Darrers missatges de: jfolch\nPàgines:  2 1\nCompeticions / Ruta / Re: XXIII Cursa de Malgrat / 12 Agost 2012 / 8:30h\nel: 14 Agost 2012, 16:38:04\nCompanys i companyes,Des de l'organització agraïm moltíssim tots els compliments que ens esteu fent arribar en relació a la XXIII edició de la Cursa de Malgrat, memorial Ramon Hernàndez i Turró. Aquesta és la millor recompensa que podem tenir després de mesos de dur treball de molts professionals i voluntaris, contactes amb patrocinadors, col·laboradors, proveïdors... tot per tal de tenir una cursa de bon nivell i que tots plegats poguéssim gaudir de la festa.Veureu que al web de la cursa hi hem penjat algunes fotos, a mesura que n'anem rebent de noves, les anirem afegint. Si algú de vosaltres té àlbums us agrairem que indiqueu si ens autoritzeu a posar un enllaç des de la nostra pàgina.Gràcies per haver vingut a Malgrat!C.A. Malgrathttp://www.camalgrat.net\nel: 11 Agost 2012, 08:04:47\nPer cert, si hi ha acompanyants que es resisteixen a venir recordeu-los que la magnífica platja de Malgrat els espera.A més, tindrem servei de bar per ajudar a aguantar l'espera i de pas col·laborar amb "la causa" (ja sabeu com va...) .Com en els darrers anys, des de megafonia es farà uns seguiment en directe del progrés de la cursa.Fins aviat! 3\nel: 11 Agost 2012, 07:57:59\nSembla que farà caloreta, però ànims! Tindrem els avituallaments, les dutxes, la síndria i la platja a punt per que us recupereu com cal. Aprofitem per comentar que s'ha actualitzat la pàgina de la cursa amb diverses novetats, com la llista d'inscrits amb el corresponent número de pitrall ja assignat, i la pàgina dels sortejos .També cal dir que s'ha hagut de fer una variació del circuit a l'alçada del PK6, la petita "U" que es feia s'ha desplaçat uns metres més enllà. Evidentment això no afetca a la distància total.Avui dissabte ja es poden recollir els pitralls de manera anticipada, recomanem que qui pugi ho faci, sinó, de cara a demà planifiqueu-vos el desplaçament per tal d'arribar el més aviat possible i així evitem cues de darrera hora...Vinga que ja hi som!\nel: 04 Agost 2012, 11:51:15\nJa s'han arribat al limit d'inscrits, moltes gràcies a tots i totes!. Ens veiem el dia 12 .\nel: 02 Agost 2012, 09:18:30\nUs recomanem que no apureu, aquests darrers dies el ritme d'inscripcions ha augmentat considerablement, el més probable és que s'arribi al límit abans de la data prevista.Per cert, s'ha afegit la pàgina dels sortejos al web de la cursa, la llista de premiats es publicarà el dia 10. Que hi hagi sort! 6\nel: 22 Juliol 2012, 09:42:26\nEns han confirmat que s'han revisat el formulari d'inscripció per corregir els problemes de validació que hi havia per a determinats codis de xip. Moltes gràcies a tots els que ens vàreu avisar.Pel que fa al tancament d'inscripcions, els dos darrers anys s'ha arribat al límit fixat, si podeu, us recomanem que no apureu!\nel: 13 Juliol 2012, 16:08:28\nTeniu raó, el reglament diu que es fan 300 metres, però el criteri del director de cursa pot fer que hi hagi alguna variació.Si es confirma l'interès que s'està detectant aquest any en aquesta categoria, és probable que s'apliqui algun petit canvi. Estigueu atents al web de la cursa, si no, podeu estar segurs que s'informarà puntualment per megafonia de la hora i lloc de sortida de cada prova.En el cas dels més menuts el més important és visquin l'ambient, s'ho passin bé i s'enduguin una medalla cap a casa, tots sabem la il·lusió que fa guanyar-la, i tambe el veure com la porten penjada amb aquella cara de satisfacció...Pel que fa als que tingueu problemes amb les inscripcions, el més pràctic és que contacteu directament amb championchip (admin@championchip.cat), tot i que des de la bústia del club també se us oferirà atenció personalitzada i ràpida (en la mesura del possible) 8\nel: 07 Juliol 2012, 16:30:35\nSi que hi ha un límit d'inscrits. S'ha posat a 650.Salut!\nel: 07 Juliol 2012, 08:53:14\nInscripcions obertes! El compte enrere pel tret de sortida no s'atura.Tot i la crisi, es mantenen els serveis de l'anterior edició: guarda-robes, dutxes, avituallaments líquids, punts d'aigua (dutxa) en ruta, i la famosa síndria de l'arribada Continuarem informant!\nCompeticions / Ruta / XXIII Cursa de Malgrat / 12 Agost 2012 / 8:30h\nel: 23 Juny 2012, 19:55:21\nCompanys i companyes,De mica en mica es va acostant el dia 12 d'Agost, que és la data en que es celebra enguany la XXIII edició de la cursa de Malgrat de Mar.Esperem que ens surti una prova com la de l'any passat, en que fins i tot la climatologia ens va ajudar a que fos tot un èxit.Mitjançant aquest fòrum us anirem informant de les novetats, per exemple, quan hi hagi les inscripcions obertes.També podeu consultar el web http://www.camalgrat.net/xxiii_cursa_de_malgrat.htmEns veiem el dia 12.L'equip organitzador.\nCompeticions / Ruta / Re: XXII Cursa de Malgrat - 10km\nel: 09 Agost 2011, 01:34:55\nMolt agraïts pels compliments que esteu fent a l'organització, ens ajudeu a carregar les piles per l'any vinent Cris & arcadi42, Nolo58 i CarlesCat, ja hem enllaçat cap als vostres àlbums, gràcies!Ens afegim a la felicitació per la Cris i l'arcadi42 12\nel: 08 Agost 2011, 13:49:53\nCompanys,Des de l'organització us agraïm moltíssim la participació a la cursa de Malgrat, els vostres comentaris són la millor recompensa al gran esforç fet per la colla professionals i voluntaris que cada any treballem per tirar endavant aquest esdeveniment.El gran respecte demostrat per tots vosaltres durant el minut de silenci ens va omplir d'emoció. Cordialment.C.A. MalgratPer cert, les fotos estan molt bé, hi ha algú de vosaltres que tingui inconvenient en que enllacem des de la pàgina de la cursa cap als seu àlbum de fotos?\nel: 05 Agost 2011, 17:39:30\nHola a tothom,Segur que molts ja sabeu com va d'edicions anteriors, però des de l'organització es vol insistir en la recomanació d'arribar amb el màxim marge de temps possible.Les pistes d'atletisme de Malgrat es troben dins del circuit i arriba un moment que s'ha de tallar l'accés amb cotxe, per tant us podria tocar aparcar força lluny, si aneu tard correu el risc de no arribar a temps per recollir el pitrall i prendre la sortida.També es recorda que les fileres de recollida de pitralls s'organitzaran per número, no per ordre alfabètic, per tant cal que abans de posar-vos a la fila reviseu les llistes que hi haurà penjades als plafons.Que tinguem bona cursa!\nel: 30 Juliol 2011, 21:39:01\nJa tenim la cursa de Malgrat aquí!És molt probable que s'arribi al límit d'inscripcions abans de la data prevista. Moltes gràcies a tots per l'interès que heu demostrat.Continueu atents al web de la cursa, el dia 6 publicarem el resultat dels sortejos, a banda d'altra informació que pugui ser d'interès.Recomanem que s'arribi amb antelació per evitar cues tant a l'hora d'aparcar com per recollir els pitralls.\nel: 06 Juliol 2011, 08:12:08\nInscripcions obertes! Estigueu atents al web de la cursa, hi anirem posant informació d'ofertes d'allotjament, premis, regals, sortejos, nous serveis d'enguany...\nPàgines:  2 TinyPortal v0.9.7 © Bloc | Powered by SMF 1.1 RC3 | SMF © 2001-2006, Lewis Media


El alegato de Tàpies contra el mal | MACBA Museo de Arte Contemporáneo de Barcelona\nEl alegato de Tàpies contra el mal\nCon su gran cama de hospital nos invita a reflexionar sobre la violencia y la contemplación interior en días de riesgo.\nCuando Antoni Tàpies instaló una obra permanente en el Macba, en 1998, optó por Rinzen, que cinco años antes había sido premiada con el León de Oro en la Bienal de Venecia de 1993. Entre distintos elementos, destaca una gran cama de hospital situada en la pared y a una cierta altura. Cuando se presentó la obra en Venecia, el país vecino, la antigua Yugoslavia, estaba en guerra. “Es un alegato contra la guerra y la violencia”, explicó el artista. Cuando la instaló en el Macba, añadió que con ella quería “activar un mecanismo que provoque el deseo de contemplación profunda”.\nVolver al dario de confinamiento\nDía 32 >\nOBRAS DE TÀPIES EN LA COLECCIÓN


Professors substituts i interins es manifesten davant d'Ensenyament per exigir el manteniment dels llocs de treball\nCalculen que uns 3.000 docents no obtindran vacant aquest curs i convoquen una vaga pel primer dia de classe\n4 min. Barcelona 29/08/2012 16:26\n260x366 Un manifestant disfressat de la consellera d'Ensenyament, Irene Rigau. Un manifestant disfressat de la consellera d'Ensenyament, Irene Rigau.\nMig centenar de professors substituts i interins s'han manifestat aquest dimecres al matí davant del Departament d'Ensenyament per exigir el manteniment dels llocs de treball. Segons la portaveu de l'Assemblea de Personal Docent Interí i Substitut, Esther Bermejo, "la previsió és que uns 3.000 docents no tinguin vacant", és a dir, que no obtinguin feina per a tot l'any, un cop finalitzin els nomenaments que comencen aquest dijous. Els concentrats han simulat amb un toc d'humor l'acte de nomenaments igualant-lo amb un bingo, protagonitzat per una persona disfressada de la consellera Irene Rigau. L'acte ha finalitzat amb la lectura d'un manifest en contra de la política educativa del Govern.\nLa concentració ha estat convocada per l'Assemblea de Personal Docent Interí i Substitut i la Coordindora Interzones com a punt d'inici d'un seguit d'actes per exigir que es mantinguin els llocs de treball dels interins i substituts per al proper curs, que comença el 12 de setembre. Bermejo ha afirmat que l'augment de ràtios a les aules, d'una hora de classe lectiva per als professors i el fet que les substitucions no es cobreixin des del primer dia farà que hi hagi menys nomenaments. Ha augurat que això provocarà "menys qualitat" ja que no tindran el mateix temps per preparar les classes, corregir o fer atenció directa a l'alumne.\nD'altra banda, també ha denunciat que s'està "precaritzant" la feina dels professors substituts ja que només cobraran per l'hora de classe lectiva, "no per les hores de pati, ni per les tutories, ni per la coordinació de les pràctiques". Davant d'aquesta situació, Bermejo ha dit que no volen "treballar gratis" i ha reclamat a Rigau "que aturi la sagnia que està fent a l'educació pública, perquè l'està liquidant". A més, els concentrats han entregat un manifest al Departament d'Ensenyament amb el seu posicionament i on denuncien un "ERO encobert".\nVaga per a l'inici de curs\nBermejo també ha recordat que la Coordinadora Interzones, amb el suport de la CGT, ha convocat una vaga per al primer i segon dia de curs, 12 i 13 de setembre, per a primària i secundària i per al 19 del mateix mes pel que fa a cicles formatius i escoles d'adults. A més, tenen la intenció que la vaga es mantingui durant dos dies a la setmana durant el curs. Bermejo ha fet una crida a tot el professorat, fins i tot aquells que es trobin a l'atur, a participar d'alguna manera en aquesta vaga. La portaveu ha augurat que la convocatòria "pot tenir èxit" especialment a l'àrea metropolitana de Barcelona perquè ja s'han anat fent mobilitzacions però ha reconegut que a Barcelona "s'haurà de fer un esprint final".\n2.600 nomenaments d'interins\nEl Departament d'Ensenyament preveu fer 2.600 nomenaments telemàtics entre aquest dijous i aquest divendres, que se sumen als 4.400 fets al juliol. Segons ha informat la conselleria en un comunicat, aquests nomenaments permetran que el proper dilluns 3 de setembre, primer dia laborable de curs pels docents, "puguin estar tots amb normalitat al seu lloc de treball". A més, ha assegurat que els centres i els equips directius disposaran de la plantilla docent per preparar l'inici de curs.\nEls nomenaments d'aquesta setmana permetran cobrir les vacants de plantilla a jornada sencera i a mitja jornada que estiguin pendents d'adjudicar a qualsevol nivell educatiu. A banda d'aquest nomenament d'interins, el 6 i 7 de setembre hi haurà un nou procés de nomenaments de substituts, segons les baixes que es detectin el primer dia d'assistència dels docents, com per exemple embarassos o malalties de llarga durada.\nA partir de l'inici de curs, els serveis territorials i el Consorci d'Educació de Barcelona realitzaran actes de nomenaments telemàtics d'acord amb el procediment establert.


VDJOC Catàleg de videojocs en català - totnens\nruta: INICI » ens divertim » VDJOC Catàleg de videojocs en català\nVDJOC Catàleg de videojocs en català\nens divertim, jocs de taula, jocs i joguines, juguem a... 0\nLa Direcció General de Política Lingüística ha creat una base de dades de videojocs en català per mostrar-ne l’oferta i promoure’n la demanda i el consum. VDJOC Catàleg de videojocs en català. Els jocs estan ordenats en diferents categories i n’hi ha per a tot tipus de públic, des de l’infantil per als més petits als adreçats per a jovent i adults. Si en trobeu a faltar algun els hi podeu enviar les dades a través d’aquest formulari.\nVDJOC Catàleg de videojocs en català per a tots els públics\nL’Illa dels Tresors és un videollibre concebut com un recurs lúdic i educatiu amb l’objectiu d’engrescar la mainada i el públic familiar en la descoberta del territori de Mallorca a través de les seves llegendes populars.\nMystic Pillars és un videojoc de trencaclosques amb una història immersiva ambientada en la regió sud de l’antiga Índia.\nEls jocs els trobareu ordenats per categories:\njocs seriosos (serious games)\nSports Connection a partir de 3 anys\nEls jocs poden estar inclosos en més d’una categoria, tot depèn de la temàtica i tipus de jocs. Si aneu a la fitxa dels jocs podreu veure informació com en quina plataforma el podeu trobar, data d’estrena o la qualificació PEGI de l’edat recomanada. Si voleu podeu veure un tràiler del joc i accedir a la web per jugar.\nveure tots els jocs VDJOC de la Direcció General de Política Lingüística de la Generalitat\nQualificació PEGI en els jocs\nPan European Game Information (de sigles PEGI) és un sistema de qualificació del contingut dels videojocs mitjançant una icona. S’utilitza per classificar els jocs per edat recomanada i identifica aquells on s’utilitzen paraulotes, contingut discriminatori, de drogues, de por, de sexe o violent.+info\nHi ha 5 icones d’edat: +3, +7, +12, +16, +18


Conferència sobre la Iniciativa Empresarial a les Illes.\nLa Xarxa de Cambres de Comerç (INSULEUR) i el Comitè Econòmic i Social Europeu (CESE), han organitzat recentment un esdeveniment per debatre sobre l'Iniciativa Empresarial a les Illes.\nEl passat 2 de juny, ha tingut lloc un esdeveniment en col·laboració amb la Conferència de les Regions Perifèriques Marítimes d'Europa (CRPM) i la Federació Europea d'Illes Petites (ESIN). Durant aquest acte, ha intervingut la sra. Marie-Antoinette Maupertuis, membre del Comitè de les Regions (CdR) i ponent de l'Opinió ``La iniciativa Empresarial a les Illes: contribuir a la cohesió territorial´´\nMarie-Antoinette Maupertuis comença recordant la tasca feta en aquest tema mitjançant una línia llarga de dictàmens elaborats pel CESE, CdR i el Parlament Europeu. La creació d'empreses a les illes és essencial per a la vida dins aquestes i exerceix un paper fonamental en la qualitat de vida. És important desenvolupar un teixit d'empreses competitiu i diversificat i per això la política de cohesió i els Fons Estructurals suposen un mitjà exitós en moltes de les illes.\nQuant als factors que preocupen, senyala el desconeixement pel que passarà amb la política de cohesió després del 2020 i la carència d'una dimensió territorial dins el Pla Juncker. A més, no hi ha cap especificitat quant a la insularitat. Molt sovint, s'oblida que les empreses insulars estan afectades per la llunyania i l'aïllament que això provoca. Les Petites i Mitjanes Empreses s'enfronten a una major dificultat quant a la recerca de recursos financers.\nPer tot això, la ponent recomana:\n- Cal garantir mesures generals que permetin una producció de base i intercanvis que es facin de forma més senzilla a les illes.\n- El transport és essencial a les illes-\n- Totes les polítiques europees han de contenir una clàusula d'insularitat.\nPer finalitzat, senyala que s'ha d'impulsar la participació d'empreses insulars en el mercat única però que això només serà possible si s'aplica l'equitat territorial i s'eliminen barreres que encara existeixen.


Comencen les obres prèvies del nou Complex Esportiu Municipal Camp del Ferro, a La Sagrera : Servei de Premsa\nComencen les obres prèvies del nou Complex Esportiu Municipal Camp del Ferro, a La Sagrera\nLa construcció d’aquest nou complex esportiu suposa l’enderroc de les piscines d’estiu del Centre Esportiu Municipal Sant Andreu – La Sagrera i d’altres actuacions urbanístiques que culminaran l’estiu del 2019\nS’invertiran 13,5 milions d’euros en aquest nou equipament, que donarà servei al barri, veïnat i entitats\nAquest setembre comencen les obres prèvies que faran realitat el nou Complex Esportiu Municipal Camp del Ferro a finals de l’estiu de 2019. Les actuacions arrencaran a finals de setembre amb l’enderroc de les piscines municipals descobertes del Centre Esportiu Municipal Sant Andreu – La Sagrera, que es preveu que duri dos mesos.\nTambé s’enderrocaran algunes dependències de l’Escola Llotja, es reubicarà també una estació transformadora d’Endesa, i es traslladarà un col·lector d’aigües. El solar resultant passarà a formar part de l’espai que ha d’ocupar el poliesportiu.\nEn el proper mandat es preveu la construcció de les noves piscines d’estiu i la millora del conjunt d’instal·lacions del CEM Sant Andreu – La Sagrera.\nEl nou poliesportiu de Camp del Ferro\nEl nou poliesportiu Camp del Ferro es construirà a la parcel·la ubicada al carrer Pare Manyanet, 40. En concret, l’equipament comptarà amb una superfície construïda de 7.273m2 i una capacitat per a 800 espectadors. La inversió prevista és de 13,5€.\nDisposarà de tres pistes poliesportives per a la pràctica de bàsquet, futbol, hoquei sobre patins o patinatge artístic, entre altres esports. L’equipament també acollirà diverses entitats del districte, entre les quals el Club Patí Congrés i l’Associació Esportiva Sant Andreu, que també han participat en el procés per plantejar les necessitats que requeria el projecte.\nL’equipament estarà dotat de vestidors, els magatzems necessaris per al material esportiu, graderies, un vestíbul i sales per a l’escalfament.\nEl projecte preveu soterrar parcialment una part important del complex poliesportiu assegurant, a través de diferents mecanismes arquitectònics, una bona ventilació i il·luminació naturals, així com els sistemes reglamentaris i còmodes d’evacuació i d’accés.\nAquest soterrament parcial permetrà reduir l’impacte visual de l’edifici en l’entorn i, alhora, guanyar espai públic urbà al voltant de l’equipament. El disseny permetrà l’eixamplament de la vorera i la creació d’una plaça exterior en la zona d’accés.\nTres pavellons en dues cotes\nEl disseny de l’equipament preveu la construcció de tres pavellons situats en dues cotes diferents. A cada nivell li corresponen instal·lacions poliesportives diferents. En el nivell inferior es troben dues de les pistes dedicades principalment a la pràctica de l’hoquei patins i el patinatge artístic, mentre que al nivell superior, just a sobre de l’anterior es troben les altres pistes esportives.\nEl vestíbul es troba a la planta baixa, amb una zona de triple alçada que relaciona visualment els diferents espais. En aquesta mateixa planta es trobaran també altres espais com el bar, etc. També des del vestíbul de la planta baixa es podrà accedir a una de les graderies, la que correspon a les pistes del nivell inferior. A la planta primera es trobarà l’altra pista poliesportiva, mentre que a la planta segona s’ubiquen les graderies i sales de formació i activitats. Una banda central recorrerà l’edifici de dalt a baix, organitzant els nuclis, les grades, els serveis i les instal·lacions sobreposats a diferents nivells en una única peça.


L’atur de febrer es redueix fonamentalment a la província de Barcelona i al sector serveis – UGT Catalunya\nBy Carles Sánchez Ocupació i atur 2 març 2018\nL’efecte del MWC torna a influir en la reducció de l’atur\nS’han signat 21.534 contractes menys que el mes anterior\nAl mes de febrer l’atur es redueix a Catalunya i se situa en 418.181 persones,\n4.685 persones menys que el mes anterior (-1,11%) i 34.161 persones menys que l’any passat (-7,55%).\nL’atur també decreix a l’Estat espanyol: 3.470.248 persones en situació d’atur, 6.280 persones menys (-0,18%) respecte al mes anterior, i 280.628 persones menys (-7,48%) respecte al mateix període de l’any anterior.\nL’atur baixa fonamentalment a la província de Barcelona, amb 3.482 persones menys en situació de desocupació (-1,14%) i 302.086 persones en situació d’atur. A la resta de províncies:\nTarragona: ha baixat l’atur en 825 persones (-1,56%), i presenta 52.193 persones en situació d’atur.\nGirona: baixa també l’atur en 578 persones (-1,38%), i 41.401 persones en situació d’atur.\nLleida: puja l’atur en 200 persones (+0,90%) i 22.501 persones aturades.\nEn comparació amb el mateix període de l’any anterior, les quatre províncies catalanes han experimentat una disminució de l’atur que oscil·la entre el 4,15% de Lleida i el 8,04% de Barcelona.\nL’atur s’ha reduït més entre els homes que entre les dones: 2.599 homes menys en situació d’atur (-1,39%), per 2.086 dones menys aturades (-0,88%). Respecte a l’atur registrat d’ara fa un any, aquest s’ha reduït: un 10,10% en el cas dels homes (20.723 aturats menys) i un 5,44% en el de les dones (13.438 dones aturades menys).\nTorna a augmentar l’atur entre la població treballadora més jove: El número de persones menors de 25 anys desocupades s’ha situat aquest mes en 29.457 joves, 276 joves més en situació d’atur que el mes anterior (+0,95%). Respecte a l’any passat, el nombre de joves en situació d’atur s’ha reduït en un 7,17%, amb 2.276 joves menys aturats.\nEs redueix la població estrangera desocupada i representa el 20,81% del total de l’atur: Amb un total de 87.038 persones estrangeres en situació de desocupació, 190 persones menys que el mes anterior (-0,2%), i 2.790 persones menys (-3,1%) respecte al mateix període de l’any anterior.\nEs redueix fonamentalment als serveis, amb 071 persones menys en situació d’atur (-1,35%). Segueix la indústria, amb 866 persones menys\n(-1,79%) i la construcció, amb 543 persones menys (-1,49%).\nS’incrementa entre les persones sense ocupació anterior en 537 persones (+2,01%) i a l’agricultura en 258 persones (+2,48%).\nPel que fa a la variació interanual, l’atur s’ha reduït a tots els sectors: als serveis, amb 18.654 persones menys (-5,91%); a la indústria, amb 7.176 persones menys\n(-13,15%); a la construcció, amb 6.147 persones menys (-14,59%); entre les persones sense ocupació anterior, amb 1.509 persones menys en situació d’atur,\n(-5,25%) i a l’agricultura, amb 675 persones menys (-5,95%).\nEs redueix la contractació. Aquest mes s’han signat un total de 241.092 contractes, 21.534 contractes menys que el mes anterior (-8,20%).\nLa contractació baixa a totes les províncies:\nBarcelona:593 contractes menys (-8,02%).\nTarragona:957 contractes menys (-8,26%).\nGirona:758 contractes menys (-8,73%).\nLleida:226 contractes menys (-10,38%).\nComparant aquestes dades amb les del mes de gener de l’any anterior, observem que la contractació s’ha incrementat un 8,42%, amb 18.723 contractes més, augmentant a totes les províncies.\nS’han signat 37.027 contractes indefinits, 796 contractes més que el mes anterior, amb un increment d’un 2,20%, i d’un 12,50% respecte a l’any anterior (4.113 contractes més). La contractació indefinida representa el 15,36% del total de la contractació d’aquest mes.\nS’han signat 204.065 contractes temporals, 22.330 menys que el mes anterior, amb una reducció del 9,86%, però un increment del 7,71%% respecte al mateix mes de l’any passat, amb 14.610 contractes més.\nEl 84,36% de la contractació realitzada aquest mes ha estat\nEl 79,70% de la contractació ha estat al sector serveis (192.153 contractes)\nEl 67,35% del total de la contractació del mes de febrer ha estat temporal i del sector serveis (192.153 contractes).\nEl 52,20% dels contractes del mes de febrer els han signat homes (125.845 contractes), mentre que les dones han signat el 47,80% del total de la contractació d’aquest mes (115.247 contractes).\nAquest mes es comptabilitzen 3.291.909 persones afiliades a la Seguretat Social, un increment de 24.263 persones (+0,74%) respecte al mes de gener. Respecte al mateix període de l’any anterior, l’afiliació s’incrementa en 110.952 persones (+3,49%).\nLa taxa de cobertura de prestacions per desocupació se situa en el 61,17%.\nEl 38,83% de les persones en situació d’atur no cobren prestació o subsidi per desocupació (164.198 persones).\nEl 48% del total de les persones que reben una prestació, cobren una prestació assistencial, la renda activa d’inserció o el programa d’activació per a l’ocupació: 124.159 persones amb dret reben una prestació mitjana de 426 euros.\nEl 68,19% de les persones en situació d’atur registrades a les oficines de treball del SOC cobren una prestació màxima de 426 euros o no cobren res (288.357 persones).\nLes dades que hem conegut avui indiquen que l’atur del mes de febrer s’ha reduït fonamentalment a la província de Barcelona i al sector dels serveis, absorbint el 74,32% i el 86,89% respectivament d’aquesta reducció. En aquest sentit, entenem que novament la celebració a Barcelona del congrés de la telefonia mòbil, el Mobile World Congress, ha estat un factor important per a la reducció de l’atur.\nTot i això, alertem de l’increment de l’atur d’aquest mes entre la població més jove respecte el mes de gener i que la caiguda de la contractació, amb 21.534 contractes menys que el mes anterior.\nSi comparem les dades d’aquest mes amb les que teníem abans de la crisi:\nEn l’actualitat hi ha 160.598 persones més en situació d’atur.\nHi ha encara 78.096 persones menys afiliades a la seguretat social.\nTenim 5.097 joves més en situació d’atur.\nLa cobertura de prestacions s’ha reduït en gairebé 16 punts percentuals.\nEstem consolidant un mercat de treball precari, estacional, amb contractes temporals, parcials, de curta durada i amb baixos salaris, que no genera ocupació de qualitat i que ha minvat clarament el poder adquisitiu de les persones treballadores, incrementant la bretxa salarial i les diferències entre classes.\nLa precarietat continua i augmenta l’atur entre la gent jove, les persones majors de 45 anys i les persones immigrades…\nAquesta tarda, a les 16:30 hores, manifestació dels treballadors i les treballadores de Metro Els treballadors i les treballadores de…\nInfografia sobre l’EPA del tercer trimestre: un mercat laboral més exclouent i precari\nAtur setembre: segueix creixent el nombre de joves en situació d’atur\nSegons les dades relatives al mes de setembre, el nombre de joves en situació d’atur segueix creixent: ara en són…\nLes dades de l’atur de març reflecteixen la contractació estacional de la Setmana Santa i els requeriments del sector serveis\nNo representen una millora de la situació del nostre mercat de treball, sinó la perpetuació d’una contractació de més curta…\nLa reducció de l’atur i la creació d’ocupació amaguen la precarietat del nostre mercat de treball que continua augmentant\nCreix la temporalitat i la parcialitat no voluntària, els falsos autònoms i noves formes de treball atípic EPA II TRIMESTRE…\nInfografia sobre la marxa de joves catalans a l’estranger per motius socioeconòmics al 2015\nInspirada en l’informe Joves Emigrants Sobradaments Preparats 2015 que ha elaborat l’AVALOT.\nInfografia – Atur novembre 2017: molt lluny de la recuperació de l’ocupació\nObertes les inscripcions per a la X Trobada de Joves d’Avalot, enguany sobre el dret a l’habitatge\nJa s’han obert les inscripcions per a la X Trobada de l’Avalot – Joves de la UGT de Catalunya, que…\nLa normativa espanyola per calcular les prestacions d’atur en contractes a temps parcial és discriminatòria\nEl Tribunal de Justícia de la UE considera constitutiva de discriminació indirecta la normativa espanyola relativa al càlcul de prestacions…\nTot i la recuperació de l’ocupació respecte al 2020, dones, joves i persones estrangeres presenten més atur que abans de l’esclat de la pandèmia\nLa UGT de Catalunya insta als partits polítics a convalidar en el Congrés dels diputats l’acord de reforma laboral consensuada…


La Societat Espanyola de Metges d’Atenció Primària reconeix un treball del CAP de Palafolls | Ràdio Calella Televisió\nLa Societat Espanyola de Metges d’Atenció Primària reconeix un treball del CAP de Palafolls\nLa Fórmula Palafolls permet conèixer el percentatge de greix que constitueix el pes del pacient, millorant treballs prèvis que requereixen de la utilització de tècniques més complexes i costoses. Ha estat desenvolupada per un equip liderat pel doctor Eduardo Mill, del CAP de Palafolls, i que recentment ha estat premiada per la Societat Espanyola de Metges d’Atenció Primària (SEMERGEN), en el decurs del seu 41è congrés nacional. En una entrevista a Ràdio Calella TV, el doctor Mill ha posat de relleu la contribució de tot el seu equip en la creació d’aquesta equació matemàtica que ara també ha estat validada per aplicar-se en pacients amb diabetis tipus 2.\nEl doctor Eduardo Mill ha explicat que la fórmula que han ideat permet individualitzar els càlculs. N’ha comentat les millores respecte tècniques prèvies.\nHem aconseguit comprovar el que s’explicava en altres treballs previs de tècniques de mesures directes, que implica utilitzar molta aparatologia, el fet que pacients amb un IMC considerada normal, en realitat tenen un excés de grassa corporal. Aconseguim la individualització de cada pacient amb una tecnologia menys complexa i costosa.\nLa fórmula s’ha provat en 1.400 pacients, tots ells del CAP de Palafolls, que és un dels dispositius de la Corporació de Salut del Maresme i la Selva. La població ha estat clau en el desenvolupament i batejant-la amb el seu nom se l’ha volgut homenatjar.\nFa 13 anys que treballo al CAP de Palafolls, la formula està desenvolupada amb personal del Cap de Palafolls i s’ha estudiat amb la població de Palafolls. Com un humil homenatge doncs a la població, li vam posar aquesta denominació.\nEl doctor Eduardo Mill ha posat de relleu la importància que des de l’administració es fomenti i es doti de recursos la investigació mèdica. Reconeix que la conjuntura actual i la situació de la salut pública no ho facilita i que, davant d’això, els professionals “treuen temps d’on no n’hi ha”.\nEl temps el traiem d’on no existeix, ens l’hem d’inventar (…) L’atenció primària és la porta d’entrada al sistema de salut i cada vegada resulta més complexa la consulta diària, però intentem que no ens afecti i posar en pràctica una activitat que beneficia la població i a cadascun dels components de l’equip, perquè ens estimula a continuar amb força.\nA tot això, el creador de la Fórmula Palafolls ha explicat que la doble validació científica -per aplicar-la a la població general i als pacients amb diabetis tipus 2- marca un bon inici del camí que encara els queda per recórrer.\nSegüent Esquerra posa condicions a la seva participació en el grup de treball sobre el futur de l’hospital\nAnterior “Canta al Mar” tanca la seva vuitena edició amb 1.320 cantaires\nLa Confraria de Setmana Santa necessita portadors per treure en processó el pas gran del Crist a la Creu\n12.680 calellencs i calellenques estan cridats a votar el 21D


El fals «fake» de Notre-Dame - Diari de Girona\nmatías vallés 11.05.2019 | 01:10\nEl fals «fake» de Notre-Dame Diari de Girona\nEl problema no consisteix en què cada vegada ens creiem més les notícies falses, sinó que cada vegada ens costa més de creure'ns les veritables. La sorpresa no sorgeix avui per una sobtada allau de falsedats intoxicadores, sinó per l'escàndol fingit de les persones que als cinquanta anys han descobert que el món ens enganya, una gesta equivalent a iniciar-se en el sexe a la mateixa edat.\nVaig adquirir aquesta cabalosa formació intel·lectual amb motiu de l'entrevista a un senyor francès, el qual va adquirir sobtada notorietat televisiva quant a compatriota de Notre Dame, que en aquells moments cremava per diversos costats. El gal compungit va iniciar la seva evocació catedralícia amb una constatació desoladora, «al principi vam pensar que la notícia de l'incendi era un fake». I després va venir la decepció de la falsa mentida, perquè del discurs es desprenia que un foc follet hagués permès investigar els culpables de la falsedat, acusar-los d'un delicte d'odi a la religió, cremar a la foguera digital, concloure que el món s'estimba cap a la fallida moral. Aquestes extraordinàries reflexions, dignes de Baudrillard, queden anul·lades quan resulta que una simple burilla ha calat en una estructura d'alzina.\nLa tragèdia real de Notre-Dame, a substituir per la catàstrofe quinzenal que sacseja el planeta, no podrà igualar mai el somni de dibuixos animats d'un fake. De fet, el francès va emmudir després de consignar la frustració per no tractar-se d'una notícia falsa. Igual que els seus contemporanis, havia perdut la capacitat de respondre a la realitat. Els incendis i conspiracions falsejats intensifiquen l'experiència humana, ens concedeixen la capacitat d'intervenir davant de la fatalitat. Al cap i a la fi, aixecar-se cada matí amb una resta d'energia és el major fake que pugui imaginar-se sense la intervenció de Putin. Els universos paral·lels existeixen, i es troben en aquest.


Què són els prosumers? - V3RTICE\nQuè són els prosumers?\nCom a agència de publicitat de Madrid especialitzada en comunicació digital sabem que ha aparegut un nou perfil d’usuari no gaire conegut per les empreses anomenat prosumer. L’acabo prosumer es forma mitjançant la mescla de “producer” i “consumer”, és a dir que el seu significat correspon a un tipus de consumidor molt actiu que mitjançant el contingut de marca o de l’empresa produeix el seu propi contingut.\nAquest tipus de consumidor ha aparegut en els últims anys empès per l’era digital en la qual l’usuari es converteix un usuari 2.0 que es mou per un conjunt de tecnologies integrades en un sol suport que és internet i les xarxes socials com Facebook, Google+, Instagram, Pinterest, la integració del Micro Blogging per mitjà de Twitter, l’ús i creació de Blogs, la definició d’estratègies “Social Mitjana”, la definició de “nous” perfils a través de la figura del Community Manager i el Content Curator.\nAquesta era de la informació i digital es nomena així a causa de la seva gran relació amb les tecnologies de la comunicació i la informació. El període es va iniciar amb una revolució digital en la qual les persones van tractar de comunicar-se mitjançant altres suports com va ser internet, anteriorment ja hi havia altres suports, però no tenien un component digital, aquest nou suport fa que la societat estigui basada en el coneixement i en una economia de coneixement.\nAquests usuaris ja no són espectadors, la seva funció actual és aportar, difondre, col·laborar i compartir contingut i els seus perfils en xarxa són espais on hi ha sociabilización i on els altres usuaris poden interactuar i intercanviar idees.\nPerò què fan els prosumers? Aquest perfil d’usuari principalment té una gran afició a un tipus de contingut sobre una marca o producte en concret el qual tracta d’aconseguir mitjançant totes les plataformes possibles a causa que vol enriquir-se i a causa del seu alt interès en est. Al moment que aquest usuari obté tota aquesta informació no està satisfet, vol portar el seu consum de contingut a un altre nivell i aquest a partir del contingut de la marca crea un contingut nou relacionat amb aquesta. Com a exemples tenim els blogs d’usuaris que parlen sobre temes en concrets i que produeixen el seu contingut o les pàgines web on els usuaris poden customizarsabates i altres objectes i compartir-los amb tots els altres usuaris per generar una interacció.\nAquest tipus de perfil pot tenir molts avantatges per a l’empresa o la marca, en primer lloc, és un perfil que genera contingut sobre la teva marca per pròpia voluntat i pel fet de ser un usuari com tots els altres els altres usuaris tendeixen a tenir més en ell que en la pròpia marca i això per a l’empresa li serveix com una promoció més propera dels seus productes. També li propicia feedback a la marca ja que pot veure que opina la gent sobre els seus productes i sobre el contingut que ofereix, aquestes opinions li poden indicar si el treball que s’està realitzant és positiu o negatiu.\nD’altra banda, també pot tenir un impacte negatiu per a l’empresa ja que aquest contingut que generen els prosumers pot ser negatiu per a l’empresa i pot ser contraproduent. En conclusió, són una eina molt útil però s’ha d’utilitzar amb molta cura perquè se’t pot tornar en contra teva. I fins a aquí el post d’avui de V3rtice, esperem que hàgiu pogut conèixer una mica més sobre aquest nou perfil d’usuari i les utilitats i el rendible que est surt per a una empresa.\nVideo corporaitu, què és i per a què serveix?\nCom a agència publicitat Barcelona especialitzada en vídeos corporatius, sempre hem conegut aquesta eina com aquell material audiovisual que tenia com a objectiu “donar-li vida” a l’empresa, mostrant com es treballava, alguna entrevista i imatges de les instal·lacions. Basaven gran part del contingut en parlar de la història, abast, efectivitat i altres. Aquests vídeos avui en dia han passat a anomenar-se “vídeos industrials” ja que han quedat bastant obsolets i gràcies a l’evolució del videomarketing, els avenços han arribat.\nEn V3rtice, agència de comunicació integral de Barcelona, un dels serveis que disposem és la creació de la identitat corporativa d’una marca o empresa.\nL’organització d’esdeveniments gastronòmics està de moda\nEls esdeveniments gastronòmics a Barcelona estan de moda i és que l’organització d’esdeveniments gastronòmics per a v3rtice, agència especialitzada en l’organització d’esdeveniments, suposa un valor afegit.\nIdees de publicitat per atreure clients a un gimnàs aquest estiu\nCom agència publicitat Barcelona sabem quins són els principals mesos de més promoció per a gimnasos i elements esportius. La temporada d’estiu ja ha començat i les marques d’esport amb els gimnasos comencen a florir amb totes les seves campanyes i idees de publicitat per atreure a tot tipus de clients.


Mòdul 1. Protecció del copy rigth electrònico\nEl paper i laimportància de lainvestigacióBeatriz Sora MianaPID_00169989 2.\n© FUOC • PID_00169989 El paper i la importància de la investigacióCap part daquesta publicació, incloent-hi el disseny general i la coberta, no pot ser copiada,reproduïda, emmagatzemada o transmesa de cap manera ni per cap mitjà, tant si és elèctric comquímic, mecànic, òptic, de gravació, de fotocòpia o per altres mètodes, sense lautoritzacióprèvia per escrit dels titulars del copyright. 3.\n© FUOC • PID_00169989 El paper i la importància de la investigacióÍndex1. Què és la investigació?...................................................................... 52. Procés dinvestigació......................................................................... 83. Pràcticum dinvestigació a la UOC................................................ 10Resum............................................................................................................ 12Exercicis dautoavaluació........................................................................ 13Solucionari.................................................................................................. 14Bibliografia................................................................................................. 15 4.\n© FUOC • PID_00169989 5 El paper i la importància de la investigació1. Què és la investigació?Letimologia del terme investigació pot servir de primera aproximació per a ex-plicar en què consisteix. La paraula investigació prové del llatí in (en) i ves-tigare (trobar, inquirir, indagar, seguir vestigis). Daquí que lús més elemen-tal daquest terme sigui indagar o descriure alguna cosa. De fet, lInstitutdEstudis Catalans defineix el terme investigació com lacció dinvestigar;lefecte, entenent el terme investigar com "cercar de descobrir o conèixer (al-guna cosa) indagant i examinant atentament tot vestigi, tot indici, etc".Des del moment en què lhome es va enfrontar amb problemes va començara interrogar-se sobre el perquè, el com i el per a què. Amb aquesta indagaciósobre les coses, duna manera embrionària, va començar el que avui anome-nem investigació. Aplicat al camp de lactivitat científica, la investigació és un procedi- ment sistemàtic, controlat i crític que té per finalitat descobrir o inter- pretar els fets o fenòmens, relacions o lleis dun àmbit determinat de la realitat.Des daquesta perspectiva, shan elaborat moltes definicions per a descriure enquè consisteix la investigació. Alguns exemples són els següents: "La investigación puede ser definida como una serie de métodos para resolver problemas cuyas soluciones necesitan ser obtenidas a través de una serie de operaciones lógicas, tomando como punto de partida datos objetivos" (Arias, 1974, p. 53). "[...] el procés més formal, sistemàtic, i intensiu de dur a terme un mètode danàlisi cientí- fic [...] és una activitat més sistemàtica adreçada al descobriment del desenvolupament dun cos de coneixements organitzats. Es basa en lanàlisi crítica de proposicions hipotè- tiques per tal destablir relacions causa-efecte, que han de ser provades davant la realitat objectiva. Aquest propòsit pot ser ja la formulació-teoria o laplicació-teoria, i condueix a la predicció i, últimament, al control de fets que són conseqüència daccions o de causes específiques" (Best, 1982, pp. 25-26). "La investigación científica es una investigación crítica, controlada y empírica de fenó- menos naturales, guiada por la teoría y la hipótesis acerca de las supuestas relaciones entre dichos fenómenos" (Kerlinger, 1993, p. 11). "Cuando hablamos de investigación científica hacemos referencia a la búsqueda planifi- cada y sistemática de conocimientos o confirmaciones dentro del campo de la ciencia, o que reviste importancia para todos quienes hacen o utilizan la ciencia en cuyo campo se realiza la citada investigación" (Salkind i Escalona, 1999). 5.\n© FUOC • PID_00169989 6 El paper i la importància de la investigació "La investigación es el proceso fundamental a través del cual una disciplina científica desarrolla el conocimiento sobre su objeto de estudio. La investigación permite la vali- dación de las teorías, contribuye a su construcción y, en ocasiones, permite un primer acercamiento a fenómenos nuevos o poco explorados sobre los que tan sólo se dispone de modelos intuitivos o muy próximos al conocimiento común. Igualmente, en el ám- bito aplicado la investigación cumple funciones de evaluación y, con frecuencia, permite buscar soluciones a problemas o demandas concretas" (Martínez i Rodríguez, 2003).Basant-nos en les definicions anteriors, podem enunciar alguns atributs essen- Bibliografiacials de la investigació (Salkind i Escalona, 1999): complementària Podeu ampliar la informa-1)Lainvestigacióésunaactivitatbasadaenlafeinadaltresinvestigadors. ció sobre aquests atributs es- sencials de la investigació enAixò no significa que shagi de copiar la feina daltres investigadors (això seria aquest llibre:plagi), sinó que shan de revisar els treballs precedents per a tenir una base N. J. Salkind i R. L. Escalona (1999). Métodos de investiga-de coneixement per a assentar-hi el nostre treball. Per exemple, si hi hagués ción. Mèxic: Prentice Hall.300 treballs sobre el fenomen del treball emocional i les seves conseqüències,els hem de tenir en compte, com també els seus resultats. És probable que novulguem replicar els resultats que han obtingut, però hem de tenir en compteles seves metodologies, teories i resultats com una base prèvia.2)Lainvestigacióésunaactivitatqueespotrepetir. Sense deixar lexempleanterior, un estudi que analitzi la relació entre el treball emocional i les sevesconseqüències sha de poder replicar en estudis posteriors. Això és així per duesraons:a) Un dels trets de qualsevol troballa científica plausible és que es pot repetir.Daquesta manera, es poden desenvolupar programes dintervenció primeren-ca que produeixen resultats similars quan es repeteixen.b) Si els resultats duna investigació es repeteixen, això significa que poden seruna base per a investigacions addicionals en la mateixa àrea.3)Unainvestigaciódequalitatespotgeneralitzaraaltressituacions. Aixòsignifica que si el treball emocional porta associat una sèrie de conseqüènciesnegatives en un context determinat, aquests resultats probablement seran và-lids en un context diferent encara que relacionat amb lanterior. No obstantaixò, cal no oblidar que la generalització dalgunes investigacions és limitada,ja que resulta difícil duplicar les condicions exactes en les quals va dur a ter-me la investigació inicial. Tanmateix, els resultats de totes les investigacionspoden aportar alguna cosa a altres situacions.4)Lainvestigacióesbasaenalgunraonamentlògiciestàvinculataunateoria. Lactivitat investigadora proporciona resposta a una sèrie de preguntesque no resulten autosuficients, sinó que ajuden a omplir els buits dun tren-caclosques gran i complicat. No és possible pretendre que amb un macropro-jecte sobre treball emocional es puguin conèixer tots els processos involucrats 6.\n© FUOC • PID_00169989 7 El paper i la importància de la investigacióen aquest fenomen. Les àrees dinvestigació shan de desglossar en àrees méspetites, de manera que arribin a lligar-se, molts cops mitjançant una teoriasubjacent que guiï la investigació.5) La investigació sha de poder dur a terme. Un alt nivell dambigüitaten lobjectiu dinvestigació i la falta de marc conceptual fa que una propostadinvestigació no sigui factible. La investigació de qualitat planteja una qües-tió que es pugui contestar i ho fa de manera adequada.6)Lainvestigaciógenerapreguntesnovesiésdenaturalesacíclica. Les res-postes de la investigació davui seran la base per a les preguntes dinvestigacióde demà.7)Lainvestigacióésincremental,ésadir,vacreixentpartintdelquejaesté. Les contribucions habitualment són petites, fàcils de definir. Així, totsels estudis en una àrea sajunten per a produir un cos de coneixement quediferents investigadors comparteixen i que suposa la base per a investigacionsfutures.8)Lainvestigacióésunaactivitatqueshademprendreafidemillorarla Exemplesocietat. La investigació ha de tenir com a meta final la millora de la societat. No seria lícit exposar els sub-Per això, la finalitat no justifica les pràctiques poc ètiques que representen un jectes a una persecució cons-perjudici per a la societat. Sha de trobar la manera de respondre a les preguntes tant en làmbit laboral amb lobjectiu destudiar el tre-dinvestigació sense recórrer a pràctiques possiblement perjudicials. ball emocional i les seves con- seqüències. Aquests atributs caracteritzen la bona investigació, de manera que un enfocament oposat definiria una mala investigació. Així doncs, una mala investigació es caracteritzaria, per exemple, perquè plagia el treball daltres persones, falsifica dades per a demostrar alguna cosa, falseja la informació i enganya els participants. 7.\n© FUOC • PID_00169989 8 El paper i la importància de la investigació2. Procés dinvestigacióLa investigació es guia per una sèrie de pautes, organitzades en una sèrie defases o etapes amb lobjectiu de desenvolupar un coneixement sistemàtic iordenat. Això és el que sha anomenat mètode científic.Hi ha diferents models que contenen els diferents passos del mètode científic,encara que tots contenen una mateixa essència en comú. A continuació, enprimer lloc, es planteja el model plantejat per Salkind i Escalona (1999), i des-prés el model una mica més elaborat desenvolupat per Sackett i Larson (1990).Figura 1. Passos del procés dinvestigacióFont: Salkind i Escalona (1999).Figura 2. Fases del procés dinvestigacióFont: Sackett i Larson (1990). 8.\n© FUOC • PID_00169989 9 El paper i la importància de la investigacióLa primera fase consisteix en general a plantejar una pregunta dinvestigaciósegons el cos de coneixement previ i mancances existents. Aquesta pregunta oobjectiu que es vol investigar resulta el punt de partida per a les fases següentsdel mètode científic, i les condiciona. La taula 1 resumeix a grans trets els tipusdinvestigació que cal fer segons el plantejament dels objectius i la hipòtesique es vol estudiar:Taula 1. Tipus dinvestigació Tipus Objectiu Exemple de problemaDescriptiva Recull informació sobre diferents as- Quin tipus de treball emocional predo- pectes del fenomen que es vol estudi- mina en lorganització? ar, però sense establir-hi relació.Exploratòria Pretén apropar-se a un fenomen nou Hi ha cap relació entre el treball emoci- o poc estudiat sobre el qual no hi ha onal i la justícia organitzacional? teories o hipòtesis fermes.Explicativa Pretén confirmar relacions causals, El treball emocional afecta la satisfacció derivades de models i/o investigaci- laboral dels treballadors? ons prèvies.Font: Martínez i Rodríguez (2003).Resulta necessari destacar, com ja van suggerir Martínez i Rodríguez (2003), Exemplesque la descripció presentada reflecteix un procés dinvestigació ideal. En Alguns dels exemples quelactivitat científica sorgeixen molts condicionants que poden alterar aquest poden alterar el procésprocés. El caràcter aplicat de la investigació i la limitació de recursos poden dinvestigació: la formació de linvestigador o les modes ci-fer que es descuidi lortodòxia científica en benefici duna aplicació immediata entífiques poden fer que les tècniques determinin les qües-i latenció dassumptes que han de ser resolts amb immediatesa. No obstant tions dinvestigació.això, malgrat les limitacions que es poden presentar, aquests models resultenútils com a guia i referent.El pràcticum dinvestigació sobre el treball emocional en les organitzacions de Vegeu tambéserveis està orientat per a dur a terme un procés dinvestigació complet dins del Els mòduls següents daquestsmarc del projecte dinvestigació Emotion Work in the Services Sector. Development materials aprofundiran enof an Empirical and Conceptual Model from a Positive and Multilevel Perspective. aquestes fases que conformen el mètode científic.Així doncs, en el Pràcticum I es plantejarà el desenvolupament de les primeresfases que componen el procés dinvestigació: plantejament de lobjectiu/pro-blema dinvestigació i determinació de la metodologia (tria del mètode, elecciói/o construcció de tècniques i instruments). En el Pràcticum II es duran a termeles últimes fases del procés dinvestigació, enteses com la selecció destratègiesdanàlisi de dades, execució de la investigació i la comunicació dels resultats. 9.\n© FUOC • PID_00169989 10 El paper i la importància de la investigació3. Pràcticum dinvestigació a la UOCEl pràcticum dinvestigació es desglossa en dues assignatures troncals de segoncicle, de sis crèdits cada una, mitjançant les quals lalumnat pot desenvoluparels seus coneixements i competències investigadores. Pràcticum I és la primerapart de les assignatures de pràcticum, que es completa amb Pràcticum II, quetindrà les mateixes característiques i tindrà continuïtat en termes de contin-guts, encara que cal tenir en compte que són assignatures independents.En aquest pràcticum dinvestigació es tractarà el tema del treball emocional,el qual constitueix una de les fonts destrès principals per als treballadors, iconsisteix en la regulació de les seves emocions a la feina. Això és especial-ment destacable en el cas dels treballadors del sector serveis, en què la regu-lació emocional té un paper fonamental. Els empleats han de gestionar lesemocions en la interacció amb els clients com a part de la feina. De fet, moltesdaquestes organitzacions de serveis estableixen formalment quines emocionssón desitjables i avaluen els treballadors segons això.En contrast, els treballadors no sempre poden mostrar les emocions desitja-bles per lorganització de manera natural, especialment en el cas de situacionsdesagradables. És en aquesta dissonància on ha sorgit el concepte de treball emocional entès com el procés psicològic responsable de la regulació de les emoci- ons en la direcció que vol lorganització.Així doncs, aquest pràcticum es planteja amb lobjectiu destudiar el treballemocional en les organitzacions del sector serveis. Més específicament, esplanteja analitzar els factors que intervenen en el procés de regulació emoci-onal (treball emocional).Per a això, es faran una sèrie dactivitats investigadores durant el Pràcticum Ii II que tindran una continuïtat. En el Pràcticum I es crearà una base de conei-xement, sidentificaran les mancances dinvestigació i es plantejaran els objec-tius dinvestigació. Aquestes activitats es recolliran en un primer informe ci-entífic. A més, segons aquests objectius dinvestigació, com a segona activitatdel pràcticum I es dissenyarà una metodologia dinvestigació, i especialmentun mètode de recollida de dades de naturalesa quantitativa i/o qualitativa.Aquesta segona activitat també es recollirà en un segon informe. 10.\n© FUOC • PID_00169989 11 El paper i la importància de la investigacióLexecució pràctica de les activitats del Pràcticum I es portaran a terme en elPràcticum II. En aquest pràcticum, la primera activitat consistirà a aplicar lametodologia dinvestigació, i en concret, les eines de recollida de dades per acrear una base de dades conjunta. La segona activitat consistirà a fer un tre-ball científic que senviarà a una revista científica dàmbit nacional o interna-cional perquè sigui publicat. Aquest treball respondrà a algun dels objectiusdinvestigació plantejats en el Pràcticum I.Totes dues assignatures del pràcticum pretenen que lestudiant entengui queels conceptes de les diferents assignatures conflueixen en situacions realsdinvestigació. De fet, és important que lestudiant comprengui que les activi-tats que es faran en el marc daquest pràcticum dinvestigació formaran partdun projecte dinvestigació real que actualment és vigent i està constituït perdiversos investigadors de moltes universitats europees. Per això, ja en la intro-ducció i al començament daquest pràcticum es fa una crida a una pràcticabasada en lètica professional. Digues-mho i ho oblido, ensenya-mho i ho recordo, involucra-mhi i ho aprenc (Confuci). 11.\n© FUOC • PID_00169989 12 El paper i la importància de la investigacióResumEn aquest mòdul fem una breu introducció sobre què és la investigació i elsseus processos implícits. Això proporciona un marc conceptual per a aquestaassignatura de pràcticum orientada a fer una investigació en làrea de la psico-logia de les organitzacions i del treball. En concret es descriuen algunes de lesdefinicions principals dinvestigació.Així mateix, sexplica el procés de la investigació: plantejament duna preguntadinvestigació, formulació de les hipòtesis, recopilació de la informació, elec-ció del mètode, construcció/elecció de la metodologia, execució de la investi-gació i comunicació dels resultats. Finalment, es descriu més detalladamenten què consistiran els pràcticums dinvestigació que constitueixen aquesta as-signatura, aplicant el marc conceptual proporcionat. 12.\n© FUOC • PID_00169989 13 El paper i la importància de la investigacióExercicis dautoavaluacióAmb lobjectiu dampliar els coneixements inicials sobre la temàtica que ens ocupa, abans decomençar els exercicis dautoavaluació caldria revisar els treballs següents:Zapf, D. i Holz, M. (2006). On the Positive and Negative Effects of Emotion Work in Organi-zations. European Journal of Work and Organizational Psychology, 15, 1-28.Zapf, D., Seifert, C., Schmutte, B., Mertini, H., i Holz, M. (2001). Emotion work and jobstressors and their effects on burnout. Psychology Health, 16, 527-545.Zapf, D., Vogt, C., Seifert, C., Mertini, H., i Isic, A. (1999). Emotion work as a source ofstress: The concept and the development of an instrument. European Journal of Work andOrganizational Psychology, 8, 371-400.1. Definiu el concepte dinvestigació.2. Enumereu els diferents atributs de la investigació.3. Enumereu les diferents fases que configuren una investigació.4. Enumereu els tipus dinvestigació.5. Assenyaleu lopció correcta:a) Un tipus dinvestigació descriptiu estableix relacions entre els fenòmens que sestan estu-diant.b) Una investigació exploratòria sassenta en un marc teòric establert.c) Una investigació explicativa pretén confirmar relacions causals. 13.\n© FUOC • PID_00169989 14 El paper i la importància de la investigacióSolucionariExercicis dautoavaluació1. La investigación es el proceso fundamental a través del cual una disciplina científicadesarrolla el conocimiento sobre su objeto de estudio. La investigación permite la validaciónde las teorías, contribuye a su construcción y, en ocasiones, permite un primer acercamiento afenómenos nuevos o poco explorados sobre los que tan sólo se dispone de modelos intuitivoso muy próximos al conocimiento común. Igualmente., en el ámbito aplicado la investigacióncumple funciones de evaluación y, con frecuencia, permite buscar soluciones a problemas odemandas concretas (Martínez i Rodríguez, 2003).2.• La investigació és una activitat basada en el treball daltres investigadors.• La investigació és una activitat que es pot repetir.• Una investigació de qualitat es pot generalitzar a altres situacions.• La investigació es basa en algun raonament lògic i està vinculat a una teoria.• La investigació sha de poder dur a terme.• La investigació genera preguntes noves i és de naturalesa cíclica.• La investigació és incremental.• La investigació és una activitat que sha demprendre a fi de millorar la societat.3.• Especulació de teories.• Problemes pràctics.• Investigacions prèvies.• Casualitat, serendipitat (serendepity).• Identificació de lobjectiu.• Elecció del mètode.• Tria i/o construcció de tècniques i instruments.• Selecció destratègies danàlisi de dades.• Execució de la investigació.• Comunicació dels resultats.4.• Descriptiva.• Exploratòria.• Explicativa.5. c). 14.\n© FUOC • PID_00169989 15 El paper i la importància de la investigacióBibliografiaArias, F. (1974). Introducción a la técnica de investigación en ciencias de la administración y delcomportamiento (3a. ed.). Mèxic: Trillas.Institut dEstudis Catalans. http://dlc.iec.cat/Kerlinger, F. (1993). Investigación del comportamiento. Barcelona: Ed. Interamericana.Salkind, N. J. i Escalona, R. L. (1999). Métodos de investigación. Mèxic: Prentice Hall.Sackett, P. R. i Larson, J. R. (1990). Research strategies and tactics in industrial and organizati-onal psychology. A M. D. Dunnette i L. M. Hough (Eds.), Handbook of industrial and organiza-tional psychology (2a. ed., vol. 1, pp. 419-489). Palo Alto, CA: Consulting Psychologists Press.Martínez, D. i Rodríguez, F. (2003). Métodos de investigación en Psicología de las Organiza-ciones. A F. Gil i C. M. Alcover (Eds.), Introducción a la Psicología de las Organizaciones. Madrid:Alianza Editorial. Recommended


La subreptícia forma d’introduir la ideologia per “experiments” | El principi de...\n← Marxa per la dignitat: crònica\nLa mitificació de la Natura →\nLa subreptícia forma d’introduir la ideologia per “experiments”\nCircula per la xarxa aquest experiment social sobre l’ajuda que s’ofereix a persones en problemes:\nL’escena, per si sola, és l’experiment: el fet d’haver fet aquella interacció en una plaça pública per veure com responia la gent. I això és la legitimació oficial. Tanmateix, el discurs més elemental té al darrera encara un discurs ideològic, segons el qual la vida és injusta. Cal veure, com en tot acte de comunicació, què és el que pretenen transmetre’ns llegint entre línies del discurs oficial, quin valor té la ideologia i quin és el metadiscurs que traspua d’aquest “experiment” en les relacions socials, així com la representació simbòlica de la realitat.\nA vegades, en els diaris hi ha unes pàgines, potser identificades per un altre color o per un petit enunciat que diu “publireportatge”, dedicades a la difusió d’un determinat producte sobre una explicació mitjanament periodística i recolzada sobre aparent base científica. A algú se li ocorrerà dir que de debò són notícies? I aquest vídeo, de debò és un experiment? El que representa pot ser-ho, i de fet se sap de sobres que els vagabunds estan tombats a terra són ignorats, però tal i com se’ns presenta i el que ens anuncien no és un experiment, és pura i simple propaganda que, a més, transmet una ideologia molt clara.\nObservem-ho fredament: les persones no ajuden els captaires i en tenen una mala imatge, en canvi els que tenen més bona imatge sí que són més ben considerats, i això es nota suposant que estigués en una “situació d’emergència”. Les aparences importen, però això és una situació injusta, com diu el mateix vídeo -un enunciat que tothom podria acceptar-. Però tot seguit diu: “Aprofita’t d’un avantatge injust”.\nLa pregunta és: algú pot trobar això decent i pot creure’s que es tracta d’un experiment que critica les aparences? Doncs centenars de milers de persones que ho difonen per les xarxes socials sí que l’hi troben. No han captat, està clar, el sentit de fons d’aquest anunci de la revista Forbes. En canvi, aquestes persones ho difonen com per demostrar la seva adhesió a un aparent humanitarisme (sempre fals en la societat de consum). Això s’explica per la funció del llenguatge i per la manera com l’anunci modifica els codis, sense alterar els significats, que són assumits per tothom, motiu pel qual totes aquestes persones s’han quedat amb l’aparença del vídeo.\nSembla una paradoxa que s’acabi dient que les aparences importen i s’acabi assumint la injustícia, quan la situació que es presenta és injusta, apel·lant al sentir col·lectiu i deixant a entendre que no hauria de ser així. Però, en realitat, no ho és, perquè l’ordre positiu de la situació no s’inverteix. En efecte, si hom és ric, no hi haurà aquella desviació de responsabilitats de què parla el psicòleg (si és que de debò és un psicòleg): la gent l’atendrà. En efecte, és cert que la gent ignora els miserables. En efecte, és igualment cert que ens guiem per les aparences, però en presentar-nos en societat hem de fer veure que no. En efecte, en definitiva, és cert que “la vida és injusta”.\nEn aquest sentit, parlant en termes de semàntica, el signe és el mateix entre el que representa el vídeo i el discurs primari que l’acompanya i el que passa a la realitat, independentment del valor que donem a la situació: és a dir, tant si caldria ajudar el pobre com si no, la cosa és que el ric surt beneficiat; tant si jutgem malament guiar-nos per les aparences o no, la cosa és que el qui té (i aparenta tenir) un bon estatus surt beneficiat. És a dir, la correspondència entre el significat i el significant no canvia. Però damunt d’aquest medi, el codi (el sistema de conceptualització) pateix una mutació: l’anunci es dirigeix a l’espectador, aprofitant que allò representat és cert, esperant que ho decodifiqui de forma habitual, però invertint l’escala de valors.\nNo hi ha, segons la meva anàlisi, un canvi de signes, per tant símbols fal·laços com acostuma a passar en els exercicis de prestidigitació simbòlica (alguns dels quals he analitzat en el bloc, per exemple aquest cas paradigmàtic), sinó que el discurs i el missatge primari permeten interpretar la realitat tal i com és (tal i com se’ns presenta) i segons el mateix sistema de valors. No hi ha manipulació de símbols, sinó, com tot seguit justificaré, legitimació dels mateixos símbols. La prestidigitació simbòlica, així, es presenta en la seva forma més sublim aprofitant la significació expressa de la societat per canviar els codis de comportament. En definitiva, aquest anunci manipula de forma que la realitat és la mateixa i la percebem igual, però la nostra consciència interpretant la decodificarà (i, doncs, li donarà un sentit o altre) de forma diferent.\nPer entendre això, cal que recorrem a la ideologia, però no només entesa en un sentit polític, sinó en els valors de referència personals, tal i com la conceptualitza el filòsof eslovè Zizek: la ideologia és el que ens mou a comportar-nos i relacionar-nos amb els altres d’una determinada manera, fins i tot si no en som conscients, és la forma espontània de relacionar-nos: ningú no acorda esperar-se 15 segons a atendre l’executiu, ni 8 minuts a acudir al miserable. Així, hom ho fa “automàticament”… però sempre de forma condicionada (és a dir, un és pobre i l’altre és executiu).\nZizek diu que la ideologia funciona de forma que ningú no hi creu o no s’ho creu (l’afirmació o l’enunciat o el que sigui), però tanmateix hom segueix la superstició. En el cas que ens ocupa, en realitat és el negatiu d’aquesta afirmació: tothom ho creu (que jutjar per les aparences és dolent i caldria ajudar el pobre), però ningú no ho fa. El prejudici (la superstició) és: el pobre deu ser pollós i no es mereix que l’ajudin; tothom ho sap, però tanmateix ningú no se’n pot deslliurar.\nMalgrat això, cal observar, fredament, que, com hem dit, aquesta és la base assumida sobre la qual es construeix el discurs del vídeo. L’aspecte conscientment central no és trencar amb el prejudici, sinó evitar la injustícia de la vida personalment viscudes. Això vol dir que dóna validesa al prejudici i a les situacions reals derivades (la qual cosa implica continuar ocultant el miserable i l’oprimit). En efecte, regna la ideologia dominant: evitar l’impuls d’ajudar el desamparat. El mateix psicòleg ho afirma: les persones estan en conflicte entre el fet i l’impuls: l’impuls els porta a ajudar, però el fet (la manera com construïm la realitat) els ho impedeix.\nAquí és on topem amb el quid de la qüestió: l’objectiu ideològic d’aquesta propaganda. El missatge transmès no es refereix al canvi de la realitat, sinó que cal fer que els impulsos que tinguem siguin conformes a la representació que en tenim i, aprofitant els valors dominants, evitar que l’altre se senti culpable de no ajudar. Per això no cal preguntar-se com és la realitat, només conformar els nostres impulsos a la realitat, que és objectivament certa. És l’impuls, en aquest cas, el que és positiu, per tant és bo deixar-lo lliure ajudant els altres… però en un context condicionat d’una determinada manera. Quan aquell impuls s’hi manifesta i expressa, les condicions d’aquell context (i els símbols que el doten de sentit) són tingudes per legítimes. És per això que inconscientment hom capta del missatge ideològic: perquè, com dèiem, la realitat no ha estat tergiversada ni les idees prèvies que hom té: continua sent vàlid seguir l’impuls d’ajudar els altres.\nFins aquí, cal apreciar que, malgrat no modificar els signes reals, hi ha igualment manipulació simbòlica: el discurs del vídeo està totalment dirigit a fi i efecte de presentar els valors ideològics que han de primar, valors que fàcilment, per ser expressats en un context que no és tergiversat, amaren la nostra representació simbòlica. A més a més, si, com dèiem, és el sistema de codificació el que és modificat, no és tant la cognició la que és manipulada, sinó l’ètica.\nVegem aquest discurs manipulador ideològicament dirigit. Per començar, el vídeo s’inicia amb una estratègia de desinformació, de no deixar clares les coses, així el missatge inconscient penetra més fàcilment: barrejar qualitat de vida, estatus social i situació financera. A més, ja comença el vídeo afirmant rotundament que l’estatus social implica sí o sí més qualitat de vida (cosa que no es pot afirmar mai en absolut i molt menys sense precisar els termes.) Dir-ho a l’inici és la manera d’assegurar-se que aquell prejudici estigui, al llarg de tota la visualització, en la base inconscient de la interpretació cognitiva del vídeo, necessària perquè el missatge que transmet, sempre conforme a tal prejudici, sigui captat. Com que tal prejudici s’accepta, entra el missatge, tal i com aparentment es presenta, sense que passi pel filtre de la nostra racionalitat, però tanmateix sabem que el missatge ha modificat els valors usuals per fer passar per bo el que es consideraria dolent, de tal manera que imperceptiblement quan donem per vàlid aquell missatge, en realitat també estem acceptant (se’ns queda gravat en la nostra base cognitiva, perquè la modificació és inherent al prejudici assimilat) els nous criteris decodificadors. La realitat social serà captada a partir de llavors sobre la base dels nous valors.\nLa manera de presentar el vídeo, a més, és més aviat com si estigués construït per difondre esperança i, sobretot, seguretat, amb aquesta música mig de misteri, mig de gran descobriment, aquest narrador neutre i greu, la progressió i un psicòleg que bàsicament diu obvietats i, amb la seva autoritat científica, dirigeix l’espectador cap al final perquè entengui el que interessa que ha d’entendre.\nUna crítica mínimament profunda al vídeo pot desvelar efectivament tot el que fins aquí he dit i concloure que aquest “experiment” NO il·lustra essencialment com reaccionem davant d’una situació d’emergència, sinó que, donant per descomptades certes conductes individuals, il·lustra com hem de presentar-nos nosaltres davant dels altres perquè actuïn espontàniament, sigui o no en una situació d’emergència, en benefici nostre. Aquest “experiment” NO té res a veure amb la solidaritat, sinó amb l’èxit personal. Aquest “experiment” NO transmet cap missatge crític perquè posem en el nostre Facebook, com fa fútilment la majoria dels individus superficials, un comentari dient que és molt dolent fixar-se en les aparences, sinó que, per contra, el criteri “demostratiu” expressat és les aparences. Aquest “experiment” NO demostra, estrictament parlant, res, sinó que reafirma, donant-li un aire científic, una conducta i legitima un codi de valors. Aquest “experiment”, tota la difusió i presentació del vídeo, de fet, NO es manté al marge del pensament dominant, sinó que és un claríssim element de propaganda capitalista, inserida dins del circuit de l’espectacle (en el sentit que hi donava Debord: en podeu trobar alguna referència aquí).\nHi ha, però, un darrer element, el més significatiu i el que caracteritza en darrer terme el tipus de propaganda de què estem parlant, que arrodoneix tot això. Perquè hom podria reaccionar davant del lema explícit al final del vídeo: “Aprofita’t dels avantatges injustos”, ja que sembla que vulnera els nostres principis, de tal forma que el valor que podríem pressuposar que el vídeo transmet no és sinó cinisme, i, així, la meva crítica quedaria sense valor. No obstant, com dèiem, això en cap cas no contradiu la realitat, “irrefutablement” presentada als ulls de les persones pel vídeo. Precisament perquè així està acceptada, s’associa inevitablement aquesta realitat a l’ordre explícita donada, de tal forma que es dóna a aquesta realitat un altre valor (que el sistema de codficació manipulat desxifrarà i quedarà impregnat en la nostra forma “natural” i espontània de relacionar-nos en aquell medi). Així es dóna coherència a tot l’acte comunicatiu (els signes, els símbols i el codi) i, doncs, pot presentar-se sense cinisme: és una ideologia totalment honesta. Adonem-nos que aquí és on rau també la seva força d’impregnació, perquè els impulsos sempre són honestos. (Recordem que l’objectiu d’aquesta propaganda era dirigir-se als impulsos per adequar-los al context.) Amb aquesta coherència amb l’impuls i un cert sentit comú (els prejudicis, fins i tot) el sistema de valors defensat es fa legítim.\nAquesta és, benvolguts lectors, l’estratègia com penetra per mitjà d’aquest vídeo de pura propaganda la ideologia, de fet es reforça, perquè -hi insisteixo- es construeix damunt d’una base ideològica ja acceptada, de tal forma que positivitza uns valors que usualment són els políticament incorrectes.\nPer anar concloent aquesta anàlisi, ja podem dir que l'”experiment” no era per analitzar la realitat, sinó per fer veure que hom pot aconseguir dels altres la resposta que vulgui. L’original forma de manipular, a més, no trenca els símbols de la realitat, sinó que accepta aquesta realitat i la seva representació, la qual certament té uns valors subjacents, però que per mitjà de la propaganda ara es fan explícits. Si en aquesta societat de l’espectacle tota la propaganda capitalista comença a perdre el vel de la discreció i es presenta de forma tan subtilment explícita, tingueu per segur que el canvi o l’afermament, segons el cas, de valors serà total, fàcil i “legítim”, i la revolució, per contra, serà impossible.\nPerò, en què consisteix aquesta ideologia? La informació escrita en el vídeo, en txec, afirma que l’èxit és una qüestió de vida o mort. Ja ho tenim, és el zenit de l’individualisme capitalista, però talment presentat i amb un valors modificats que aquest èxit no evita que tinguem impulsos d’ajudar la gent… però això sí, ajudar aquells que també tenen èxit. És l’èxit el criteri de valoració estructural, un missatge que és transmès per mitjà del vídeo apel·lant no tant a l’èxit, sinó a la solidaritat i sota el discurs superficial de voler trencar les aparences. Es tracta, en definitiva, d’una ideologia que no és la hipòcrita de l’humanitarisme, una ideologia que aprofita el mateix ordre de coses, però en canvia la significació: s’ha invertit: allò negatiu (ser un ric aprofitat) esdevé positiu, gràcies al joc manipulador de presentar i justificar en un context positiu (estatus social i ajuda de l’altri sense comptar amb les aparences) les conductes (els impulsos d’ajuda) que són volgudes.\nQuè és el que compta perquè l’èxit tingui valor i la conducta s’hi alineï espontàniament? Doncs és el context, però, valgui dir-ho, sempre individualitzat. En aquest sentit, l’afirmació última del vídeo respon a la pregunta inicial: sí, la nostra situació financera sí que compta. La gràcia d’aquest missatge ideològic és que no només pressuposa que inconscientment és així, sinó que conscientment i volgudament hem de fer que sigui així. Quina és sinó la lliçó del vídeo? Aprofita’t de les situacions tal i com es presenten (sense canviar-les) i busca allò que sigui un benefici per a tu. En tot cas, encara que volgudament no ho busquis, la ideologia continuarà fent la seva feina, ateses les seves característiques que hem descrit més amunt.\nFinalment, només em falta parlar d’ètica, perquè en això que acabo de comentar és on veiem que emergeix el problema ètic. Certament, ja sabem (i això és la ideologia) que, els pobres, no els ajuda ningú, per tant, en realitat, estem reafirmant aquella desviació de responsabilitats. Vet aquí com el que deia aquell psicòleg no era un enunciat científic, sinó un judici de valor tendenciós i interessat, que conduïa maquiavèl·licament l’opinió de l’espectador. Per tot això, dicta la ideologia: hom ha d’ocupar un lloc en aquesta estructura social que el beneficiï. Llavors, la vida és injusta… i hom per la seva posició fa que ho sigui. Però les problemàtiques morals no es presenten a l’experiència individual, precisament perquè la ideologia no és cínica.\nLa contradicció ètica, tanmateix, hi és i té un impacte estructural. És una ideologia totalment buida d’humanitat i d’humanitarisme, perquè no mostra la més mínima confiança en les persones, no té fe en la humanitat. En canvi, tant aquest vídeo com el discurs ideològic, són típics exemples de la manipulació, centrats només en la conducta instintiva, i no en les capacitats socials ni la transformació social. Així mateix, aquesta ideologia típica capitalista té tendència a individualitzar i, per descomptat, a despolititzar. Així és el neoliberalisme, estimats lectors, i no són elucubracions: molt clarament es pot veure en certes afirmacions públiques d’alguns polítics (per exemple, aquí).\nAixí, l’assumpció d’aquest discurs ideològic implica la legitimació de la injustícia i reproducció de la immoralitat. No només això, sinó que m’atreviria a dir que el fet que hi hagi gent que s’alineï, conscientment o no, amb aquest vídeo i el reprodueixi i difongui demostra la força de dominació d’aquesta ideologia i com, efectivament, ja estava introduïda en les ments d’aquestes persones totalment faltades d’esperit crític i, possiblement, també d’ètica humanista (precisament perquè no han estat capaces de percebre el capgirament del missatge).\nL’anàlisi del vídeo i de la seva ideologia acaba aquí. Però voldria, com a clarificació final, anotar un parell de línies de reflexió paral·leles a aquesta anàlisi que encara es podrien seguir i que jo aquí no he comentat perquè són més filosòfiques i perquè hauria embolicat molt la troca. En efecte, no he tractat si de debò es pot considerar justa o injusta, la vida, si bé és cert que és de la discussió filosòfica d’on poden sortir certs pressupòsits damunt dels quals s’aguanta aquesta ideologia. I, en segon lloc, tampoc no m’he referit a les diferències entre certesa i veritat, però val la pena anotar que aquesta ideologia, amb la cerca de la coherència en tant que correspondència entre els impulsos i valors, i l’experiència i representació de la realitat, es mou en l’esfera de la certesa.\nLlicenciat en Història i graduat en Sociologia. Sóc professor que després d'uns anys exercint he anat a Alemanya a seguir la carrera docent. Em dedico, tant intensament com puc, a la política.\nView all posts by Ectòrix »\nPosted on 11 Mai 2014, in Sociologia, Valoració and tagged ètica, capitalisme, ciència, poder. Bookmark the permalink.\t2 comentaris.\nRetroenllaç: Infoblog: repàs del 2014 | El principi de...\nRetroenllaç: Step up (2006) vs. Big Hero (2014) | El principi de...\nComentaris Cancel·la la resposta\nHoritzó postcrisi (5): la democratització\nHoritzó postcrisi (4): crisi climàtica\nHoritzó postcrisi (3): la comunitat política\nHoritzó postcrisi (2): consciència de civilització\nHoritzó postcrisi (1): conjuntura històrica\nVirus, bé comú i individualisme\n¡No puedes tocarle, que es mujer!\n"Drama": català i castellà\n1. CATEGORIES (253)\nConsideracions polítiques (43)\nDins les nostres fronteres (73)\nReligió i laïcisme (3)\n2. SECCIONS (236)\n3. AUF DEUTSCH (2)\nArxiu Selecciona el mes Juliol 2020 (3) Juny 2020 (3) Mai 2020 (1) Abril 2020 (4) Març 2020 (2) febrer 2020 (1) gener 2020 (1) Novembre 2019 (1) Octubre 2019 (1) Setembre 2019 (3) Juliol 2019 (1) Mai 2019 (1) Abril 2019 (2) Agost 2018 (1) Juliol 2018 (1) Juny 2018 (1) Abril 2018 (1) Març 2018 (2) gener 2018 (1) Desembre 2017 (1) Octubre 2017 (1) Setembre 2017 (1) Agost 2017 (4) Juliol 2017 (2) Juny 2017 (4) Mai 2017 (1) Abril 2017 (1) febrer 2017 (1) gener 2017 (2) Novembre 2016 (1) Octubre 2016 (2) Agost 2016 (2) Juliol 2016 (1) Juny 2016 (1) Mai 2016 (1) Març 2016 (1) febrer 2016 (1) Desembre 2015 (1) Octubre 2015 (2) Setembre 2015 (1) Agost 2015 (1) Juliol 2015 (4) Juny 2015 (2) Mai 2015 (3) Abril 2015 (1) Març 2015 (2) febrer 2015 (1) gener 2015 (2) Desembre 2014 (1) Novembre 2014 (1) Setembre 2014 (1) Agost 2014 (1) Juliol 2014 (1) Mai 2014 (1) Març 2014 (1) gener 2014 (1) Desembre 2013 (2) Novembre 2013 (1) Octubre 2013 (2) Setembre 2013 (3) Agost 2013 (5) Juliol 2013 (5) Juny 2013 (5) Mai 2013 (3) Abril 2013 (3) Març 2013 (5) febrer 2013 (4) gener 2013 (1) Desembre 2012 (6) Novembre 2012 (5) Octubre 2012 (7) Setembre 2012 (5) Agost 2012 (9) Juliol 2012 (8) Juny 2012 (7) Mai 2012 (5) Abril 2012 (7) Març 2012 (5) febrer 2012 (4) gener 2012 (7) Desembre 2011 (4) Novembre 2011 (5) Octubre 2011 (9) Setembre 2011 (13) Agost 2011 (9) Juliol 2011 (12)\nLlocs d'opinió i reflexió\nEm dic João\nUsa tu cabeza\nLlocs més acadèmics o tècnics\nHomofòbia “en… en Homosexualitat (1): el fetitxi…


Actuació de l’Orfeó a la Catedral de València | Associació Artístico-Musical d'Oliva\nActuació de l’Orfeó a la Catedral de València\nPublicat el 7 març 2017 per admin\nSobre l’actuació de l’Orfeó del dia 5 a la Catedral de València la junta directiva de l’AAMO vol fer el següent comunicat:\nEl passat diumenge 5 de març l’Orfeó «Josep Climent» de l’Associació Artístico-Musical d’Oliva va cantar en el cicle de Misses Cantades de Quaresma a la Catedral de València amb una actuació magnífica.\nNo obstant això volem mostrar la nostra ferma protesta pel tracte que va rebre l’Orfeó de part dels encarregats de la missa a la Seu ja que no van permetre que tocaren les dolçaines i tabal dins la Catedral.\nEl programa que s’havia d’interpretar en la missa va ser consensuat fa ja més de dos mesos entre el director de l’orfeó i D. José Climent i incloïa dos peces de la Missa Brevis de Climent que és una missa per a cor a quatre veus, dolçaina i tabal. Per tal de poder actuar amb aquestes obres la nostra associació va demanar la col·laboració, amb resposta afirmativa, de la colla de dolçainers i tabaleters Sarabanda, amb la qual mantenim un conveni de col·laboració, i efectivament apareix així al programa de mà que es repartia als assistents a la missa.\nAquesta actitud dels responsables de la Seu la considerem una doble falta de respecte:\nPer una banda creiem que és una falta de respecte a la tasca dels nostres músics, que no van poder mostrar tot el que havien treballat des de feia temps, i una falta de consideració a uns instruments que són molt nostres i que creiem que són tan vàlids com qualsevol altre per tocar en tots els àmbits de la música.\nPer altra banda, i creiem que més greu, és una falta de respecte a la memòria de D. José Climent, a qui volíem dedicar l’actuació, ja que es tracta d’obres seues i ell les havia inclòs en el programa A més estes mateixes obres ja es van tocar en una missa similar a la del dia passat dia 5 fa set anys amb dolçaina i tabal.\nOliva, 7 de març de 2017\n2 comentaris a “Actuació de l’Orfeó a la Catedral de València”\npepe valència el 8 març 2017 a les 0:24 ha dit:\nEixe cardenal, que és diu de València, menysprea i, fins i tot, odia tot el que és valencià: la cultura i, especialment la llengüa. Igual que les dolçaines a la Seu, ha prohibit l’ús del valencià a tots la diòcesi. Clar, ell és castellà i fa “misas rocieras” i ” mientras esté sólo se usarà el csstellano”. Vergonya, dames i cavallers, vergonya!\npepe valència el 8 març 2017 a les 0:26 ha dit:


MARIA ROSA - OperacionSalida.com\nMaria Rosa és una de les obres centrals de la dramatúrgia d?Àngel Guimerà. Un dels grans tresors del nostre patrimoni amb una mirada actual.\nEl clàssic d?Àngel Guimerà per redescobrir un dels personatges més suggeridors del teatre català. Una història d?assassinats, venjances, passions ocultes i tensions sexuals per oferir-nos també, i sobretot, un retrat de la precarietat laboral del món obrer i una denúncia de les injustícies socials.\nCoproduït per l'Ajuntament de Sant Boi de Llobregat, juntament amb altres teatres associats en Teatres en Xarxa: Teatre Municipal la Cooperativa de Barberà del Vallès, Teatre Núria Espert de Sant Andreu de la Barca, Teatres Despí de Sant Joan Despí, Teatre Clavé de Tordera i el Teatre Modern d?El Prat de Llobregat.\nTeatres en Xarxa som un grup de teatres de proximitat i objectius de treball cooperatiu. Considerem que una de les funcions dels equipaments culturals municipals és apropar la cultura als ciutadans. Hem decidit unir esforços per fer un ús més eficient dels nostres recursos amb la intenció última de continuar acostant produccions de qualitat a un públic de proximitat.\nLibros de este registro MARIA ROSA\nImagenes de MARIA ROSA\nVideos de MARIA ROSA\nEnlaces de MARIA ROSA\nWebcams de MARIA ROSA


Torna a carregar contra l'Estat però admet errors de la Generalitat en la gestió de les residències\n4 min. Barcelona 02/04/2020 12:00\n651x366 El president de la Generalitat, Quim Torra, aquest dimecres en una reunió telemàtica des de la Casa dels Canonges / RUBEN MORENO / GENERALITAT El president de la Generalitat, Quim Torra, aquest dimecres en una reunió telemàtica des de la Casa dels Canonges / RUBEN MORENO / GENERALITAT\nMés marge perquè la Generalitat faci dèficit, en concret dos o tres punts. Aquesta és la petició que ha formulat aquest dijous el president del Govern, Quim Torra, al president espanyol, Pedro Sánchez, per poder afrontar des de l'administració catalana les conseqüències econòmiques i socials més immediates de la crisi sanitària. "Necessito que l'Estat m'autoritzi dos o tres punts de marge de dèficit perquè això també ens ajudaria", ha conclòs en una entrevista a la SER Catalunya.\nTorra ha pronosticat un horitzó molt complicat en diversos terrenys, un d'ells l'econòmic. "Som davant d'un cicle llarg de crisi econòmica", ha admès. Davant d'aquest situació, ha considerat que, en la mesura que sigui possible, aquesta crisi l'han de "pagar les administracions" i no els ciutadans ni les empreses, i ha promès que la Generalitat s'endeutarà "fins on calgui" per assumir aquest cost. És en aquest context que considera que l'Estat també hi ha de posar el seu gra de sorra, en concret, donant més marge a les autonomies per fer dèficit. Precisament aquest dimarts la Generalitat va fer públiques les seves xifres de dèficit de 2019 que, malgrat que no estan influenciades encara pels efectes del coronavirus, van incomplir l'objectiu fixat.\nEn matèria econòmica, també ha parlat dels pressupostos de la Generalitat i ho ha fet per tornar a defensar que cal aprovar-los com abans millor encara que siguin uns comptes que no preveuen l'impacte del covid-19 –es van elaborar abans que esclatés el problema–. La seva tesi és que cal tenir pressupostos ja i, un cop aprovats –està previst per a finals d'abril–, llavors "reassignar" els recursos per prioritzar-los en la lluita contra les conseqüències de la crisi sanitària.\nEl president ha carregat de nou contra la gestió que està fent el govern espanyol de la crisi sanitària, aquesta vegada, pel que fa el material. "No podem esperar res de Madrid perquè no arriba res de Madrid", ha lamentat. Ha posat el focus en la dificultat d'accedir als tests ràpids de detecció del virus, i ha considerat que se'n necessiten molts més perquè gran part de la solució de la crisi passa, segons el seu criteri, per fer-ne de manera "massiva" a la població. Davant d'aquesta situació, ha anunciat que la Generalitat obrirà "tots els laboratoris dels centres de recerca de Catalunya" perquè col·laborin en la tasca de fer aquests tests ràpids als ciutadans. És una mesura que hauria de permetre, segons els seus càlculs, fer-ne més de 100.000 en "unes setmanes".\nEl material sanitari segueix sent un problema per a la Generalitat, no només per la gestió que en fa el govern espanyol, sinó també per les dificultats que està trobant-se per comprar-ne directament a l'estranger. El president català ha explicat que països com els Estats Units i França han entrat al mercat internacional amb "voracitat" i que això posa en risc comandes fetes pel Govern. "Ens trobem amb comandes anul·lades perquè ens diuen que ells paguen més", ha revelat. Així doncs, ha demanat potenciar la fabricació d'aquest tipus de material des de Catalunya: "Tot el que puguem fabricar des d'aquí serà la sortida final", ha resolt.\nAutocrítica i allargar el confinament\nEl dia després que la Generalitat donés a conèixer que almenys 362 persones grans que viuen en residències catalanes han mort per covid-19, Torra ha fet autocrítica sobre aquest i altres assumptes. "Hi ha coses que la Generalitat no ha fet bé, com no informar de la situació de les residències amb la claredat amb què hauria d'haver informat des del primer moment", ha admès el president, afegint que això ha generat "desconfiança i angoixa". Per corregir-ho, ha assegurat que la situació dels geriàtrics és una de les "prioritats" de la Generalitat i ha promès rodes de premsa "diàries" per explicar l'evolució de la situació. En el terreny de l'autocrítica, també ha definit l'administració catalana com massa "burocràtica", per la qual cosa no es dona la resposta imminent que moltes vegades demanen els ciutadans.\nTambé ha parlat de l'exèrcit, assegurant que la Generalitat no rebutja que pugui col·laborar a Catalunya en la lluita contra el virus. "Si ens pot ajudar l'exèrcit espanyol com si ens pot ajudar qualsevol metge, jo li estaré molt agraït", ha exposat. Ha afegit que el seu Govern no té "cap problema" amb el fet que les forces armades tinguin un paper en aquesta crisi si és per fer una feina "útil i humanitària". Sobre el futur més immediat, el president ha previst que s'hagi d'allargar el confinament actual, tot i que no ha volgut parlar de dates. Fins quan? Doncs fins que "els experts diguin que cal".


Vilanova obre aquest dissabte la plantada del Bosc de la Memòria de la Deportació\nLes entitats organitzadores fan una crida a la participació d'aquesta plantada col·lectiva amb voluntaris de les entitats, joves estudiants dels centres educatius del projecte Buchenwald i familiars dels deportats de la comarca\nVilanova obre aquest dissabte la plantada del Bosc de la Memòria de la Deportació. EIX\nAquest mes de gener comença la plantada dels arbres i espècies arbustives complementàries a l’espai del nou Bosc de la Memòria de la Deportació que es farà a Vilanova i la Geltríu. L’Associació Buchenwald, Arba Litoral, Garraf Coopera i l’Associació de Veïns del Tacó impulsen el projecte, amb el suport de l' Ajuntament de Vilanova i la Geltrú, i han fet una crida a totes les persones que vulguin a participar-hi. La convocatòria reunirà voluntaris de les entitats, joves estudiants dels centres educatius del projecte Buchenwald i familiars dels deportats de la comarca.


Estadístiques del lloc www.caib.es (2022-01) - main\nDarrera actualització: 02 Feb 2022 - 01:01\nDarrera visita 31 Gen 2022 - 04:00\nTràfic vist * 547631\n(2.88 Visites/Visitant) 39266997\n(24.86 Pàgines/Visita) 123749447\n(78.34 Sol·licituds/Visita) 4442.02 GB\n31742970 42358754 2509.58 GB\nFeb 2022 2806 2954 40443 117222 5.86 GB\nTotal 550437 1582399 39307440 123866669 4447.87 GB\n01 Gen 2022 32448 803275 1835964 58.80 GB\n02 Gen 2022 32314 623286 1951061 76.15 GB\n03 Gen 2022 55365 1305322 4145635 148.78 GB\n04 Gen 2022 57899 1464033 4302763 162.49 GB\n05 Gen 2022 48484 1120096 3638614 128.80 GB\n06 Gen 2022 34477 664418 1925083 73.18 GB\n07 Gen 2022 54943 1192954 3674244 132.68 GB\n08 Gen 2022 34441 631886 2132340 75.47 GB\n09 Gen 2022 35373 702265 2331741 88.10 GB\n10 Gen 2022 72254 2139381 6019138 216.75 GB\n11 Gen 2022 70307 2154428 6006879 204.29 GB\n12 Gen 2022 63354 1632958 5288455 188.19 GB\n13 Gen 2022 63551 1613107 4967186 178.49 GB\n14 Gen 2022 61372 1511890 4791140 184.09 GB\n15 Gen 2022 34322 667799 2554572 86.00 GB\n16 Gen 2022 34012 668397 2112905 85.02 GB\n17 Gen 2022 67044 1818870 6314476 198.57 GB\n18 Gen 2022 69753 1915484 6513124 226.81 GB\n19 Gen 2022 67215 1763917 5770729 201.20 GB\n20 Gen 2022 55507 1308952 3971018 154.11 GB\n21 Gen 2022 60627 1623064 4815593 187.68 GB\n22 Gen 2022 33708 694187 2271426 85.92 GB\n23 Gen 2022 33228 716087 2381830 97.00 GB\n24 Gen 2022 71735 1919210 6253073 229.23 GB\n25 Gen 2022 69224 2011349 5982476 227.84 GB\n26 Gen 2022 64920 1773091 5622895 199.87 GB\n27 Gen 2022 65180 1731359 5312879 191.31 GB\n28 Gen 2022 65702 1647527 5312844 182.41 GB\n29 Gen 2022 35442 701105 2282167 77.69 GB\n30 Gen 2022 32906 709281 3152702 90.62 GB\n31 Gen 2022 2338 38019 114495 4.47 GB\nMitjana 50949.84 1266677.32 3991917.65 143.29 GB\nTotal 1579445 39266997 123749447 4442.02 GB\nDil 1444160.40 4569363.40 159.56 GB\nDim 1886323.50 5701310.50 205.36 GB\nDmc 1572515.50 5080173.25 179.52 GB\nDjs 1329459 4044041.50 149.27 GB\nDiv 1493858.75 4648455.25 171.71 GB\nDis 699650.40 2215293.80 76.78 GB\nDiu 683863.20 2386047.80 87.38 GB\n00 877293 2133484 70.85 GB\n01 354023 1193828 43.13 GB\n02 238373 839520 30.88 GB\n03 103810 369518 14.90 GB\n04 162807 571181 21.73 GB\n05 193592 729645 27.46 GB\n06 293459 991326 37.20 GB\n07 825443 3291380 87.37 GB\n08 2084190 6999963 206.69 GB\n09 2908801 8907708 317.07 GB\n10 3193479 9515592 357.51 GB\n11 3247365 9711443 366.22 GB\n12 3450016 10359660 393.99 GB\n13 3250205 10008840 369.28 GB\n14 2550375 8744778 285.42 GB\n15 2149084 7252874 248.07 GB\n16 2064468 6848761 243.98 GB\n17 2035778 6739190 233.39 GB\n18 2054332 6032501 237.75 GB\n19 1970194 5827071 226.45 GB\n20 1702018 5213876 201.12 GB\n21 1460745 4656628 172.78 GB\n22 1213007 3936043 145.91 GB\n23 884140 2874637 102.87 GB\nDesconegut ip 38473602 120769231 4369.22 GB\nSpain es 793374 2980153 72.79 GB\nCommercial com 21 63 1.35 MB\nUnknown robot (identified by 'bot*') 8069435+83912 1427.50 GB 31 Gen 2022 - 04:03\nJava (Often spam bot) 6230487+182 97.49 GB 31 Gen 2022 - 04:02\nJakarta commons-httpclient 4759244 170.94 GB 31 Gen 2022 - 04:02\nUnknown robot (identified by 'robot') 2598562+10903 103.89 GB 31 Gen 2022 - 04:02\nGooglebot 812470+1547 276.68 GB 31 Gen 2022 - 04:02\nUnknown robot (identified by 'crawl') 393880+5269 76.75 GB 31 Gen 2022 - 03:23\nMJ12bot 252790+5815 22.63 GB 31 Gen 2022 - 03:30\nYandex bot 218196+10642 53.21 GB 31 Gen 2022 - 04:00\nWeb Core / Roots 182587 9.66 GB 31 Gen 2022 - 03:12\nFaceBook bot 78730 15.72 GB 31 Gen 2022 - 03:31\nAltres 256316+20351 16.37 GB\nNombre de visites: 1579445 - Mitjana: 428 s\n0s-30s 950291 60.1 %\n30s-2mn 169728 10.7 %\n2mn-5mn 116642 7.3 %\n5mn-15mn 121203 7.6 %\n15mn-30mn 74589 4.7 %\n30mn-1h 85643 5.4 %\n1h+ 61349 3.8 %\npng Image 17368728 14 % 53.72 GB 1.2 %\nDesconegut 17206429 13.9 % 2500.03 GB 56.2 %\ncss Cascading Style Sheet file 14702072 11.8 % 412.80 GB 9.2 %\nsvg Scalable Vector Graphics 14371321 11.6 % 23.50 GB 0.5 %\ngif Image 13585488 10.9 % 5.39 GB 0.1 %\nphp Dynamic PHP Script file 8340451 6.7 % 139.21 GB 3.1 %\ndo 3704832 2.9 % 154.54 GB 3.4 %\njsp Dynamic Html page or Script file 1952845 1.5 % 63.55 GB 1.4 %\njpg Image 828177 0.6 % 13.44 GB 0.3 %\nttf TrueType scalable font file 769332 0.6 % 131.95 GB 2.9 %\nhtml HTML or XML static page 613552 0.4 % 2.37 GB 0 %\nwoff2 332607 0.2 % 19.36 GB 0.4 %\nwoff 153810 0.1 % 2.63 GB 0 %\njpeg Image 146621 0.1 % 44.72 MB 0 %\ndwr 76783 0 % 160.22 MB 0 %\npdf Adobe Acrobat file 30103 0 % 49.98 GB 1.1 %\njson 24445 0 % 84.46 MB 0 %\nico Image 16724 0 % 47.14 MB 0 %\nmp4 Video file 9185 0 % 11.34 GB 0.2 %\nhtm HTML or XML static page 7196 0 % 34.12 MB 0 %\npx 4199 0 % 2.08 GB 0 %\nxhtml HTML or XML static page 3939 0 % 214.06 MB 0 %\neot 2208 0 % 81.50 MB 0 %\ncsv Comma Separated Value file 1334 0 % 12.45 GB 0.2 %\nxml HTML or XML static page 1247 0 % 10.47 MB 0 %\nmap 920 0 % 108.06 MB 0 %\nzip Archive 738 0 % 71.45 GB 1.6 %\nxls Document 439 0 % 45.70 MB 0 %\nexe Binary runtime 367 0 % 3.29 GB 0 %\nwpi 264 0 % 22.45 KB 0 %\ndoc Document 214 0 % 20.80 MB 0 %\nmp3 Audio file 191 0 % 162.96 MB 0 %\njnlp Java Web Start launch file 170 0 % 149.32 KB 0 %\nprv 165 0 % 7.91 MB 0 %\nbmp Image 137 0 % 4.92 MB 0 %\nrar Archive 106 0 % 1012.45 MB 0 %\npago 92 0 % 148.85 KB 0 %\nrdp 53 0 % 40.12 KB 0 %\ntxt Text file 45 0 % 9.14 MB 0 %\ngml 36 0 % 4.24 MB 0 %\nodt 30 0 % 2.78 MB 0 %\notf 27 0 % 909.02 KB 0 %\nxlsx 20 0 % 490.63 KB 0 %\nvcf 12 0 % 2.36 KB 0 %\nm4v 9 0 % 97.16 MB 0 %\nswf Adobe Flash Animation 9 0 % 852.49 KB 0 %\nrtf Document 9 0 % 333.89 KB 0 %\npck 8 0 % 517.85 MB 0 %\nwasm 7 0 % 84.52 MB 0 %\njar Archive 5 0 % 19.76 MB 0 %\nics 3 0 % 355.62 KB 0 %\nmdb 3 0 % 1008.08 KB 0 %\ne 2 0 % 4 Bytes 0 %\ndocx 2 0 % 32.82 KB 0 %\nmpg Video file 2 0 % 1.36 MB 0 %\npfx 2 0 % 6.82 KB 0 %\nalfa 2 0 % 8.99 KB 0 %\nd 1 0 % 2 Bytes 0 %\ndo_ 1 0 % 4.55 KB 0 %\nem 1 0 % 2 Bytes 0 %\naspx Dynamic Html page or Script file 1 0 % 4.58 KB 0 %\nemp 1 0 % 2 Bytes 0 %\n283502 pàgines diferents\n* 1275342 36 36\n/sites/ft/tema2017/files/logo_vertical.svg 1152343 3.42 KB 29284 4942\n/sites/ft/tema2017/files/menu.svg 1143256 562 Bytes 2181 193548\n/sites/ft/tema2017/files/directori.svg 1141304 1.84 KB 26987 1974\n/sites/ft/tema2017/files/cercador_000.svg 1138947 948 Bytes 14080 2693\n/sites/ft/tema2017/files/idioma.svg 1138313 2.01 KB 1911 27716\n/sites/ft/tema2017/files/accessibilitat_000.svg 1125193 1.40 KB 173902 9306\n/pfunciona/moduls/principal.jsp 946489 56.12 KB 103629 88724\n/sites/dgtic/f/239415 913541 6.18 KB 31443 31574\n/pidip2front/jsp/image 697972 314.08 KB 25534 48859\nAltres 28594297 99.10 KB 1170458 1169998\nWindows 62935170 50.8 %\nLinux 31413971 25.3 %\nMacintosh 21603892 17.4 %\nDesconegut 7038015 5.6 %\nUnknown Unix system 757132 0.6 %\nSony PlayStation 364 0 %\nBSD 362 0 %\nOS/2 321 0 %\nJava 67 0 %\nGoogle Chrome No 76328639 61.6 %\nFirefox No 17659202 14.2 %\nSafari No 17136985 13.8 %\nDesconegut ? 7956245 6.4 %\nMS Internet Explorer No 2324843 1.8 %\nMozilla No 1921775 1.5 %\nIPhone (PDA/Phone browser) No 337121 0.2 %\nAndroid browser (PDA/Phone browser) No 31774 0 %\nCurl Sí 14794 0 %\nNetscape No 13700 0 %\nAltres 24369 0 %\nDes de direcció directa o Preferits 4242051 61.1 % 12188820 65.1 %\n- Google 655459 1114683\n- Microsoft Bing 18255 30260\n- Yahoo! 4081 6613\n- Unknown search engines 397 454\n- Microsoft Windows Live 116 1057\n- Microsoft MSN Search 61 95\n- Yandex 29 48\n- Baidu 5 6\n- Altres 4 8\n678414 9.7 % 1153231 6.1 %\n- https://ssum-sec.casalemedia.com 510660 510660\n- https://intranet.caib.es 493544 504794\n- http://muib.caib.es/mapurbibfront/visor_index.jsp 307390 2422924\n- https://pasarela.clave.gob.es 81087 81087\n- https://ssum.casalemedia.com 52920 52920\n- http://borsins.caib.es/borintfront/principal.jsp 34121 445348\n- http://iessantamargalida.org 29972 29991\n- https://intranet.caib.es/eboibfront/mic/tema2017/css/estils-tema... 28222 28222\n- http://oposicions.caib.es 25376 96437\n- https://intranet.caib.es/Intranet/index.jsp 21961 26135\n- Altres 427358 1154864\n2012611 29 % 5353382 28.6 %\nOrigen desconegut 4630 0 % 7005 0 %\n1374 Frases clau diferents\nintranet caib 860 23 %\nboib 328 8.7 %\ncaib intranet 122 3.2 %\nhttp //dgpoling.caib.cat 88 2.3 %\ncaib 76 2 %\nintranet.caib.es 59 1.5 %\ncovid baleares hoy 30 0.8 %\nintranet.caib 30 0.8 %\nintranetcaib 27 0.7 %\nintrante.caib.es 22 0.5 %\nAltres frases de cerca 2087 55.9 %\n2333 Paraules clau (keyword)\ncaib 1390 12.3 %\nintranet 1041 9.2 %\nde 667 5.9 %\nboib 393 3.4 %\nbaleares 202 1.7 %\nhttps 157 1.3 %\nhttp 106 0.9 %\nbalears 97 0.8 %\ndel 97 0.8 %\n2022 92 0.8 %\nAltres paraules 7041 62.4 %\nInclosos a favorits (estimat) 139819 / 547631 Visitants 25.5 %\n302 Moved temporarily (redirect) 12698072 72.5 % 712.73 MB\n404 Document Not Found (hits on favicon excluded) 3039485 17.3 % 8.94 GB\n206 Partial Content 452666 2.5 % 226.31 GB\n502 Received bad response from real server 245726 1.4 % 66.03 MB\n500 Internal server Error 240998 1.3 % 2.18 GB\n303 See other document 226338 1.2 % 0\n301 Moved permanently (redirect) 138719 0.7 % 32.15 MB\n501 Not implemented 104630 0.5 % 126.62 MB\n503 Server busy 97752 0.5 % 18.23 MB\n406 Document not acceptable to client 82854 0.4 % 91.00 MB\n400 Bad Request 65342 0.3 % 58.64 MB\n405 Method not allowed 54002 0.3 % 29.44 MB\n401 Unauthorized 33357 0.1 % 15.83 MB\n403 Forbidden 20495 0.1 % 17.43 MB\n204 Request executed 3104 0 % 0\n422 Unknown error 1267 0 % 23.03 MB\n408 Request Timeout 700 0 % 150.86 KB\n414 Requested filename too long 352 0 % 302.79 KB\n416 Requested range not valid 262 0 % 87.21 KB\n415 Unsupported media type 68 0 % 72.78 KB\n412 Precondition failed 23 0 % 22.53 KB\n307 Moved temporarily 23 0 % 0