Assessorament | Consultoria Tècnica Transversal\nBy Narcís Picanyol | | 0 comment | 18 juny, 2017 | 0\nAnàlisi del mercat del Vallès Oriental i Occidental per la implantació d’una nova activitat permanent de venda al detall d’articles pirotècnics. Estudi urbanístic de compatibilitat i recerca de la millor ubicació.Llegir-ne més\nSubvenció per l’enllumenat de Santa Maria d’Oló (Bages)\nBy Narcís Picanyol | | 0 comment | 21 octubre, 2015 | 0\nEn motiu de la publicació d’ajuts per adequar l’enllumenat públic l’Ajuntament de Santa Maria d’Oló encarrega amb caràcter d’urgència a Consultoria Tècnica Transversal la preparació de la documentació tècnica necessària per optar a les ajudes publicades al DOGC el 17/06/2015. Per optar a aquestes es decideix intervenir en el carrer Manel López del municipi. ElLlegir-ne més\nMarcatge CE per Áridos UNILAND\nBy Narcís Picanyol | | Comments are Closed | 1 desembre, 2005 | 0\nAcompanyament per l’assoliment del marcat CE al Grup Áridos UNILAND, amb la certificació de 8 establiments miners i 31 productes per part de AIDICO, organisme notificat núm. 1170. Projecte dissenyat, implantat i aconseguit en tres mesos. Seguiment durant 4 anys.Llegir-ne més


Retrospectiva a 70 anys de cant\nLaura Bañón | 09/01/2015\nEnric Taltavull, comissari, i Antoni Salvador, president del cor, ahir a la mostra, oberta fins el dia 16.\n08-01-2015 | Josep Bagur Gomila\nQui vulgui repassar els millors moments de la Capella Davídica en els seus 70 anys de trajectòria té l'oportunitat de descobrir fotografies antigues i material documental a través d'una exposició inaugurada ahir a l'Espai Sant Josep de Ciutadella. Enric Taltavull, vicepresident de la Capella Davídica, és el comissari de la mostra i ha realitzat una laboriosa feina de recopilació gràfica i històrica per documentar aquestes set dècades de cant dins i fora de Menorca.\nEl notari Verdaguer i el doctor Comella van ser impulsors de la Capella Davídica de la Catedral de Menorca el 1944. El primer director va ser Gabriel Salord Marquès, en el periode 1944 i 1968. A la mostra es pot veure una fotografia del 1948, en una de les primeres actuacions de la coral al Cercle Artístic. L'exposició recull cròniques de la premsa, trobades festives dels cantaires, programes de concert i una foto de 1952 de l'escolania que va tenir, i fins i tot un grup instrumental propi.\nMaterial per al record\nEl segon director va ser el prevere Guillem Coll Al·lès, en l'etapa entre 1968 i 1995. La foto que es reprodueix al costat apareix el Senyor Guiem i un jove Joan Pons en els seus inicis. Va ser una etapa fructífera, amb el mecenatge de la Fundació Rubió, quan la Capella viatjà a Sant Agustí de la Florida (1983) i a Roma en visita al Papa Joan Pau II.\nLa mostra també recull records i obsequis, així com el premi Ciutadellencs de s'Any atorgat al cor el 1984 i el Protagonistas de «Es Diari» el 1998. El 1995 agafà el relleu Biel Barceló, qui impulsà el prestigi musical de la coral, amb actuacions al Palau de la Música (2013) o a l'homenatge a Joan Pons al Liceu, entre d'altres destacables.\nDissabte 10, a les 21 hores, la nova directora, Isabel Juaneda, s'estrenarà en el gran concert del 70 aniversari.\nLes entrades es poden aconseguir divendres i dissabte a Foto Hernando, o bé a la taquilla per 10 euros.


POL & GRACE, EL ENCANTO DE SER UN PEQUEÑO HOTEL ORIGINAL, EN BARCELONA\n21 marzo, 2019 21 marzo, 2019 / felixllovellfortuny\t/ Deja un comentario\nTiene el encanto de ser un pequeño hotel original, con personalidad propia, que se respira desde la misma entrada, en el hall. Singular por su decoración y detalles, con muchos libros, en las paredes predomina el color blanco y está diseñado para compartir las zonas comunes, con grandes mesas en la sala de estar y en la de desayunos (con zumo de naranja natural).\nPOL & GRACE, L’ENCANT DE SER UN PETIT HOTEL ORIGINAL, A BARCELONA\nTé l’encant de ser un petit hotel original, amb personalitat pròpia, que es respira des de la mateixa entrada, al vestíbul. Singular per la seva decoració i detalls, amb molts llibres, a les parets predomina el color blanc i està dissenyat per compartir les zones comunes, amb grans taules a la sala d’estar i en la d’esmorzars (amb suc de taronja natural).\nLIBRO RECOMENDADO: MENJA NET\nCarla Zaplana invita a embarcarse en un viaje hacia el cambio profundo de los hábitos alimentarios.\nLLIBRE RECOMANAT: MENJA NET\nLa Carla Zaplana convida a embarcar-se en un viatge cap al canvi profund dels hàbits alimentaris.


17è PRO-AM BENJAMÍ I ALEVÍ DE 1er ANY 2018\nOrganitzador La Roqueta, Golf\nCamp La Roqueta, Golf\nData d'inici 17/03/2018\nEl 17è Pro-AM Benjamí i Aleví de 1er Any 2018 es una competició orientada als més petits, nois i noies de fins a 11 anys.\nJugaran un professional amb tres benjamins i/o alevins de primer any (11 anys) (nois, noies o mixtes) sota la modalitat Pro-Am.\nSi us voleu inscriure, consulteu al professor del vostre Club.\nObertes fins DIMARTS 13 de MARÇ a les 12:00 hores.\nEquips inscrits fins la data: CERDAÑA, EL PRAT (2), SANT CUGAT (2), RAIMAT (2), VALLROMANES, BARCELONA, TERRAMAR (4), CAN CUYÀS i MONTANYÀ.\nPublicació DIMECRES 14 de MARÇ a les 12:00 hores.\nPublicació DIJOUS 15 de MARÇ a les 12:00 hores.\n1. Horaris Pro-AM\n2. Admesos al Pro-Am\nClub La Roqueta, Golf\nDel 6 al 11 i del 13 al 16 de març. Preu del GF d'entrenament 12,5€/pax. Trucar el dia abans per reservar hora de sortida al telèfon 93 833 13 28.\nCamp de Pràctiques: 8:30 h.\nMenú Restaurant: 14,95 h.\nCarret Manual: 2€ (20 unidades) Se recomienda llevar el particular\n0. Guanyadors Pro-Am\n1. Resultats Pro-Am\n17/03/2018Competició i diversió al Pro Am de Golf La Roqueta\nAquest dissabte s’ha disputat la 17a edició del Pro-Am Benjamí-Aleví, de la FCG amb triuomf per l'equip de Raimat, amb 60 cops, en una matinal on els més jovenets han après a competir al costat d'un professional\n17/03/2018Les promeses de la FCG competeixen al costat dels professionals a Roqueta Golf\nAquest dissabte es disputa el 17è Pro Am Benjamí i Aleví, Golf La Roqueta, una competició on comparteixen joc els federats més joves amb professionals dels clubs que els acompanyen


LA PANXA DEL BOU: RETRAT DIGITAL D'UNA DAMA NOUCENTISTA\nHi ha autors als quals no nego mèrits però els quals, per raons inexplicables i subjectives, no m'acaben de fer el pes. Un d'ells és el molt lloat Banville, candidat possible i probable a algun proper Nobel. Tampoc em fa sempre el pes en el seu alter ego, Black. I això em passa, així mateix, amb una de les icones de Banville, Henry James. Tot i amb això admeto que un i altre escriuen molt i molt bé, per això paga la pena agafar sense prejudicis qualsevol llibre seu.\nUna de les novel·les de James més coneguda, que hem pogut veure en pel·lícula, com d'altres, és el Retrat d'una dama, un llibre molt llarg, considerat per alguns entesos el millor de l'autor. Té un final ambigu, estrany i obert. James va manifestat en més d'una ocasió que no escriuria mai cap seqüela del llibre, tot i que sembla que li van sol·licitar sovint.\nPerò ara ho ha fet John Banville, entomant l'estil i els personatges amb molta grapa, no li nego. La senyora Osmond, de la qual tenim versió catalana gràcies a Bromera, recupera Isabel Archer i tot el seu nombrós entorn i ens explica una part més de la seva història. El final tampoc no és tancat del tot i encara la dama protagonista podria ressuscitar en algun moment. La novel·la és excel·lent pel que fa a la forma, tot i que el temps no passa en debades i per més que Banville sigui James pertany, de fet, a una època molt diferent.\nTot es pot fer si es fa bé, és clar. Banville ho ha fet molt bé però tinc cert refús per aquestes recreacions, que de tant en tant recuperen personatges i textos, això de les continuacions fora d'època no és res que no s'hagi intentat i realitzat ja, amb resultats diversos. Fa poc crec algú va ressuscitar el Carvalho, per posar el primer exemple que em ve a la memòria. Jo mateixa tinc una obreta de teatre escrita, un divertiment, en el qual faig sortir unes quantes dames de la literatura catalana, les reuneixo en una residència d'avis i faig que ens expliquin com els va anar a partir del final de la seva vida literària.\nHenry James no hi pot dir la seva, no sabem si l'esforç li hauria fet o no gràcia. Els lectors seguidors i amants de Banville, que són molts i moltes, han acollit el llibre amb entusiasme, un entusiasme que no acabo de compartir del tot. Potser és que ja James, en el seu Retrat, m'angunieja una mica, immergit en un món elitista i allunyat d'un món real força galdós. Tens la sensació de què tothom es mira el melic malgrat que els personatges respiren realitat i humanitat i reflecteixen de forma magistral les contradiccions i mediocritats de la natura humana.\nHi ha molta gent partidària dels finals oberts i poc explicats. No és el meu cas. Tot i que els finals són, necessàriament oberts, car la vida dels humans no acaba en cap punt concret i, si l'heroi mor, resten els del seu entorn i la descendència, m'agrada tancar un llibre de forma una mica contundent. Una novel·la o una pel·lícula de misteri poden finalitzar sense que s'agafi al criminal, sense que sapiguem qui és el criminal o fins i tot amb un pobre innocent condemnat de forma injusta, de fet avui hi ha una certa tendència a deixar-nos amb angúnia, però si això fos constant viuríem en un estat d'insatisfacció insuportable, la veritat.\nTot i que espero que cap escriptor no s'animi a seguir l'exemple de Banville i a recuperar dames més properes per a donar-les un futur una mica menys decebedor, confesso que m'hauria agradat que Clarín hagués estat una mica més amable amb Ana Ozores i m'he imaginat sovint la Regenta donant un cop de timó a la seva vida, guillant, per exemple, a París o trobant un senyor raonablement adient als seus desitjos. De tota manera, val més no donar idees, cal deixar descansar les dames i els llibres com estan i com els van abandonar els seus creadors originals. Tot i amb això cal admetre que La senyora Osmond és una bona novel·la, molt ben escrita i que demostra una vegada més que Banville és un rara avis amb intel·ligència, recursos i una cultura de categoria.\nEtiquetes de comentaris: continuacions, John Banville, La senyora Osmond, literatura anglosaxona, Retrat d'una dama\nBon dia, Júlia, m'ha agradat molt el punt d'ironia crítica que dones al teu ben informat comentari sobre James. En sabem tant, de les dames aquestes, que podríem entrar al seu saló a berenar perquè ens sabem els costums.\nDel que em quedo de James, decididament, és l'escena del mosso de quadra amb lady Chatterley. Impagable, sublim, imitable i recomanable.\nQue vagis passat un estiu feliç.\nGràcies, Olga! Igualment, una abraçada.


Lloguer Compra Gràcia - finquescampanya.com\n93 360 09 10\nAdministradors de finques i agents immobiliaris des de 1915\n6 Immobles amb les condicions indicades.\nOrdre predeterminat Ordenar per Preu de Menor a Major Ordenar per preu de major a menor Ordenar per data de més vella a nova Ordenar per data de més nou a vell\nLocal per llogar a Barcelona, Gràcia, Vila de Gràcia\nPreu 1.500€ mensual\nCarrer de Sant Marc, 7, 08012 Barcelona, España\nArea 123\tm2\nTipus Local comercial\nLocal de 123m2 al centre de Gràcia, molt ben situat, al costat…\nPis per llogar a Barcelona, Gràcia , La Salut\nPreu 980€ mensual\nTravessera de Dalt, 66, 08024 Barcelona, España\nArea 81\tm2\nTipus Pis, Vivenda\nPis de 81m2 , a la Travesera de Dalt. Finca amb conserge…\nPis per llogar a Barcelona,La Salut, Alcalde de Móstoles\nPreu 760€ al mes\nCarrer de l'Alcalde de Móstoles, 42, 08025 Barcelona, España\nArea 72\tm2\nPis de 72m2. Disposa de tres dormitoris, un de matrimoni , una…\nPis per llogar a Barcelona, Gràcia, La Salut , Coll del Portell\nPreu 780€ mensual\nAv. del Coll del Portell, 31, 08024 Barcelona, España\nPis de 65m2, al costat del Parc Gúell, zona molt tranquil·la, a…\nPis per llogar a Barcelona, Gràcia , Vila de Gràcia.\nPreu 3.500€ mensual\nPasseig de Gràcia, 122, 08008 Barcelona, España\nArea 197\tm2\nEstat Lloguer, Lloguer per temporada\nPis al Passeig de Gràcia amb Diagonal, davant dels jardinets de Gràcia.…\nOficina per llogar a Barcelona, Pg de Gràcia, Vila de Gràcia.\nPasseig de Gràcia, 122, 08008 Barcelona, Espanya\nOficina al Passeig de Gràcia amb Diagonal, davant dels jardinets de Gràcia.…\n© Copyright 2021 GreenBit\nPlanta baixa (2)\nEstat de l’immoble\nLloguer per temporada (3)\n_gat_gtag_UA_162669052_2 0 1 minut Google utilitza aquesta cookie per distingir els usuaris.


L'agressor va col·locar un ganivet en el coll de l'empleat per emportar-se la caixa registradora - Diari Serpis\n• La Policia Nacional deté a un home després de robar amb violència en una fruiteria\n• Va col·locar un ganivet de grans dimensions en el coll de l’empleat, i amenaçant de ferir-lo, i es va apoderar de la caixa registradora\n• La col·laboració ciutadana ha facilitat la identificació i detenció del sospitós\nAgents de la Policia Nacional han detingut a Gandia a un home de 27 anys com a presumpte autor d’un delicte de robatori amb violència i intimidació, després de pel que sembla sostraure la caixa registradora d’una fruiteria de la localitat amenaçant a l’empleat amb un ganivet de grans dimensions.\nEls fets van ocórrer el passat cinc de gener, quan el treballador d’una fruiteria gandiana va ser sorprés per una persona que portava un passamuntanyes i esgrimia un ganivet. L’agressor va col·locar l’arma blanca en el coll de l’empleat, amenaçant de ferir-li, aconseguint així apoderar-se de la caixa registradora, que contenia uns 200 euros. Seguidament, va fugir a la carrera del lloc.\nLes investigacions dels agents i la col·laboració ciutadana han permés esbrinar la identitat del sospitós, establint la Policia Nacional un dispositiu de vigilància a fi de localitzar-lo i detindre’l.\nFinalment, els policies ho han arrestat com a presumpte autor d’un delicte de robatori amb violència i intimidació quan aquest eixia d’un domicili on havia romàs amagat durant cinc dies per a eludir l’acció policial.\nArticle anteriorGandia impulsa la regulació i foment de instal·lacions de cobertes verdes i terrats vius\nArticle següentGandia rep a Fitur la visita del president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig


Creen un prototip d'habitatge utilitzant tiges de blat de moro del Pla d'Urgell i gira-sol\nL'Escola d'Arquitectura del Vallès participa en el projecte per demostrar les propietats d'aïllament tèrmic del material\nper Marta Romera / ACN 06/05/2022 14:00h\nL'Escola d'Arquitectura del Vallès (ETSAV) de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) ha presentat aquest divendres el prototip d'habitatge que s'ha construït al campus de Sant Cugat del Vallès utilitzant tiges de blat de moro i gira-sol.\nEs tracta d'un model que pretén demostrar les propietats d'aïllament tèrmic del material en el marc d'un estudi liderat per la Universitat Tolosa III Paul Sabatier i en què també hi participen la Universitat Rovira i Virgili (URC) i la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya (FCAC), entre d'altres. El projecte vol demostrar la capacitat d'adaptar materials d'origen vegetal per minimitzar l'impacte ambiental del sector de la construcció, aprofitant el seu rendiment per regular la temperatura.\nCreen un prototip d'habitatge utilitzant tiges de blat de moro i gira-sol | LleidaDiari.cat\nUn bon aïllant tèrmic\n«Les canyes de blat de moro i gira-sol tenen un material a l'interior, la medul·la, amb unes propietats específiques el que el fan un bon aïllant tèrmic, i per això ens interessem en veure com podem confeccionar materials i sistemes de construcció per donar un millor aïllament tèrmic als edificis", explica la sotsdirectora de Relacions amb l'Exterior de l'ETSAV i coordinadora del projecte, Mariana Palumbo.\nEl resultat ha estat la creació del prototip, una edificació de 5x5 metres on es combinen els materials que es volen testar amb d'altres, principalment biopolímers i terra. Consta d'una estructura lleugera de fusta, on s'hi ha aplicat les opcions sobre les quals es vol investigar. Per contrastar-ne els resultats, s'han aplicat quatre sistemes constructius diferents de la mateixa construcció, un per a cada una de les cantonades.\nAixí, s'ha fet una amb panells de terra alleugerida de gran format prefabricats en una nau industrial, una amb blocs de terra alleugerida, una altra amb un sistema d'entramat de fusta amb una cambra d'aire amb granulat de medul·la, i una darrera paret convencional de ceràmica, com si fos d'un edifici ja existent, però millorant-hi l'aïllament tèrmic exterior a partir de la medul·la de blat de moro. «És una recerca oberta, perquè ens servirà per veure com es comporten els diferents materials al llarg del temps», explica Palumbo. Així, es registrarà la variació de la temperatura en cada cas, així com la humitat, l'absorció i l'aïllament acústics, i la durabilitat en el temps.\nLa política catalana que marxa entre llàgrimes: «No puc més»


marfanta.com: L’Ajuntament de Deltebre compra l’antic Transbordador La Cava, que serà restaurat i exposat\nL’Ajuntament de Deltebre compra l’antic Transbordador La Cava, que serà restaurat i exposat\nDELTEBRE (Baix Ebre).- L'Ajuntament de Deltebre ha signat aquest matí l'acord de compra de la barcassa Transbordador La Cava, per un import de 3.500 euros. L’objectiu del consistori és evitar la pèrdua d’un element que durant tant anys ha format part del paisatge del municipi. Es tracta d’un transbordador metàl·lic motoritzat, que va ser construït el 1981 i batejat amb el nom de “La Cava II”. Tot i que encara no s’ha decidit quin ús donar-li ni la seua ubicació definitiva, tant el regidor de Cultura, Joan Alginet, com l’alcalde de Deltebre, José Emilio Bertomeu, han afirmat que el transbordador forma part del patrimoni històric i cultural del municipi, i que estudiaran com preservar-lo per evitar que es perdi com va passar amb les estacions del Carrilet.\nEn aquest sentit, l’equip de govern vol que la barcassa tingui un doble ús turístic i cultural. El fins ara propietari del Transbordador La Cava, José Arques, es mostrava emocionat i alleugerit per haver arribat a aquest acord amb l’ajuntament, gràcies a la intervenció del president de l’Associació d’Amics del Carrilet, Joaquim Sàlvia i, per tant, haver evitat el desballestament del transbordador.\nEl pas de barca “La Cava” comunicava Deltebre amb el sector més meridional de Sant Jaume d’Enveja. És un pas centenari, com el de Garriga, ja que la concessió s’atorgà definitivament el 12 de desembre de 1900, tot i que es va posar a funcionar el 17 de novembre de 1898 i el darrer viatge va ser el 29 de setembre de 2009. / Canal 21 Ebre


L’alcalde Michel Montaner, convertit a professor de francés en l’IES Gonzalo Anaya de Xirivella – RiberaTV\nL’alcalde Michel Montaner, convertit a professor de francés en l’IES Gonzalo Anaya de Xirivella\nConéixer de primera mà les inquietuds de l’alumnat, però en francés. L’alcalde de Xirivella ha assistit hui a una classe de l’assignatura de Francés de l’IES Gonzalo Anaya, coordinada per la professora Esperanza Nieto, per a incentivar l’ús d’aquesta llengua i assabentar-se de les coses que preocupen l’adolescència local. Nascut a França, país en el qual va viure fins als 25 anys, Michel Montaner ha respost les preguntes personals formulades per l’alumnat i ha recaptat els seus suggeriments per a millorar el municipi.\n“Per què vas vindre a Espanya?Tens fills?T’agrada fer esport?”. L’alcalde ha aprofitat l’ocasió per a llançar missatges positius i conciliadors. “No calleu mai si algú us pega, us insulta o us amenaça”, els ha dit. “Homes i dones som iguals i hem de cuidar aqueixa igualtat com un tresor”, ha continuat. L’alarma social generada pel coronavirus ha sigut un tema recurrent. Montaner els ha aconsellat que invertisquen els seus coneixements tecnològics a diferenciar la informació rigorosa de les ‘fake news que envaeixen cada dia els seus telèfons mòbils.\nEn l’etapa adolescent conviuen per igual la vergonya i l’atreviment. L’alcalde ha preguntat a cadascú pels seus objectius en la vida. I ja se sap: futbolista de primera divisió, viatjar, conéixer altres cultures… “Lluiteu pels vostres somnis i il·lusions, que ningú us lleve aqueix dret”, els ha respost Montaner. S’ha parlat també de potenciar els esdeveniments festius en la franja vespertina per a afavorir l’assistència del públic més jove. “El que sí que us dic és que la porta de l’Alcaldia és de cristall i si algun dia voleu vindre a veure’m la trobareu sempre oberta”. A les dues en punt de la vesprada ha sonat la sintonia que posava fi a la classe. A aqueixa hora hi havia molta fam. Aurevoir, monsieur le Maire.\nL’alcalde Michel Montaner, convertit a professor de francés en l’IES Gonzalo Anaya de Xirivella added by Ribera Televisió on 27 febrer, 2020


Llegeix més: El dia 27 tenim una cita a Valdebebas: la beatificació de don Álvaro\nAmb una exposició i una conferència\nSegurament és conegut per molts de vosaltres, que quest any 2014 s'està celebrant el centenari del naixement del venerable Monsenyor Álvaro del Portillo, que serà beatificat a Madrid el pròxim 27 de setembre Va estar el primer successor de Sant Josepmaria Escrivà de Balaguer al capdavant de l’Opus Dei.\nDe la mateixa forma que en d'altres molts indrets, a la ciutat d'Igualada, és possible participar en actes organitzats per commemorar aquest centenari. Es tracta de dos actes: una exposició sobre la vida d'Álvaro del Portillo, i una conferència, sobre les estades a Catalunya en diferents moments de la seva vida.\nUs animem a participar de totes dues activitats, i us convidem a què feu extensiva, als vostre familiars, amics i coneguts, aquesta invitació.\nLa informació sobre aquests dos actes és la següents:\nLlegeix més: A Igualada també es celebra el centenari del naixement d'Álvaro del Portillo\nExcursió i arrossada per a les famílies i amics del club Isard!!!\nLlegeix més: Arrossada Familiar a Mas Baltà (23/03/2014)\nSi no fa gaires dies us informàvem què el Club Isard preparava amb il·lusió la celebració del Nadal, ara ja podem fer la crònica de la primera de les activitats familiars que hem organitzat amb motiu d'aquestes festes tant entranyables i familiars.\nI és que el passat diumenge, 15 de desembre de 2013, a Isard van tenir l'alegria de rebre a un bon nombre de famílies que es van apropar al nostre Club, per a compartir una estona del matí, anticipant el Nadal.\nLlegeix més: Isard celebra el Nadal amb la seva Festa (15/12/2013)\nLlegeix més: Exposició virtual de Pessebres de les families del Club Isard 2013


Perifèric Edicions - Projectes Andrea R.Lluch Andrea R. Lluch\nInici / Projectes / Perifèric Edicions\nPerifèric Edicions Comunicació, Disseny Web, Producció Audiovisual, Publicitat i Màrketing, Social Media\nComunicació / Disseny Web / Producció Audiovisual / Publicitat i Màrketing / Social Media\nResponsable del gabinet de premsa de Perifèric Edicions. Disseny i execució de l’estratègia comunicativa en la xarxa a través del social media i les xarxes socials: Facebook, Youtube, Flickr i Issuu. Destacada per Anatomia de la Edición com una de les editorials més populars a Facebook el 2010. Creació de la pàgina web i del bloc quedant finalista en els Premis Blocs Catalunya 2010 organitzat per Stic.cat. Realització documentació fotogràfica i audiovisual. Maquetació de catàlegs i díptics publicitaris. En el PDF adjunt podeu visualitzar un l’estratègia elaborada.\nPerifèric Edicions és una editorial que naix a Catarroja l’any 2004 amb l’objectiu de publicar literatura en la nostra llengua. Aposta per fer llibres de qualitat pels textos seleccionats i l’encuadernació. Cuidant des del tipus de paper fins el cos de la lletra, passant pel disseny de les cobertes i de l’interior. Aquesta preocupació pel llibre com a objecte ve acompanyada de la recerca d’una alta qualitat en els textos editats. Així, Perifèric Edicions compta amb cinc col·leccions dirigides a públics ben diferents: narrativa infantil, narrativa juvenil, narrativa adulta, poesia i estudis d’història local de la comarca de l’Horta Sud. Totes elles compten amb llibres d’autors de gran importància. I així, ho demostren els diferents premis rebuts.\n→ Infotelevisió\t← TIBS Consultoria


El Gobierno lleva año y medio sin aclarar si permitirá los sondeos petrolíferos en l'Albufera\nDe les prospeccions petrolíferes en el golf de València seguix sense aclarir-se. Un any i mig després d'haver sol·licitat els permisos pertinents, Medoil, la multinacional britànica que vol realitzar els sondejos en l'Albufera, encara no ha obtingut una resposta del Govern. Un retard que no obstaculitza en els plans de Medoil, que després de veure publicada en el BOE la seua sol·licitud el 28 d'abril del 2006, esperava poder començar els seus treballs poc després.\n20 mesos més tard en els que només hi ha hagut silenci per part del Ministeri, l'empresa ho té clar. "No creiem que en els pròxims mesos vagen a avançar les coses", va reconéixer Juliol Pérez, portaveu de Medoil a Espanya.\nEls terminis s'han anat demorant i continua la incertesa sobre la concessió del projecte. Des del principi, el Ministeri eludix donar-los una resposta i pareix que no ho faran fins després de les pròximes eleccions. I és que les prospeccions compten amb l'oposició rotunda per part de la Generalitat, les associacions empresarials i els ecologistes.\nPer això, el Ministeri no ha volgut concretar, per ara, cap termini per a prendre una decisió. "No tenim cap novetat, tot seguix igual i no hi ha terminis fixats per a decidir si concedim o no els permisos", van reconéixer fonts oficials del Ministeri.\nA pesar d'això, l'empresa amb seu a Londres continuarà esperant un temps indefinit. "Ens ho prenem amb paciència", van assegurar fonts de la companyia. Però les notícies no són falagueres. L'últim contacte entre Medoil i El Govern va tindre lloc la setmana passada quan la petroliera va cridar a Madrid per a preguntar si hi havia alguna novetat sobre la concessió dels tres permisos sol·licitats.\nLa contestació va ser la mateixa que van rebre al juny. "Fa una setmana telefonem al Ministeri d'Indústria a veure si ens deien quelcom nou i la seua única contestació va ser que continuen pensant i estudiant el projecte", va explicar Pérez.\nEncara que la seua postura és continuar esperant, les paraules dels representants de Medoil delaten la poca confiança que tenen que El Govern els done una resposta i que, a més, esta siga afirmativa. "No som els únics que estem esperant. Hi ha un projecte de Repsol a Canàries i un altre a Màlaga i també estan parats", van reconéixer fonts de la multinacional.\nL'empresa va reconéixer el passat mes d'agost que havia paralitzat els estudis en el golf de València i els treballs de recopilació de dades.\nPerò la costa valenciana és només un dels seus quatre punts en què Medoil té centrada l'atenció en la seua busca d'hidrocarburs. La zona que comprenen els permisos sol·licitats van des del nord de la ciutat de València fins a la Safor dividits en tres zones, que l'empresa ha denominat Albufera, Tavernes i Gandia.\nPerò a més de la Comunitat, la multinacional ha centrat les seues investigacions a Tunis, Albània i Sicília. Precisament, el de la ciutat italiana és el cas que guarda més paregut al del golf de València ja que ambdós sol·licituds es van fer quasi al mateix temps -la de Sicília, inclús més tard-.\nPerò el projecte allí està més avançat que el valencià. "A Itàlia ja estan en el següent pas. Medoil està fent estudis mediambientals", va explicar el representant de l'empresa a Espanya. De fet, en l'apartat que l'empresa dedicada als quatre projectes en la seua pàgina web, el valencià és l'únic que no conté cap informació. A Tunis, els permisos van ser autoritzats pel Govern i ja estan treballant.\nL'únic pas que s'ha superat és el de les al·legacions. Després de la publicació en el Boletín Oficial de l'Estat, la llei concedix dos mesos perquè altres empreses puguen presentar les seues ofertes per a optar als permisos. Medoil es va quedar com l'última sol·licitant. No obstant, després d'eixos dos mesos de rigor la llei no establix cap altre termini que calga complir.\nDe moment, Medoil només té esbossades les línies generals del seu programa de treball. Els estudis que haurien d'estar realitzant-se a estes altures seguixen parats davant del silenci que ha decidit mantindre El Govern.\nMedoil va explicar que, una vegada concedits els permisos, tardarien tres o quatre anys a saber si hi ha petroli en la zona i si és rendible o no la seua extracció. Els treballs es realitzarien en diverses fases amb el que l'extracció no començaria fins a cinc anys després de la concessió els permisos.\nLa inversió que hauria de fer la multinacional durant els primers quatre anys rondaria els 50 milions d'euros. Si finalment l'empresa obtinguera els permisos i trobara hidrocarburs en el golf de València, la instal·lacions de plataformes petrolíferes elevarien els costos a més de 100 milions d'euros.\nNi .es ni .cat; el BdC és .eu\nEl Bloc de Convergència Valencianista té una nova adreça al món globalitzat d'internet. A partir d'ara ens podràs trobar tant a www.blocdeconvergencia.org com a www.blocdeconvergencia.eu. D'esta manera volem remarcar la convicció europeïsta del valencianisme polític convergent. El BdC no opta ni per .es ni per .cat. I com que, de moment, els valencians no tenim un domini propi la nostra implicació europeïsta ens ha fet decidir-nos per .eu.


El Lleida Esportiu, gran vencedor de la jornada - FutbolCatalunya\nEl Lleida Esportiu, gran vencedor de la jornada\nPublicat per: Jordi Grifol 23 de febrer de 2020\nEl Lleida Esportiu va ser l'únic equip català del grup en aconseguir la victòria, en una jornada molt complicada\nTot un líder sota els pals / FOTO: Lleida Esportiu\nEl conjunt de la Terra Ferma, amb aquesta victòria, aconsegueix retallar distàncies amb els quatre primers. En aquesta 26a jornada, també va haver-hi gols claus 'in extremis', com al partit entre l'Olot i el Sabadell i el Castelló i el Nàstic de Tarragona. Quatre victòries locals, cinc empats i una victòria visitant van ser el balanç d'aquesta jornada.\nEl tret de sortida de la jornada el va donar el FC Barcelona B dissabte, quan es va enfrontar a l'Hércules a l'Estadi Johan Cruyff. El guió del partit semblava clar, amb un conjunt blaugrana monopolitzant la possessió i un conjunt alacantí més defensiu, esperant les oportunitats. Des de l'inici, així va ser. Els de García Pimienta van sotmetre els visitants mitjançant el control de la pilota. Malgrat això, de res serveix el domini si no es concreten les ocasions. Tot i els intents de Collado, les poques escletxes que deixava l'Hércules no es van saber aprofitar, el partit estava abocat al 0-0. L'Hércules va buscar fer mal a través de la pilota aturada, sense èxit. La persistència blaugrana no va donar els fruits però, malgrat això, els culés segueixen ben amunt.\n🎥 [ZONA MIXTA] @Sascha__95:\n💬 “El més positiu és que hem cregut fins el final i hem aixecat un partit que se’ns havia posat molt difícil”\n💬 “Penso que el gol que m’han invalidat era legal” #LlagosOrihuela pic.twitter.com/oQuw4qAxVZ\n— Llagos-Costa Brava (@UELlagostera) February 23, 2020\nNecessitat de victòries\nLa UE Llagostera acumula nou jornades sense guanyar. Des de l'any passat. Davant el cuer, l'Orihuela, no van poder sumar els tres punts. El partit va començar molt malament pels d'Oriol Alsina, que veien com Solano aprofitava un mal refús defensiu per fer gol en la primera acció del partit (1'). Els d'Albadalejo, un cop per davant, van reforçar l'engranatge defensiu i van posar encara més difícils les coses als locals, que, a més, es van quedar amb un home menys per l'expulsió de Sascha. El tram final de matx, però, ho va poder canviar tot. En un acte d'orgull, el Llagostera va fer un pas endavant i va aconseguir l'empat. Nahuel el feia amb una bona volea (85'). La remuntada no va ser possible però el regust del partit va ser força positiu. La victòria, no obstant, encara espera.\nLa caiguda en picat de l'Andorra segueix sense solució. Novament, els de Gabri van tornar a perdre a casa davant l'Atlético Levante. El filial blaugrana es va mostrar ambiciós, realitzant una forta pressió que va complicar el joc als andorrans. Després d'una primera meitat on les ocasions arribaven amb comptagotes, a la represa els de Tevenet van aprofitar un servei de banda per fer gol. Víctor Ruíz no perdonava (52'). A partir d'aquí, els intents d'empat dels locals no van ser prou com per anotar i els tricolors van sofrir una nova derrota, la tercera consecutiva.\nQuan les dinàmiques no són positives resulta molt difícil ser eficaç a les àrees. Això és el que els va succeïr al València Mestalla i al Badalona, que no van poder passar de l'empat a zero en un duel directe per la permanència. Els dos equips van gaudir d'ocasions per marcar, però la falta d'encert, els pals i els porters van evitar qualsevol mal major. El cert és que els valencianistes es van trobar molt més còmodes al terreny de joc i van acabar generant més perill. Malgrat això, el Badalona va saber resistir fins al final i endur-se un punt cap a casa, encara que una victòria hagués sigut clau per la lluita per no baixar.\nDura batalla del Badalona a la seva visita a València / FOTO: Academia VCF\nAquesta jornada, el gran guanyador dels equips catalans del grup ha sigut el Lleida Esportiu. L'únic que ha aconseguit la victòria. Els de Molo van sortir decidits a guanyar i dit i fet. En una de les primeres accions del partit, Luso aprofitava un servei de cantonada per avançar els seus (4'). Els minuts passaven i, malgrat l'Ejea intentava empatar, el Lleida, amb Pau Torres liderant la defensa, va mostrar-se segur al darrere i precís davant, on Marc Martínez rematava la feina abans del descans (44'). Durant la segona meitat, les poques ocasions clares que hi van haver van fer que el marcador no es mogués més. Victòria important pels lleidatans, que retallen distàncies amb els quatre primers.\nEls últims minuts\nBogeria total amb un cruel final. Així es podria descriure el partit que es va viure a Castàlia entre el Castellón i el Nàstic de Tarragona. El matx va començar favorable als tarragonins després que l'àrbitre indiqués penal per mans de Víctor. Bonilla no va perdonar (14'). L'alegria del gol va durar ben poc i, de fet, la remuntada es va consumar en uns minuts. Un gol en pròpia porteria d'Albarrán (21') i una rematada d'Ortuño dins l'àrea (25') ho capgirava tot. Els locals tampoc van ser capaços de mantenir l'avantatge i el capità nastiquer, Javi Márquez, tornava a empatar amb un autèntic golàs des del cercle central del camp (32'). La frènesi de la primera meitat va transformar-se, ja en la segona, en un domini total del Castelló. I, després de diversos avisos, al descompte, de la manera més cruel, Lapeña anotava gol a la sortida d'un córner (94'). Així es consumava la primera derrota del Nàstic aquest 2020.\nFinal dur del Nàstic de Tarragona a Castalia/ FOTO: CD Castellón\nEl CE Sabadell va deixar escapar els tres punts al descompte davant la UE Olot. Tot i així, els de Raúl Garrido van fer mèrits per empatar. Des d'un inici, els locals van apretar i just a l'inici Salinas estavellava una pilota al travesser, però el Sabadell no s'arronsava i Ángel també enviava l'esfèric al pal. L'intercanvi de cops era constant. I, en aquest context, Néstor Querol aprofitava la seva ocasió i superava Ballesté (29'). La segona meitat havia de servir als d'Hidalgo per calmar el joc i buscar el segon. Malgrat tot, quan semblava que ho havien aconseguit, Peque acabava empatant des de línia de fons (92'). Gerra d'aigua freda pels líders i eufòria final pels olotins.\nEmpat final en La Garroxta entre Olot i CE Sabadell / FOTO: CE Sabadell\nLa UE Cornellà i l'AE Prat es van repartir un punt en un partit sense masses ocasions. La igualtat va predominar i cap dels dos equips va saber imposar-se a l'altre, encara que els de Romo van mostrar més intenció de dominar l'altre. Pablo Fernández, davanter dels locals, va tenir les ocasions més clares, encara que no van ser-ho tant com per determinar el partit. Aquest empat serveix al Cornellà per seguir en zona de playoff i, per contra, no servei el Prat per sortir del pou.\nL'Espanyol B no va poder trencar la mala ratxa davant La Nucía, un equip que encara no sap què és perdre al seu estadi. Els de Gay van fer una bona primera meitat, generant joc i ocasions, però malgrat això no van saber concretar i canalitzar el joc. A mesura que passaven els minuts, els locals s'anaven fent més forts. La represa començava amb l'expulsió de Pol Lozano per doble groga, fet que determinaria el desenllaç del partit. En cinc minuts, aprofitant la superioritat numèrica, Fofo feia un doblet, primer aprofitant una centrada lateral (61'), i després mitjançant la pena màxima (66'). Així doncs, l'Espanyol B segueix allunyant-se de la zona privilegiada amb una nova derrota.


Spanish Brass i Albert Guinovart oferiran aquest dissabte un concert inspirat en les novel·les de Jules Verne – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nSpanish Brass i Albert Guinovart…\nAquest dissabte, 24 d’octubre, l’Auditori de la Casa de Cultura de Bétera acollirà el concert de Spanish Brass acompanyats d’Albert Guinovart al piano. L’espectacle donarà inici a les 18.00 hores.\nSota el nom “Les Aventures de Monsieur Jules” es tracta d’una obra en sis moviments per a quintet de metalls i piano inspirada en diferents novel·les del genial escriptor francés Jules Verne, d’ací el títol.\nAlbert Guinovart ha creat una música més suggeridora que descriptiva per a poder seguir l’argument de la història. Són imatges deslligades i ambients suggerits pel record d’aquestes històries en un adult que es fica en la pell d’un xiquet quan descobreix aquelles aventures que li fan somiar.\nEl resultat és una música molt atractiva a la primera audició per al públic perquè reconeix llocs comuns, i perquè a través de l’acompanyament de la imaginació pot gaudir de moments expressius, virtuosístics, intimistes, còmics, paròdics o somiadors, a través dels sons creats en l’escenari pels sis músics.\nAquest quintet de metalls, amb seu a Bétera, té més de trenta anys de trajectòria en la música de cambra i és un dels més dinàmics i consolidats del panorama musical espanyol. A més a més, estan d’enhorabona després de rebre aquesta última setmana el Premi Nacional de Música 2020 atorgat pel Ministeri de Cultura i Esport.


🌿 Nutrients per disminuir la fatiga i augmentar la vitalitat | ets el que menges\nNutrients clau per disminuir la fatiga i augmentar la qualitat de vida\nLa fatiga és aquest estat de cansament mental i físic al qual ens hem anat acostumant, però que podria tenir conseqüències greus per a la nostra salut. Avui descobrim diferents nutrients que poden millorar la nostra vitalitat i ajudar-nos a rendir millor.\n24 de març 2021 | Actualitzat el 25 de març 2021 per Redacció\nJornades laborals llargues i intenses, estrès o ansietat sostinguts i falta de son reparador són algunes de les causes d’un estat de fatiga amb el qual ens estem acostumant a viure, però que no hauríem d’acceptar, perquè podria tenir conseqüències perilloses per a la nostra salut.\nS’estima que entre un 5% i un 20% de la població té fatiga persistent, i és un dels motius de consulta més comuns en atenció primària.\nEstrès oxidatiu, inflamació i disfunció mitocondrial\nPerò, per què l’estrès, la falta de son o el contacte amb contaminants ens condueixen a un estat de fatiga?\nEls mecanismes etiològics subjacents no es coneixen completament, no obstant això, s’ha vist que les persones amb fatiga solen tenir un estat d’inflamació de baix grau que inhabilita la producció d’energia ATP –que és la font d’energia principal que fa servir la majoria dels processos i funcions cel·lulars– per part dels mitocondris.\nAl seu torn, la disfunció mitocondrial augmenta la producció d’espècies reactives d’oxigen, la qual cosa condueix a un cercle viciós d’estrès oxidatiu –que malmet les estructures mitocondrials– i declivi energètic.\nNutrients que potencien l’obtenció d’energia\nHi ha alguns nutrients que actuen com a cofactors per produir energia i que, per tant, són fonamentals per rendir més en el dia a dia.\nEl coenzim Q10 és un cofactor clau per produir energia ATP, alhora que és un potent antioxidant amb capacitat per reduir l’estrès oxidatiu, que fa mal als nostres mitocondris.\nL’ús d’extractes estandarditzats d’escorça de roure francès (Robuvit®), rics en roburines, ha mostrat que és beneficiós per a l’estrès oxidatiu i a l’hora de millorar els símptomes físics i mentals relacionats amb la fatiga en diferents perfils de subjectes. També s’ha vist que, en individus entre 65 i 75 anys convalescents després d’un procés infecciós com la grip, l’ús d’escorça de roure francès afavoreix la recuperació, ja que millora els símptomes de fatiga i feblesa, entre d’altres.\nS’ha identificat que l’aparició de la fatiga durant l’exercici i el mal muscular està vinculada amb l’estrès oxidatiu. La curcumina, provinent de la cúrcuma, és coneguda per la seva acció antioxidant, ja que redueix metabòlits reactius d’oxigen.\nLa vitamina B5 és, per part seva, un precursor del coenzim A, essencial en un gran nombre de reaccions metabòliques, com el cicle de Krebs, que és on se sintetitza l’energia ATP. Així, l’àcid pantotènic té un rol fonamental a l’hora de mantenir el metabolisme energètic i el rendiment mental normals, fet que contribueix a reduir el cansament i la fatiga.\nEl risc dels estimulants\nDavant de les exigències de la vida quotidiana, moltes persones recorren a estimulants com el cafè, que, encara que certament afavoreixen un rendiment més alt, acaben tenint un efecte contraproduent, ja que augmenten els nivells d’adrenalina i poden conduir a un estat de fatiga adrenal.\nEl cafè produeix un estat d’alerta que, a curt termini, pot resoldre un estat de cansament, però que, a mitjà termini, acaba generant tolerància. El cervell s’adapta a la cafeïna i, amb el temps, en necessita més per aconseguir el mateix efecte.\nUn suport per a moments exigents\nQuan tenim la sensació de tenir prou energia, si busquem millorar el rendiment esportiu o en moments puntuals d’exigència mental, la complementació pot ser un bon suport a una alimentació i hàbits saludables.\nDouglas Laboratories®, que fa més de 65 anys que desenvolupa complements alimentosos de la qualitat més alta, presenta un nou producte, Energy Recharge, capaç de proporcionar energia tant física com mental sense aportar estimulants.\nEnergy Recharge conté:\nÀcid pantotènic, que actua de manera sinèrgica amb una sèrie d’ingredients que completen aquesta fórmula i que fan que sigui una gran aliada per a èpoques exigents o de decaïment.\nRobuvit®, un complex de polifenols bioactius obtinguts de boscos de roures sostenibles en els quals no es fa servir cap mena de pesticida ni fertilitzant. Molts estudis clínics han demostrat els seus beneficis, ja que s’ha vist que redueix els símptomes de la fatiga i millora l’estat d’ànim i benestar emocional.\nCurcumina, amb propietats antioxidants i antiinflamatòries. Per garantir la biodisponibilitat i l’efecte òptim de la curcumina, la fórmula inclou també Bioperine®, un extracte de pebre negre.\nCoenzim Q10, ingredient especialment interessant, perquè es tracta d’un micronutrient els nivells del qual disminueixen amb l’edat o del qual sol haver-hi dèficits nutricionals.


CA: 4 MQs amb resolució  | Comunicacions aeronàutiques (EETAC) | Unybook\nCA: 4 MQs amb resolució (2017)\nCA: 4 MQs amb resolució\nAsignatura Comunicacions aeronàutiques\nSubido por jventura91\nFQ11-12, MQ12-13, FQ13-14 i MQ 14-15 (amb solució i resolució comentada), 26 pàgines\nComunicacions Aeronàutiques Correcció exàmens Part II Jordi Ventura Juny 2017 1 FQ 11-12 1. Se tiene un enlace de comunicaciones entre el centro de emisores y el centro de control que transmite datos a 10 Mbps con modulación BPSK. Otros parámetros del sistema son: frecuencia portadora 8 GHz, ganancia antena de transmisión y recepción 30 dB cada una, distancia entre antenas 40 km, potencia transmitida 20 dBm y relación señal a ruido 13 dB. En el diseño se desea dejar un margen de protección (margen de fading) de 20 dB. Calcular cuánto debe valer el factor de ruido del receptor.\nCom que la SNR és: SN R = Pt · Gt · Gr · λ2 2 (4 π R) · F · Mf · k · T0 · B Sent k = 1.38 · 10−23 J/K i T0 = 290 K. El valor de la longitud d’ona λ és: c 3 · 108 = = 0.0375 m f 8 · 109 El valor de l’ample de banda el trobem amb la velocitat de transmissió. Com que la modulació és BPSK, s’utilitza 1 bit per símbol. En aquest cas, doncs, B = 10 M Hz Podem aïllar el valor de F : Pt · Gt · Gr · λ2 0.1 · 10002 · 0.03752 F = = = 7 = 8.4 dB 2 2 (4 π R) · B · Mf · k · T0 · S/R (4 π 40000) · 107 · 102 · 1.38 · 10−23 · 290 · 101.3 λ= El valor que més s’aproxima és el de 9 dB.\n2. La máxima separación entre dos aeronaves en altitud de crucero (suponer 10 km) para la cual hay visibilidad directa (LOS) en las peores condiciones de propagación, es: Les pitjors condicions de propagació es donen quan k = 2. La separació màxima serà de: 1 d=2· √ RT · h · 2 · K = 2 · √ 6378 · 103 · 104 · 2 · 0.6 = 553 km La distància és d’aproximadament 550 km.\n3. Repitiendo los cálculos del problema anterior considerando ahora atmósfera estándar.\nPer atmosfera estàndard tindrem que k = 4/3: d=2· √ RT · h · 2 · K = 2 · 6378 · 103 · 104 · 2 · 4/3 = 824.8 km En tenir un nou valor de k, la distància a l’horitzó augmenta respecte al cas anterior.\n4. En un sistema de comunicaciones aeronáuticas limitado por interferencias Totes les respostes són correctes ja que sempre es compleix: SN R > CIR; PI >> PN ; SIN R ≈ CIR A més (en aquest no es demana), SIN R CIR 5. La atenuación por lluvia Es pot considerar negligible en les freqüènices assignades al servei aeronàutic terra-aire. Sçi que té un efecte en el dimensionament d’un enllaç via satèl·lit perquè les freqüències són superiors als 1-6 GHz. És a partir d’aquestes freqüències de portadora que la pluja té un efecte.\n6. Considera un enlace TDMA, capaz de servir simultáneamente a 4 aeronaves, con una longitud de trama de 10 ms, y una eficiencia del 50%. Si la velocidad de generación de datos por usuario es de 32 kbps, la velocidad de transmisión de datos sobre el canal será de: En aquest cas, la longitud de la tema és una dada que no aporta res, ja que tampoc sabem quant ocupa cada trama. Per trobar el valor de la velocitat de transmissió sobre el canal, el que s’ha de fer és multiplicar la velocitat d’un dels emissors, pel nombre d’aeronaus i dividir per l’eficiència. En haver-hi una eficiència del 50%, caldrà una velocitat el doble de gran, ja que la meitat de l’ample de banda serà perdut per aquesta baixa eficiència. El resultat és el següent: rb, canal = rb · n 32 · 103 · 4 = = 256 kbps η 0.5 7. Calcular la C/No del enlace ascendente entre una estación móvil aeronáutica y un satélite, que posee las características siguientes: Señal transmitida QPSK a 64 kbps PIRE=51 dBm Frecuencia portadora 6 GHz G/T satélite -13 dB/ºK Distancia entre equipos 41680 km Atenuación gases 1 dB El valor de C/N0 es troba amb l’expressió: 2 GR TOP C/N = PT GT λ 4πd 2 1 kL Sent PT GT = P IRE, es té: 2.1 C/N = 10 · 10 −1.3 3 · 108 /6 · 109 4 π · 41680 · 103 · 2 · 1 = 3309.7 Hz = 35.2 dBHz 1.38 · 10−23 · 100.1 8. Considérese un sistema de comunicaciones tierra aire bidireccional con acceso múltiple FDMA.\nCalcular el ancho de banda total necesario (incluyendo UL y DL) si el sistema necesita dar servicio simultáneo a 14 usuarios que utilizan modulación 8PSK a 480 kbps. Considerar que un 10% de la banda se invierte en bandas de guarda entre canales.\nLa modulació 8PSK usa 3 bits per cada símbol, per tant, per saber l’ample de banda d’un usuari: B ≈ rs = rb 480 = = 160 kHz n 3 L’ample de banda total serà: Btot = 14 · 2 · 160 · 103 · 1.1 = 4.9 M Hz ≈ 5 M Hz 9. Si para cubrir un sector aeronáutico es necesario utilizar varios centros de control remotos mediante la técnica de frecuencias desplazadas: Els centres de control remot envien la mateixa senyal en el mateix canal però amb portadores lleugerament diferents (pocs kHz), seleccionant-se la millor de manera automàtica en l’aeronau.\n10. de variación del índice de refracción atmosférico que provocan un fenómeno de propagación por conductos...\nEs tindran abastos molt superiors als inicialment calculats, acompanyats d’esvaïments significatius en l’equip receptor.\n11. En un sistema de comunicaciones con acceso múltiple CDMA, si la ganancia de procesado es de 30 dB y la velocidad de transmisión de información es de 30 kbps, la velocidad sobre el canal será de: Per la definició del guany de processat, sabem que: Gp = rc rb On Gp està en escala lineal i rc és l’ample de banda ocupat. rb és la taxa bruta en símbols per segon o bauds: rc = rb · Gp = 30 · 103 · 103 = 30 M chips/s 3 12. Cuál de las siguientes afirmaciones es CIERTA, para un sistema de comunicaciones por satélite geoestacionario: La pluja provoca una reducció del CN ascendent proporcional a l’atenuació per pluja (en uplink no en downlink). A més, la freqüència que s’utilitza de pujada és més gran que la de baixada (i no al revés).\n13. En la evolución del VDLM2 al VDLM3...\nAmb el mode VDLM3 es poden establir comunicacions punt-multipunt.\nNo es produeix cap canvi en l’ample de banda dels canals. El CSMA s’utilitza en el VDLM1 i VDLM2, en el VDLM3 s’utilitza el TDMA. La velocitat de transmissió és igual que la del VDLM2.\nQuan baixa és de VDLM3 a VDLM4.\n14. Al respecto del modo VDLM4, indicar que afirmación es CIERTA: Totes les respostes són correctes. Usa una freqüència ad hoc, compleix els requisits necessaris per ATC i s’ultilitza en sistemes ADS-C per transmetre periòdicament informació sobre les aeronaus.\n15. En un sistema de comunicaciones en el que se mide una relación señal a ruido térmico (SNR) de 20 dB y una relación señal a ruido interferente (CIR) de 10 dB, la relación señal a ruido total será Calculem la relació senyal a soroll total com: SIN R = 1 1 1 + SN R CIR = 1 1 1 + 2 10 10 = 9.1 = 9.6 dB El valor obtingut és molt més proper al CIR que al SNR.\n16. En un enlace T/A digital cuando la potencia media de señal recibida es de -85 dBm, se mide una relación señal a ruido de 15 dB. Posteriormente se detecta una señal interferente cocanal a la entrada del receptor con un nivel de -100 dBm. Calcular el nivel de CIR (Carrier to Interference Ratio) y la degradación que esta señal produce en la relación señal a ruido.\nCalculem el valor del CIR com: CIR(dB) = Pr (dBm) − PI (dBm) = −85 − (−100) = 15 dB D’altra banda, per saber la degradació que hi ha hagut necessitem calcular el nou valor de SNR: SIN R = 1 1 = = 15.8 = 12 dB 1 1 1 1 + + SN R CIR 101.5 101.5 La degradació és la diferència entre la SNR original i aquest valor, que és 3dB.\n17. En la banda de comunicacions aeronáuticas T-A 117.975 MHz a 137 MHz 4 El nombre de canals tèorics de 8.33 kHz i 25 kHz és 760 i 2280 respectivament, però s’han de tenir en compte també els canals de guàrdia, de separació entre dos canals. Per tant, el nombre total de canals és sempre més petit.\n5 2 MQ 12/13 1. Se tiene un enlace de comunicaciones entre el centro de emisores y el centro de control que transmite datos con modulación BPSK. Otros parámetros del sistema son: frecuencia portadora 8 GHz, distancia entre antenas 40 km, potencia transmitida 20 dBm, relación señal a ruido 13 dB, Factor de Ruido del receptor de 8.9 dB y ganancia de cada antena 30 dB. En el diseño se desea dejar un margen de protección (margen de fading) de 20 dB. Calcular cuál es la velocidad de transmisión máxima tolerada.\nCom que la SNR és: SN R = Pt · Gt · Gr · λ2 2 (4 π R) · F · Mf · k · T0 · B Sent k = 1.38 · 10−23 J/K i T0 = 290 K. El valor de la longitud d’ona λ és: λ= c 3 · 108 = = 0.0375 m f 8 · 109 Podem aïllar el valor de B: B= Pt · Gt · Gr · λ2 2 (4 π R) · F · Mf · k · T0 · S/R = 0.1 · 10002 · 0.03752 2 (4 π 40000) · 100.89 · 102 · 1.38 · 10−23 · 290 · 101.3 = 9 M Hz Com que la modulació és BPSK, hi ha un bit per cada símbol i aquest és directament el valor en Mbps. El valor és aproximadament 10 Mbps.\n2. La máxima separación entre dos aeronaves en altitud de crucero (suponer 10 km) para la cual hay visibilidad directa (LOS) en atmósfera estándar, es: La distància que hi haurà entre un dels avions i l’horitzó serà la següent: √ d = h · R0 · 2 K Sent la h la diferència en alçada entre els dos punts, R0 el radi de la Terra i K el paràmetre, que en aquest cas és 4/3 (atmosfera estàndard. La distància queda: d= 104 · 6.378 · 106 · 2 · 4/3 = 412.4 km La distància entre els dos avions serà dos cops aquesta distància: dtot = 2 · d = 824.9 km 3. Manteniendo la altitud anterior, se observa que con una separación de 1000 km hay LOS entre las dos aeronaves: En aquest cas, la semidistància entre els avions (d) serà 500 km i el valor de k es podrà obtenint aïllant-lo de l’expressió anterior: 6 2 d2 500 · 103 = 1.96 > 4/3 k= = 2 · h · R0 2 · 104 · 6.378 · 106 La resposta correcta és, per tant, que el valor de K és superior al de l’atmosfera estàndard.\n4. En un sistema de comunicaciones aeronáuticas limitado por interferencias Totes les respostes són correctes ja que sempre es compleix: SN R > CIR; SIN R ≈ CIR PI >> PN ; A més (en aquest no es demana), SIN R CIR 5. La atenuación por lluvia Es pot considerar negligible en les freqüènices assignades al servei aeronàutic terra-aire. Sí que té un efecte en el dimensionament d’un enllaç via satèl·lit perquè les freqüències són superiors als 1-6 GHz. És a partir d’aquestes freqüències de portadora que la pluja té un efecte.\n6. Considera un enlace TDMA, capaz de servir simultáneamente a 4 aeronaves, con una longitud de trama de 10 ms, y una eficiencia del 50%. Si la velocidad de generación de datos por usuario es de 32 kbps, la velocidad de transmisión de datos sobre el canal será de: En aquest cas, la longitud de la tema és una dada que no aporta res, ja que tampoc sabem quant ocupa cada trama. Per trobar el valor de la velocitat de transmissió sobre el canal, el que s’ha de fer és multiplicar la velocitat d’un dels emissors, pel nombre d’aeronaus i dividir per l’eficiència. En haver-hi una eficiència del 50%, caldrà una velocitat el doble de gran, ja que la meitat de l’ample de banda serà perdut per aquesta baixa eficiència. El resultat és el següent: rb, canal = rb · n 32 · 103 · 4 = = 256 kbps η 0.5 7. Calcular la C/No del enlace ascendente entre una estación móvil aeronáutica y un satélite, que posee las características siguientes: Señal transmitida QPSK a 64 kbps PIRE=56 dBm Frecuencia portadora 6 GHz G/T satélite -13 dB/ºK Distancia entre equipos 41680 km Atenuación gases 1 dB El valor de C/N0 es troba amb l’expressió: C/N = PT GT GR TOP Sent PT GT = P IRE, es té: 7 λ 4πd 2 1 kL 2.6 C/N = 10 · 10 −1.3 · 3 · 108 /9 · 109 4 π · 41680 · 103 2 · 1 1.38 · 10−23 · 100.1 = 10466 Hz = 40.2 dBHz 8. Calcular la C/No del enlace descendente entre un satélite y una estación móvil aeronáutica, que posee las características siguientes: PIREsat=20 dBW Frecuencia portadora 1.45 GHz G/T terminal -21 dB/ºK Distancia entre equipos 22217 NM Pérdidas adicionales (gases, etc.) 1 dB Es fa el mateix que en l’exercici anterior: GR TOP C/N = P IRE 3 · 108 /1.45 · 109 4 π 22217 · 1852 C/N = 102 · 10−2.1 2 λ 4πd 2 1 kL 1 = 7320.7 Hz = 38.6 dBHz 1.38 · 10−23 100.1 9. Con los dos resultados anteriores, la C/N total del sistema de comunicaciones por satélite será: Els dos resultats anteriors són: C N C N = 10466 Hz; u = 7320.7 Hz d La suma de les dues C/N es fa en paral·lel, és a dir: C/Ntot = C/Nu ||C/Nd = C/Nu · C/Nd 10466 · 7320.7 = 4307.6 Hz = 36 dBHz = C/Nu + C/Nd 10466 + 7320.7 10. Considérese un sistema de comunicaciones tierra aire bidireccional con acceso múltiple FDMA.\nEl ritme de símbols de la senyal, tenint en compte que és 8PSK (3 bits per símbol), és de : B ≈ rs = rb 480 = = 160 kHz n 3 L’ample de banda total tindrà en compte el nombre d’usuaris, el fet que sigui d’anada i tornada i la banda de guàrdia: Btot = 2 · 14 · 160 · 1.1 = 4928 kbps El resultat és d’aproximadament 5 MHz.\n11. Un sistema FDMA/TDMA con duplexado FDD se ha diseñado con cuatro slots por subportadora y con un ancho de banda por subportadora de 200 KHz. Para disponer de un total de 40 8 radiocanales necesita un ancho de banda total de El nombre de subportadores que es necessitaran ve donat pel nombre de radiocanals necessaris (40) entre el nombre de slots que pot tenir cada subportadora (4). D’aquesta manera en resulten 10 subportadores. Però això només és d’anada. Si es té en compte emissió i recepció, el nombre de portadores és 20. L’ample de banda total és el producte entre el número de subportadores i l’ample de banda de cada subportadora: Btot = n · B = 20 · 200 103 = 4 M Hz 12. Si para cubrir un sector aeronáutico es necesario utilizar varios centros de control remotos mediante la técnica de frecuencias desplazadas: Els centres de control remot envien la mateixa senyal en el mateix canal però amb portadores lleugerament diferents (pocs kHz), seleccionant-se la millor de manera automàtica en l’aeronau.\n13. Variaciones anómalas del índice de refracción atmosférico que provocan un fenómeno de propagación por conductos...\n14. En un sistema CDMA con ganancia de procesado de 20 dB y ancho de banda de 5 MHz, las señales moduladas en 16QAM y utilizando un código corrector de errores de tasa ½ se transmiten a una tasa neta de: Per la definició del guany de processat, sabem que: Gp = rc rb On Gp està en escala lineal i rc és l’ample de banda ocupat. rb és la taxa bruta en símbols per segon o bauds: rb = és: rc = 5 · 104 buad 102 Com que la modulació 16PSK utilitza 4 bits per símbol, es té que la taxa neta de bits per segon rb, neta = 5 · 104 4 bits 1 · = 105 = 100 kbps 1 sym 2 15. Se desea diseñar un sistema CDMA con una probabilidad de error en el bit Pb=10-3. Si el sistema debe tener una ganancia de procesado de 30 dB y debe admitir 100 usuarios, calcular cual debe ser el valor de la Eb/No necesaria (Energia de bit/densidad espectral de ruido térmico). Se sabe que 10−3 = 0.5erf c(2.2) 9 Sabem que aquest valor de 2.2 correspondrà a N0 /Eb +(M −1)/Gp , ja que en CDMA es compleix que: Pb = 0.5 · erf c N0 (M − 1) + Eb Gp −1/2 Per tant, el valor de N0 /Eb és: N0 M −1 99 = 2.2−2 − = 2.2−2 − 3 = 0.10761 Eb Gp 10 Però se’ns demana el valor de Eb /N0 , així que hem de buscar l’invers: Eb = N0 N0 Eb −1 = 0.10761−1 = 9.293 = 9.68 dB 16. Cuál de las siguientes afirmaciones es CIERTA, para un sistema de comunicaciones por satélite geoestacionario: La pluja provoca una reducció del CN ascendent proporcional a l’atenuació per pluja (en uplink no en downlink). A més, la freqüència que s’utilitza de pujada és més gran que la de baixada (i no al revés).\n17. En la evolución del VDLM2 al VDLM3...\n18. Al respecto del modo VDLM4, indicar que afirmación es FALSA: És fals que hi hagi una banda de freqüències reservades per fer vigilància. El mode VDLM4a vigilància, però usant la mateixa banda de freqüències.\n19. En un sistema de comunicaciones en el que se mide una relación señal a ruido térmico (SNR) de 20 dB y una relación señal a ruido interferente (CIR) de 10 dB, la relación señal a ruido total será Calculem la nova relació de senyal a soroll d’interferència (SIN R) com: SIN R = 1 1 1 + SN R CIR = 1 1 1 + 102 10 10 = 9.1 = 9.58 dB El resultat és molt més proper al de CIR que al de SN R.\n20. En un enlace T/A digital cuando la potencia media de señal recibida es de -85 dBm, se mide una relación señal a ruido de 25 dB. Posteriormente se detecta una señal interferente cocanal a la entrada del receptor con un nivel de -95 dBm. Calcular el nivel de CIR (Carrier to Interference Ratio) y la degradación que esta señal produce en la relación señal a ruido.\nLa CIR serà el quocient entre la portadora i la senyal interferent: CIR = 10−8.5 = 10 = 10 dB 10−9.5 D’altra banda, la nova SINR serà: SIN R = 1 1 1 + SN R CIR = 1 1 1 + 102.5 10 = 9.69 = 9.86 dB Això fa que la degradació entre la SNR anterior i la d’ara sigui: deg = SN R − SIN R = 25 − 9.86 = 15.13 dB 21. Sabiendo que la banda de frecuencias asignada al servicio móvil aeronáutico es de 118 MHz a 136 MHz y que los enlaces en dicha banda operan en modo simplex con un ancho de banda de 25 kHz o bien 8.33 kHz, calcular el número máximo de canales disponible si se considera que el primer y el último canal de 25 KHz son de guarda y no se utilizan como medida de protección frente a interferencias.\nL’ample de banda total serà la resta entre la frqüència màxima i la mínima menys els dos canals de guàrdia: Btot = 136 M Hz − 118 M Hz − 2 · 25 kHz = 17.95 M Hz = 17950 kHz Si volem saber el nombre màxim de canals, agafarem els canals més estrets, de 8.33 kHz. El total de canals serà: n= 17950 kHz = 2154 canals 8.33 kHz 22. Si a nivel europeo se dispone de unos 10000 estaciones de tierra, calcular cual debería ser el reuso de frecuencias medio para garantizar que cada estación dispone como mínimo de un canal.\nUtilizar los datos que se consideren necesarios de la pregunta anterior.\nPer saber en quantes estacions de mitjana s’utilitzarà la mateixa freqüència el que es fa és dividir el nombre d’estacions entre el nombre de canals, obtingut en l’exercici anterior: #estacions 104 = = 4.64 #canals 2154 11 Com que si cada freqüència és usada en 4 estacions encara hi haurà estacions sense freqüència, el valor que hem d’agafar és el de 5. Cada portadora s’ha d’utilitzar unes 5 vegades.\n23. Supongamos un sistema de comunicaciones aeronáuticas basado en acceso OFDM en el que se dispone de un ancho de banda de 20 MHz con subportadoras separadas 15 kHz. Si los recursos se reparten por igual entre 10 usuarios que transmiten a 64QAM, la velocidad de transmisión por usuario será: Sabem que el canal de 20 M Hz contindrà 10 vegades l’ample de banda de cada usuari (Bu ) més la separació de 15 kHz. La taxa de símbols per segon és: rsym ≈ Bu = B 20 · 106 − 15 kHz = − 15 · 103 = 1.985 kbaud #usuaris 10 Aquesta és la taxa de símbols per segon. Si tenim en compte que en la modulació 64QAM s’utilitzen 6 bits per símbol, llavors la velocitat de transmissió és: rb = rsym · n = 1.985 · 6 = 11.91 kbps ≈ 12 kbps 24. El sistema TETRA que se utiliza para comunicaciones aeroportuarias es: Totes les opcions són correctes: utilitza canals d’ample de banda igual a 25 kHz, multiplexa en temps i freqüència (TDMA i FDMA) en 4 slots temporals i permet trucades de grup i establir prioritat.\n25. Se desea establecer un enlace entre los puntos A y B de la figura: Figure 1 Aplicarem la fórmula: H ≥ 0.6 r1 + d1 · d2 2 R0 1 1 − K2 K1 on K1 serà ∞ (sempre és així) i K2 = 0.6. Primer busquem el valor de r1 : rn = nλ d1 d2 = d1 + d2 3 · 108 12 · 103 · 8 · 103 = 14.34 m 7 · 109 12 · 103 + 8 · 103 12 El resultat, doncs, serà de: H ≥ 0.6 · 14.34 + 12 · 103 · 8 · 103 1 = 21.12 m 2 · 6378 · 103 0.6 Aquesta altura és la que ha d’haver entre l’obstacle i el raig. L’increment d’altura (∆h) en el punt B compleix: (480 + ∆h) − 800 m 12 · 103 + 8 · 103 ∆h = 22 m H = 21.12 + hobst = 800 + 13 3 FQ 13/14 1. Se tiene un enlace de comunicaciones entre el centro de emisores y el centro de control que transmite datos con modulación QPSK. Otros parámetros del sistema son: frecuencia portadora 8 GHz, distancia entre antenas 40 km, potencia transmitida 20 dBm, relación señal a ruido 13 dB, Factor de Ruido del receptor de 8.9 dB, ganancia de cada antena 32 dB, pérdidas en acopladores de transmisión 2 dB y pérdidas en acopladores de recepción 2 dB. En el diseño se desea dejar un margen de protección (margen de fading) de 20 dB. Calcular cuál es la velocidad de transmisión máxima tolerada.\nCom que la SNR és: SN R = Pt · Gt · Gr · λ2 2 (4 π R) · F · Mf · k · T0 · B · L Sent k = 1.38 · 10−23 J/K i T0 = 290 K. El valor de la longitud d’ona λ és: λ= c 3 · 108 = = 0.0375 m f 8 · 109 Podem aïllar el valor de B com: B= B= Pt · Gt · Gr · λ2 2 (4 π R) · F · Mf · k · T0 · S/R · L 0.1 · 103.2 2 · 0.03752 2 (4 π 40000) · 100.89 · 102 · 1.38 · 10−23 · 290 · 101.3 · 100.4 = 9 M Hz Com que la modulació és QPSK, hi ha 2 bits per cada símbol i tenim: rb = rsym · n = 9 · 106 · 2 = 18 M bps ≈ 20 M bps 2. Calcular para que valor de K se tiene que la máxima separación entre dos aeronaves en altitud de crucero (suponer 10 km) para la cual hay visibilidad directa (LOS) es de 825km: La semidistància màxima (d/2) entre dos avions és: √ d/2 = RT · h · 2 · k Aïllant K, tenim que: 2 2 K= (d/2) 835 · 103 /2 = = 1.3333 = 4/3 2 · RT · h 2 · 6378 · 103 · 104 El valor de k = 4/3 correspon a l’atmosfera estàndard.\n3. Manteniendo la altitud anterior, se observa que con una separación de 700 km no hay LOS entre las dos aeronaves: En aquest cas, aïllarem la k. El seu valor serà: 14 2 2 (d/2) 350 · 103 = 0.96 ≈ 1 k= = 2 · RT · h 2 · 6378 · 103 · 104 Respecte el cas anterior, el valor de k és inferior al de l’apartat anterior.\n4. En un sistema de comunicaciones aeronáuticas limitado por interferencias La relació senyal a soroll global serà lleugerament inferior a la relació senyal a soroll interferent, és a dir: SIN R CIR Les altres opcions es descarten per les següents condicions: SN R > CIR; SIN R ≈ CIR PI >> PN ; 5. En el cálculo de la atenuación por lluvia Afecta només a freqüències portadores superiors de 1 GHz, de fet, superiors a 6 GHz. L’atenuació específica és dependent de la freqüència portadora, els paràmetres K i α depenen tant de la freqüència com de la polarització i es consulten en taules. La banda aeronàutica no es veu afectada per la pluja.\n6. Considera un enlace TDMA, capaz de servir simultáneamente a 4 aeronaves, con una longitud de trama de 10 ms. Si la velocidad de generación de datos por usuario es de 32 kbps y la velocidad de transmisión de datos sobre el canal de 200 kbps, la eficiencia es: Els 4 usuaris emetent alhora en el canal generarien un flux que aniria a una velocitat de: rb = 4 · 32 = 128 kbps Això, respecte la capacitat màxima representa un eficiència de: η= 128 = 64% 200 7. Calcular la C/No del enlace ascendente entre una estación móvil aeronáutica y un satélite, que posee las características siguientes: Señal transmitida 16QAM a 64 kbps PIRE=50 dBW Frecuencia portadora 6 GHz G/T satélite -13 dB/ºK Distancia entre equipos 41680 km Atenuación gases 1 dB El valor de C/N0 es troba amb l’expressió: C/N = PT GT GR TOP λ 4πd 2 1 kBL D’una banda, com que rb = n · B, podem trobar l’ample de banda B, amb n = 4 (64QAM) i rb = 64 kbps: 15 B= rb 64 · 103 = = 16 kbps n 4 Com que PT GT = P IRE, es té: C/N = 105 · 10−1.3 · 3 · 108 /6 · 109 4 π · 41680 · 103 2 · 1 = 164 = 22.1 dB 1.38 · 10−23 · 16 · 103 · 100.1 8. Calcular la C/No del enlace descendente entre un satélite y una estación móvil aeronáutica, que posee las características siguientes: PIREsat=20 dBW Frecuencia portadora 1.45 GHz G/T terminal -21 dB/ºK Distancia entre equipos 22217 NM Pérdidas adicionales (gases, etc.) 1 dB Es fa el mateix que en l’exercici anterior, però en aquest cas sense l’ample de banda, ja que no ens donen informació sobre la taxa de bits: GR TOP C/N = P IRE C/N = 102 · 10−2.1 3 · 108 /1.45 · 109 4 π 22217 · 1852 2 λ 4πd 2 1 kL 1 = 7320.7 Hz = 38.6 dBHz 1.38 · 10−23 100.1 9. Con los dos resultados anteriores, la C/N total del sistema de comunicaciones por satélite será (aproximadamente): En aquest cas en tenim un en dB i l’altre en dBHz. El primer el podem tenir en dBHz simplement multiplicant per l’ample de banda. El segon no el podem tenir en dB perquè no sabem l’ample de banda. El que farem serà trobar el primer en Hz: C/Nu (Hz) = C/Nu · B = 164 · 16 · 103 = 213200 Hz Ara el que fem és trobar el C/N total com: C/Ntot = 1 1 1 + 213200 7320.7 = 7325 Hz = 38.64 dBHz 10. Considérese un sistema de comunicaciones tierra aire bidireccional con acceso múltiple FDMA.\nCalcular el ancho de banda total necesario (incluyendo UL y DL) si el sistema necesita dar servicio simultáneo a 12 usuarios que utilizan modulación 64QAM a 480 kbps. Considerar que un 15% de la banda se invierte en bandas de guarda entre canales.\nL’ample de banda total tindrà en compte el 15% de bandes de guàrdia, els 12 usuaris, l’anada i tornada i que cada símbol conté 6 bits: Btot = 1.15 · 12 · 2 · 480 kbps 16 1 sym = 2.208 M Hz 6 bits 11. Un sistema FDMA/TDMA con duplexado FDD se ha diseñado con 8 slots por subportadora y con un ancho de banda por subportadora de 200 KHz. Para disponer de un total de 64 radiocanales necesita un ancho de banda total (UL+DL) de El nombre de subportadores que es necessitaran ve donat pel nombre de radiocanals necessaris (64) entre el nombre de slots que pot tenir cada subportadora (8). D’aquesta manera en resulten 8 subportadores. Però això només és d’anada. Si es té en compte emissió i recepció, el nombre de portadores és 16. L’ample de banda total és el producte entre el número de subportadores i l’ample de banda de cada subportadora: Btot = n · B = 16 · 200 103 = 3.2 M Hz 12. Si para cubrir un sector aeronáutico es necesario utilizar varios centros de control remotos mediante la técnica de frecuencias desplazadas: Els centres de control remot envien la mateixa senyal en el mateix canal però amb portadores lleugerament diferents (pocs kHz), seleccionant-se la millor de manera automàtica en l’aeronau.\n13. Considerando propagación multicamino por reflexión en el suelo Poden aparèixer esvaïments molt forts que només es poden compensar mitjançant tècniques de diversitat. La senyal rebuda no sempre serà més gran a la d’espai lliure ja que també es poden sumar en contra-fase.\n14. En un sistema CDMA con ganancia de procesado de 20 dB y ancho de banda de 5 MHz, las señales moduladas en BPSK y utilizando un código corrector de errores de tasa ½ se transmiten a una tasa neta de: Per la definició del guany de processat, sabem que: Gp = rc rb On Gp està en escala lineal i rc és l’ample de banda ocupat. rb és la tassa bruta en símbols per segon o bauds: rb = és: rc = 5 · 104 buad 102 Com que la modulació BPSK utilitza 1 bit per símbol, es té que la taxa neta de bits per segon rb, neta = 5 · 104 1 bit 1 · = 105 = 25 kbps 1 sym 2 15. Se desea diseñar un sistema CDMA con una probabilidad de error en el bit Pb = 10−3 . Si el sistema debe tener una ganancia de procesado de 30 dB y debe admitir 50 usuarios, calcular cual 17 debe ser el valor de la Eb/No necesaria (Energia de bit/densidad espectral de ruido térmico). Se sabe que 10−3 = 0.5erf c(2.2) Sabem que aquest valor de 2.2 correspondrà a N0 /Eb +(M −1)/Gp , ja que en CDMA es compleix que: Pb = 0.5 · erf c N0 (M − 1) + Eb Gp −1/2 Per tant, el valor de N0 /Eb és: N0 M −1 49 = 2.2−2 − = 2.2−2 − 3 = 0.1576 Eb Gp 10 Però se’ns demana el valor de Eb /N0 , així que hem de buscar l’invers: Eb = N0 N0 Eb −1 = 0.1576−1 = 6.345 = 8 dB 16. Cuál de las siguientes afirmaciones es CIERTA, para un sistema de comunicaciones por satélite geoestacionario: La pluja provoca una reducció del CN ascendent proporcional a l’atenuació per pluja (en uplink no en downlink). A més, la freqüència que s’utilitza de pujada és més gran que la de baixada (i no al revés).\n19. En un sistema de comunicaciones ionosféricas Totes les opcions són correctes: la fiabilitat de l’enllaç és menor deguda la variabilitat de les condicions de propagació de la ionosfera; normalment es rebrà una millor senyal de nit que de dia i s’ha de transmetre una potència molt més gran per compensar la variabilitat del canal.\n20. En un enlace T/A digital cuando la potencia media de señal recibida es de -85 dBm, se mide una relación señal a ruido de 20 dB. Posteriormente se detecta una señal interferente cocanal a la entrada del receptor con un nivel de -105 dBm. Calcular el nivel de CIR (Carrier to Interference 18 Ratio) y la degradación que esta señal produce en la relación señal a ruido.\nLa CIR serà la diferència en dB entre la portadora i la interferent: CIR = Pr − Pi = −85 − (−105) = 20 dB D’altra banda, la nova SINR serà: SIN R = 1 1 = = 50 = 17 dB 1 1 1 1 + + SN R CIR 102.5 10 Això fa que la degradació entre la SNR anterior i la d’ara sigui: deg = SN R − SIN R = 20 − 17 = 3 dB 21. Considerar la banda siguiente de frecuencias asignada al servicio móvil aeronáutico: de 118 MHz a 136 MHz y que los enlaces en dicha banda operan en modo simplex con un ancho de banda de 25 kHz o bien 8.33 kHz, calcular el número máximo de canales disponible si se considera que el primer y el último canal de 25 KHz son de guarda y no se utilizan como medida de protección frente a interferencias.\nL’ample de banda total serà la resta entre la frqüència màxima i la mínima menys els dos canals de guàrdia: Btot = 136 M Hz − 118 M Hz − 2 · 25 kHz = 17.95 M Hz = 17950 kHz Si volem saber el nombre màxim de canals, agafarem els canals més estrets, de 8.33 kHz. El total de canals serà: n= 17950 kHz = 2154 canals 8.33 kHz 22. Si consideramos un área geográfica en la que hay 2500 estaciones terrestres, calcular cual debería ser el reuso de frecuencias medio para garantizar que cada estación dispone como mínimo de dos canales. Utilizar los datos que se consideren necesarios de la pregunta anterior.\nEl que es farà serà dividir el nombre de canals que es necessiten entre el nombre de canals disponibles. Es necessiten 2 canals per cadascuna de les 2500 estacions, sumant un total de 5000 canals. Es disposa de 2154 canals. Per tant, el nombre de vegades que s’usarà una freqüència serà, de mitjana: #nec.\n5 · 103 = = 2.32 #disp.\n2154 Com que si cada freqüència és usada en 2 estacions encara hi haurà estacions que no tindran les 2 freqüències, el valor que hem d’agafar és el de 3. Cada portadora s’ha d’utilitzar unes 3 vegades.\n23. Supongamos un sistema que utiliza una técnica Frequency Hopping 19 Només el receptor que coneix el patró de salt pot recuperar la senyal transmesa. No només s’utilitza per encriptar la senyal, també aporta avantatges en resistència al soroll i a les interferències.\n24. El sistema TETRA que se utiliza para comunicaciones aeroportuarias es: Totes les opcions són correctes: utilitza canals d’ample de banda igual a 25 kHz, multiplexa en temps i freqüència (TDMA i FDMA) en 4 slots temporals i permet trucades de grup i establir prioritat.\n25. Se desea establecer un enlace entre los puntos A y B de la figura: Figure 2 Aplicarem la fórmula: H ≥ 0.6 r1 + d1 · d2 2 R0 1 1 − K2 K1 on K1 serà ∞ (sempre és així) i K2 = 0.6. Primer busquem el valor de r1 : rn = nλ d1 d2 = d1 + d2 3 · 108 12 · 103 · 8 · 103 = 14.34 m 7 · 109 12 · 103 + 8 · 103 El resultat, doncs, serà de: H ≥ 0.6 · 14.34 + 12 · 103 · 8 · 103 1 = 21.12 m 2 · 6378 · 103 0.6 Aquesta altura és la que ha d’haver entre l’obstacle i el raig. L’increment d’altura (∆h) en el punt B compleix: (480 + ∆h) − 800 m 12 · 103 + 8 · 103 ∆h = 22 m H = 21.12 + hobst = 800 + 20 4 MQ 14-15 QT 1. La sensibilidad de un receptor de tierra VDLm2 es -93 dBm mientras que la PIRE en la aeronave es de 39 dBm. Se diseña con un margen de protección frente a desvanecimientos de 10 dB. Trabajando a 120 MHz y suponiendo antenas de ganancia 0 dB, calcular la máxima distancia aire-tierra.\nLa potència rebuda mínima és: PR, min = P IRE · GR · λ2 (4 π d) F M Llavors la distància màxima: d= P IRE · 3 · 108 /120 · 106 2 PR, min · F M · (4 π) 2 = 250 km 2. Manteniendo los datos de la pregunta anterior y sabiendo que el receptor embarcado tiene una sensibilidad de -82 dBm, calcular la máxima distancia para la cual puede establecerse una comunicación aire-aire.\nCom que la potència és inversament proporcional al quadrat de la distància, es compleix: PR1 · d21 = PR2 · d22 Llavors d2 : d2 = 10−6.3 2 · (250 · 103 ) = 70.46 km 10−5.2 3. Suponiendo que las dos aeronaves se hallan en altitud de crucero (10 km) calcular la máxima separación entre ellas para la cual hay visibilidad directa (LOS) en las peores condiciones de propagación En el pitjor dels casos, k = 0.6, llavors la distància és: √ √ d = 2 · RT · h · 2 · k = 2 · 6378 · 103 · 104 · 2 · 0.6 = 553 km 4. Si los cálculos anteriores se realizaran para atmósfera standard En aquest cas el valor de k és de 4/3: d=2· √ RT · h · 2 · k = 2 · 6378 · 103 · 104 · 2 · 4/3 = 825 km 5. Si el receptor de tierra de las preguntas anteriores tiene un factor de ruido de 3 dB, sabiendo que el VDLm2 utiliza modulación D8PSK a 31.5 kbps, cual es la probabilidad de error del sistema si la ecuación que define el BER en un canal multicamino es BER=1/SINR (en lineal) Com que no hi ha interferències el SINR és directament el SNR. El SNR val: 21 SN R = PR B · T0 · k · F En aquest cas l’ample de banda és el bit rate entre el nombre de bits per símbol, és a dir, 10.5 kHz. Llavors, el SNR és: SN R = 10−12.3 = 5978 = 37.7 dB Si el BER és l’invers de l’SNR, 10.5 · 103 · 290 · 1.38 · 10−23 · 100.3 llavors queda: BER = 1 1 = = 1.7 · 10−4 SN R 5978 6. Se detecta una interferencia por canal adyacente de -50 dBm a la entrada del receptor de tierra de las cuestiones anteriores. El filtro del receptor la atenuará 30 dB. Calcular el nuevo valor de probabilidad de error.\nEl CIR val: CIR = PR 10−9.3 = −5−3 = 5 · 10−2 PI 10 Calculem la nova SNR com: SIN R = 1 1 1 + SN R CIR = 1 1 1 + 5978 5 · 10−2 = 0.05 Aquest és el valor del SINR. El BER seria l’invers.\n7. En la propagación por conductos Es tindran abastos superiors als inicialment companyats d’esvaïments en el receptor.\n8. Considerando la aeronave en altitud de crucero y a 900 km/h. A una distancia de 250 km de la estación terrestre, la máxima frecuencia Doppler para el sistema VDLm3 es: La velocitat en m/s és de: v= 900 = 250 m/s 3.6 La freqüència Doppler associada a aquesta velocitat és (tenint en compte que la freqüència de la portadora és de 118 MHz): fD = 2·v · f0 = 98 ≈ 100 Hz c 9. Cuando se calcula la atenuación por lluvia: Totes les respostes són correctes: com més gran és la intensitat de la pluja, més petita la distància efectiva, es pot negligir per sistemes VDL (la freqüència és massa baixa) i s’ha d’incloure en el disseny de sistemes SATCOM, en què la freqüència és més alta.\n22 10. En condiciones de atmósfera estándar El seu valor a nivell de mar és de 315. De fet, la seva expressió en funció de l’altura és: R = 314 − 40 h on h està expressat en km.\n11. Si para cubrir un sector es necesario utilizar varios centros de control remotos mediante la técnica de frecuencias desplazadas Els centres de control remot envien la mateixa senyal en el mateix canal però amb portadores lleugerament diferents (pocs kHz), seleccionant-se la millor de manera automàtica en l’aeronau.\n12. En la evolución del VDLm2 al VDLm3 Amb el mode VDLM3 es poden establir comunicacions punt-multipunt.\n13. Indicar que afirmación es cierta para el VDLm4 Totes les respostes són correctes. Usa una freqüència ad hoc, compleix els requisits necessaris per ATC i s’ultilitza en sistemes ADS-C per transmetre periòdicament informació sobre les aeronaus.\n14. En un sistema en el que se mide una relación señal a ruido térmico de 20 dB y una relación señal a ruido interferente de 10 dB, la relación señal a ruido total será: La SINR serà: SIN R = 1 1 1 + SN R CIR = 1 1 1 + 2 10 10 = 9.1 = 9.6 dB Com es pot veure, el seu valor és més proper al del CIR.\n15. Considerar un sistema de comunicaciones con acceso FDMA y duplexado FDD, capaz de ofrecer comunicación simultánea a 14 aeronaves con modulación QPSK. Si el ancho de banda total asignado (incluyendo UL and DL) es 4.9 MHz con una eficiencia de 90%, calcular la máxima velocidad de transmisión.\nL’ample de banda total serà: Btot = 1.1 · 2 · 14 · B1 L’ample de banda d’un usuari és: 23 B1 = 4.9 · 106 = 159 kHz 1.1 · 2 · 14 Com que QPSK són 2 bits per símbol, el resultat és 318 kHz.\n16. El sistema VDL3 utiliza acceso TDMA, con tramas de duración 120 ms y con 4 slots por trama.\nEn el modo extendido solo se contemplan 3 slots. Obtener en este caso cual seria la distancia máxima aeronave-centro control sin necesidad de utilizar Time Advance Control.\nEn el primer cas cada slot durarà 30 ms, mentre que en el segon durarà 40 ms. Si agafem la diferència, podem trobar l’abast màxim com: R= t · c 10−2 · 3 · 108 = = 1500 km 2 2 En l’enunciat hi ha un error: l’opció 150 km hauria de ser 1500 km.\n17. En un sistema de comunicaciones con acceso CDMA, si la ganancia de procesado es de 30 dB y la velocidad de transmisión de información de 30 kbps, la velocidad sobre el canal será de Per la definició del guany de processat, sabem que: Gp = rc rb On Gp està en escala lineal i rc és l’ample de banda ocupat. rb és la taxa bruta en símbols per segon o bauds: rc = rb · Gp = 30 · 103 · 103 = 30 M chips/s 18. El estándar militar JTIDs utiliza entrelazado y Saltos de Frecuencia.\nTotes dues tècniques es basen en introduir un desordre controlat, en temps i freqüència, en els paquets transmesos.\n19. Obtener la PIRE de la estación terrena de una comunicación mediante un satélite geoestacionario con los parámetros siguientes: Señal 16QAM at 64 kbps, frec. portadora 6 GHz Uplink C/N 22.1 dB Factor de Merito del satélite G/T -13 dB/ºK Distancia 41680 km Atenuación por gases 1 dB Sabem que: C/N = P IRE GR TOP λ 4πd 2 1 kLB on (tenint en compte que la modulació 16PSK usa 4 bits per símbol): λ= c 3 · 108 = = 0.05; f 6 · 109 B= 24 rb 64 · 103 = = 16 kHz n 4 Per tant: 2 2 P IRE = C/N · (4 π · d) · k L B 102.21 · 4 π · 41680 · 103 · 1.38 · 10−23 100.1 · 16 · 103 = 2 G/T · λ 10−1.3 · 0.052 20. Obtener la C/No del enlace descendente de un enlace mediante un satélite geoestacionario, cuando: PIREsat=20 dBW Portadora 1.45 GHz G/T factor de mérito -10 dB/ºK Distancia 41680 km Atenuación por gases 1 dB Sabem que: C/N0 = P IRE GR TOP λ 4πd 2 1 kL on: λ= 3 · 108 c = = 0.2069 f 1.45 · 109 Per tant: C/N0 = P IRE GR TOP λ 4πd 2 1 = 102 10−1 kL 49.5 dBHz 0.2069 4 π 41680 · 103 2 1 = 1.38 · 10−23 100.1 21. Comparando ambos valores de C/N de la preguntas anteriores (UL/DL) se puede concluir que: Totes les respostes són certes. Si es fa la suma en paral·lel de C/N0 i C/N , s’obtenen els valors globals: C/N = 7.5 dB; C/N0 = 49 dBHz Per al valor de C/Nd s’ha considerat el mateix ample de banda que en l’enllaç ascendent. A més, de teoria, sabem que el el que limita les prestacions és l’enllaç descendent.\n22. Que afirmación es FALSE para un enlace SATCOM? És fals que no faci falta fer un handover quan es passa d’un feix a un altre perquè tots dos feixos es controlin des del satèl·lit.\n23. En la banda de comunicacions aeronáuticas T-A 117.975 MHz a 137 MHz El nombre de canals tèorics de 8.33 kHz i 25 kHz és 760 i 2280 respectivament, però s’han de tenir en compte també els canals de guàrdia, de separació entre dos canals. Per tant, el nombre total de canals és sempre més petit.\n24. En un sistema de comunicaciones ionosféricas És necessari transmetre un nivell de potència elevat per compensar la forta absorció i variabilitat d’algunes capes.\n25 25. Cuál de las siguientes afirmaciones es CIERTA, para un sistema de comunicaciones por satélite geoestacionario: La pluja provoca una reducció del CN ascendent proporcional a l’atenuació per pluja (en uplink no en downlink). A més, la freqüència que s’utilitza de pujada és més gran que la de baixada (i no al revés).\nComunicacions aeronàutiques - CA: Exercicis TxLines (CA2, OESC) (2017) Ejercicio\nComunicaciones Aeronáuticas - EXAMEN MQ 3.4.2018 CA2 (2018) Examen\nComunicacions Òptiques (CO) - CO: Exercicis resolts MQ (2017) Ejercicio\nFonaments de Comunicacions - FC: AD2 (2016) Ejercicio\nAviónica - APUNTES Y EJERCICIOS SENSORES OSCAR CASAS (2018) Apunte


Té sexe la tecnologia? Fins fa poc, els estereotips populars han vinculat la tecnologia amb la masculinitat. Però en la nova era digital, les dones connectades estan poblant el ciberespai i acollint el canvi tecnològic. Judy Wajcman analitza les distintes maneres en què les tecnologies tenen gènere, tant en el disseny com en la utilització. Saber més


Becoleando VII : taller de escritura I : programa de desarrollo de los procesos cognitivos intervinientes en el lenguaje, para la mejora de las competencias de la lectura y la escritura : nivel óptimo: desde 2º ciclo de Ed. Primaria / autores, Manuel Trallero Sanz, José Luis Galve Manzano. | COPC - Col·legi Oficial de Psicologia de Catalunya\nProducció Madrid : EOS, 2011\nNOTA DE DESTINATARISDesde 2n cicle d'educació primària\nDescripció 96 pàgines : il.lustracions ; 30 cm\nCOPC Barcelona 6.1 Gal Vol. 7 Disponible 0000008019


Proclamats els equips campions de Catalunya de Relleus | Federació Catalana d'Esports d'Hivern\nHome / Proclamats els equips campions de Catalunya de Relleus\nProclamats els equips campions de Catalunya de Relleus\nEl passat diumenge 8 de març La Rabassa va celebrar els Campionats de Catalunya de Relleus per equips sota les distàncies de 2,5, 3 i 5 quilòmetres. Fondistes del PEC, el CEFUC i el C.E.Bellver van ocupar els primers llocs del podi.\nTots els corredors catalans d’esquí de fons estaven convocats per a participar en aquests Campionats de Catalunya de Relleus, una prova Open que va constar de tres relleus, el primer sota la tècnica clàssica i els altres dos sota la tècnica lliure. Els corredors fins a la categoria Infantil 2 van participar a les distàncies de 2,5 i 3 quilòmetres mentre que els participants entre les categories Cadet i Màster ho van fer a la distància de 5 quilòmetres.\nEn categoria absoluta masculina, el primer classificat i campió de Catalunya de Relleus va ser el PEC, equip format pels esportistes de la FCEH Mario Parodi, Jaume Forcada i Bernat Galceran. L’equip subcampió de Catalunya va ser el CEFUC, integrat per Cesc Colell, Julen Armendariz i Sadurní Betriu, i el tercer classificat el CENA, amb Alvaro Diez, Sergi Brau i Òscar Jorba. En categoria absoluta femení, les campiones de Catalunya de Relleus van ser les noies del CEFUC; Berta Morral, Mireia Varela i Laura Orgué. Les subcampiones van ser les corredores del CENA; Silke Stock, Laia Aubert i Paula Martinez, i les terceres classificades les del CEFUC B; Monica Felipó, Julia Pueyo i Laia Vallvé.\nEn la categoria infantil femení, el guanyador va ser el C.E.Bellver amb Aina Castellet, Maria Sellés i Jana Sellés. El subcampió el PEC amb Martina Barrés, Joana Martínez i Queralt Gamisans, i el tercer classificat el CENA amb Claustre Muntaner, Ariadna Canela i Marta Guitart. En la categoria infantil masculina, el guanyador va ser el C.E.Bellver amb Lluc Pelaez, Martin Morales i Bernat Sellès, subcampió el PEC amb Martí Forcada, Aniol Borrel i Miquel Auladell, i el tercer classificat el CEFUC amb Jaume Pueyo, Bernat Gabarró i Nil Gili.


Elena Acosta - Membre del Foro RRHH\nM’encanta compartir i aprendre dels altres, gaudir de la vida i viure intensament el dia a dia.\nRRHH a la Generalitat de Catalunya\nLes tres passions de la meva vida són els meus tres fills, l’àmbit de la gestió i direcció de persones i el sector de les ONG’s i el voluntariat.\nDes de ben petita m’interesava molt saber i observar com es sentien i actuven les persones que tenia al meu voltant, interès que em va portar a estudiar la carrera de psicologia, un màster en direcció de RRHH i un altre en desenvolupament organitzacional i en consultoria de processos.\nVaig començar a treballar des de molt jove dins l’àmbit de RRHH a l’administració pública catalana, però ben aviat em vaig introduir al món de les ONG’s i en el treball per aquelles persones que tenen menys oportunitats. En concret, vaig estar treballant a Intermón Oxfam i al Casal dels Infants, com a responsable de RRHH.\nActualment estic treballant de nou a l’Administració i continuo vinculada al mon de les ONG’s, formant part del comitè assessor d’ADSIS (ONG dedicada a joves i nens), i col·laborant amb altres organitzacions en temes d’assessorament i desenvolupament de persones.\nRRHH a la Generalitat de Catalunya\nHuman Resources Manager - ICF Institut Català de Finances\nDirectora de Persones de Chiesi España\n© 2017 Foment del Treball\nCOPYRIGHT 2017. FORO RRHH. TOTS ELS DRETS RESERVATS


La influència dels germans en la infància – Apsis\nGeneralment, la relació entre germans tendeix a durar més en el temps que qualsevol altre tipus de relació. Per això, resulta rellevant conèixer la importància que tenen les relacions fraternals i com poden influir en la nostra vida.\nAvantatges de tenir almenys un germà\nAprendre valors com la solidaritat, la justícia, la cooperació, la generositat, la competició i la col·laboració de forma natural.\nDesenvolupar habilitats socials mitjançant el joc i les interaccions.\nEn l’esfera de l’oci disposen d’un company de jocs amb el qual fer entremaliadures, bromes, acudits, etc.\nJugar amb els germans pot facilitar l’expressió i comprensió de les emocions.\nEls germans grans aprenen l’habilitat d’ensenyar als germans petits i aquests últims, a aprendre mitjançant la imitació.\nAprenen a resoldre conflictes.\nPossibles conseqüències negatives de tenir germans\nD’una banda, un estudi dut a terme per investigadors de la universitat d’Harvard afirma que els nens criats per pares de forma correcta i normal però que han mantingut una mala relació amb els germans tenen mes probabilitats de patir un trastorn depressiu en l’edat adulta.\nD’altra banda, una recerca realitzada a la Universitat de Califòrnia (Sant Diego) va demostrar que la presència d’alts nivells de conflicte entre germans durant la infància poden arribar a ser problemàtics quan falta afecte fraternal. Concretament, els investigadors afirmen la relació existent entre les baralles extremes entre germans i la presència de problemes d’agressivitat en l’edat adulta.\nTot i que existeix aquesta evidència sobre alguns aspectes negatius de les relacions fraternals, cal esmentar que generalment el fet de tenir germans resulta notablement positiu, tant per al desenvolupament infantil com per a la vida adulta.\nEls rols de cada germà\nGeneralment, cada germà posseeix un paper determinat diferenciat del dels altres, que habitualment ve establert per l’ordre d’edat.\nGermans grans. Solen assumir rols de lideratge i d’ensenyament. A més, solen assumir més responsabilitats i en conseqüència, solen ser més autoritaris.\nGermans mitjans. Habitualment, els germans mitjans solen imitar en gran mesura al germà gran. A més, els nens que estan en aquesta posició solen exercir un doble rol. D’una banda, exerceixen de germà petit davant el germà gran i d’altra banda, exerceixen de germà gran davant del germà petit. Per aquest motiu, generalment solen ser bastant diplomàtics.\nGermans petits. En ocasions, els germans menors solen tenir una perspectiva més limitada dels esdeveniments familiars, queden en certa manera relegats. Aquest fet pot provocar que se sentin inferiors però per aquest motiu també amb freqüència es parla que els germans menors són els més consentits i mimats pels pares, com a mesura compensatòria.


Bel a Montero: 'És imprescindible que els ajuntaments puguin utilitzar lliurement els romanents' ~ EbreDigital.cat\nEl portaveu econòmic de Junts per Catalunya al Congrés, Ferran Bel, ha tornat a exigir al Govern espanyol que “permeti als ajuntaments i ens locals poder gastar lliurement els romanents”. El diputat ho ha defensat mitjançant una interpel·lació en el ple d’aquest dimecres, on ha reclamat a la ministra d’Hisenda, María Jesús Montero, que respongui a tots els alcaldes i regidors que “no comprenen que després d’anys d’esforç, ara que són moments difícils no poden aplicar-ne els beneficis”. “Els romanents són dels ciutadans, perquè són ells els que ho paguen amb una major pressió fiscal”, ha afegit. Bel ha lamentat la “falta de calendari” i de “concreció” de l’Executiu, que no fixa un “criteri clar” al respecte. “Això perjudica clarament la gestió i les actuacions que puguin desenvolupar les corporacions locals per afrontar la crisi econòmica i social derivada de la Covid-19”, adverteix.\nA més, Bel ha assegurat que “mutualitzar aquests romanents desincentiva la bona gestió en els consistoris” ja que “els estalvis acumulats en alguns ajuntaments suposen una quantia molt important”. De fet, només en l’exercici de 2018 es va calcular que hi havia més de 17.000 milions d’euros en romanents de les corporacions locals. “Els ajuntaments són la primera trinxera i, en aquests moments, hi ha centenars de milers d’alcaldes que pateixen una gran incertesa pel futur de les seves institucions i dels seus ciutadans”, ha dit.\nEl diputat ha insistit que “aquests romanents es puguin utilitzar per a despesa social, per a plans d’ocupació o per ajudar a el petit comerç; ja decidiran els ajuntaments què és prioritari, són adults i responsables “, ha destacat el diputat. “Podran gastar més del 20% per a despesa social en un moment de màxima necessitat?”, ha preguntat a la ministra. Així mateix, el diputat ha explicat que els alcaldes necessiten poder ajornar els impostos municipals sense interessos de demora i rebre fons europeus: “tinguin confiança en els alcaldes i les alcaldesses”, ha subratllat.


Warm Springs Medical Center - hospitals - Warm springs - Meriwether county - Georgia - EUA - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Eua › Georgia › Meriwether county › Warm springs › Warm springs medical center\nWarm springs medical center Warm springs > Meriwether county > Georgia > EUA\nHeu acabat la vostra carrera mèdica o d'altra cura mèdica? Esteu pensant fer una pràctica a Warm Springs Medical Center? Si necessiteu saber l'adreça o el telèfon d'aquest hospital a Warm springs, EUA, consulteu aquí tota aquesta informació.\nSaber que estàs en bones mans també és una part molt important en el tractament de qualsevol malaltia. Per aquest motiu, us recomanem Warm Springs Medical Center perquè sabem que amb aquest hospital estaràs en mans de professionals ètics que treballen dur per al vostre benestar i la salut.\nSi heu rebut una atenció molt bona per part de l'equip de metges de Warm Springs Medical Center i voleu expressar el vostre agraïment, deixeu un comentari al vostre fitxer. Els pacients mereixen saber en quins hospitals es presta la millor atenció perquè puguin triar els millors centres si és necessari.\n5995 spring st, warm springs, ga 31830, united states\nLlistat de hospitals pròxims a Warm Springs Medical Center\nWarm Springs Rehabilitation Hospital- (Situat a 0.84 km)\n6135 roosevelt hwy, warm springs, ga 31830, united states 31830 Warm Springs ,Meriwether County ,Georgia ,EUA .\nSpalding Regional Medical Center- (Situat a 54.84 km)\n601 s 8th st, griffin, ga 30224, united states 30224 Griffin ,Spalding County ,Georgia ,EUA .\nRoosevelt Warm Springs- (Situat a 0.84 km)\nWest Georgia Eye Care Center- (Situat a 49.92 km)\n2616 warm springs rd, columbus, ga 31904, united states 31904 Clubview Heights ,Muscogee County ,Georgia ,EUA .\nLanier Health Services- (Situat a 45.85 km)\n1 medical park, valley, al 36854, united states 36854 Eady City ,Chambers County ,Alabama ,EUA .\nNational Guard Health Care Service- (Situat a 53.71 km)\n1015 s hill st, griffin, ga 30224, united states 30224 Griffin ,Spalding County ,Georgia ,EUA .\nUpson Regional Medical Center of Thomaston- (Situat a 32.31 km)\n801 w gordon st, thomaston, ga 30286, united states 30286 Thomaston ,Upson County ,Georgia ,EUA .\nWest Georgia Health System- (Situat a 49.30 km)\n6001 river rd, columbus, ga 31904, united states 31904 Green Island Hills ,Muscogee County ,Georgia ,EUA .\nSt Francis Hospital Columbus GA- (Situat a 49.84 km)\n2122 manchester expy, columbus, ga 31904, united states 31904 Clubview Heights ,Muscogee County ,Georgia ,EUA .\nCancer Treatment Centers of America- (Situat a 55.37 km)