar-los, i gràcies a la col·laboració de la Conselleria de Presidència, s’han tingut en compte criteris respectuosos amb la diversitat sexual i de gènere, tant pel que fa al text identificatiu com als pictogrames emprats.\nTot i que els elements senyalitzadors s’han creat per a establiments del sector de la restauració, es poden utilitzar en altres tipus d’espais.\nLa distribució del material, 35.000 adhesius en total, es farà a través de les associacions de bars i restaurants i de la Direcció General de Política Lingüística. També se’n han fet arribar als consells insulars.\nLa Direcció General de Política Lingüística va dur a terme una acció similar l’any 2009 dins la campanya «Ara és la teva. Atén en català». En aquella ocasió, es va distribuir un lot d’elements senyalitzadors per als establiments del sector de la restauració.


El TecnoCampus hi col·labora amb la selecció de nou projectes realitzats durant el curs 2017-2018\nEn concret, s’hi presenten els treballs:\nLa traça com a empremta del cos, de Júlia Núñez;\nLa traça creada entre el mar i la terra, d’Èric Barberà;\nConstelaciones en la piel, de Clara Ruiz;\nTraça, de Andrea Rigalós;\nTraços transitoris, de Marc Herrero;\nAturat en el temps, Guillem Rosell; i\nCaminos de Hierro, Adrià González.\nLa mostra inclou una sèrie de fotografies al voltant de la temàtica de la traça dutes a terme dins de l’assignatura optativa de quart curs Fotografia Documental, impartida pels professors Cristòfol Casanovas, Joan Safont i Carles Paül.\nTambé s’exposen dos Treballs de Final de Grau, ambdós vinculats a la lluita feminista i a l’evolució del paper de la dona en el mercat laboral, sovint amb poc visibilitat.\nEn aquest sentit, s’exposen al FineArt Igualda d’enguany:\nLa mujer trabajadora, de Sandra Gómez; una visió pròpia sobre la dona treballadora en el seu lloc de feina; i\nFotomuntatge, d’Eva Fernández, que estudia els moments històrics claus del fotomuntatge i mostra la poca presència de dones en la professió.\nLa coordinadora del Grau en Mitjans Audiovisuals, Maddalena Fedele, afirma que col·laborar en iniciatives com el FineArt Igualada és una manera de reconèixer els estudiants com a creadors audiovisuals, que demostren la seva formació tant tècnicament com creativament. En aquest sentit, el projecte és una oportunitat tant per als universitaris, que poden fer visible el seu talent, com per al TecnoCampus, que pot posar en relleu la qualitat dels estudis i el talent dels estudiants, i alhora ampliar la promoció del grau en el territori.