El Consell Metropolità aprova una declaració institucional de compromís davant dels efectes de la COVID-19, una moció a favor de l'estalvi energètic dels ajuntaments i avança en l'estratègia per erradicar l'amiant - Àrea Metropolitana de Barcelona\nEl Consell Metropolità aprova una declaració institucional...\nEl Consell Metropolità aprova una declaració institucional de compromís davant dels efectes de la COVID-19, una moció a favor de l'estalvi energètic dels ajuntaments i avança en l'estratègia per erradicar l'amiant\n07.05.20 | Tema: AMB - Institucional\nLa declaració institucional, proposada i aprovada per tots els grups polítcs, agraeix la resiliència de personal sanitari, treballadors essencials, ajuntaments i ciutadania, i marca un seguit de compromisos dirigits a la recuperació econòmica del territori metropolità. La presidenta Ada Colau i els representants de tots els grups metropolitans han destacat que "el que ens demanen els nostres ciutadans i ciutadanes és coordinació i col·laboració efectiva al marge de picabaralles polítiques". L'AMB exigeix a Endesa que permeti als ajuntaments modificar la potència d'energia contractada dels equipaments tancats per la crisi, mesura que representaria un estalvi econòmic important. Llum verda a la memòria justificativa per a l'adhesió de l'AMB a la Comissió per a l'erradicació de l'amiant a Catalunya.\nAhir, 6 de maig, es va celebrar el ple del Consell Metropolità, novament de manera telemàtica, atesa la situació d'excepcionalitat a causa de la COVID-19, i seguint les indicacions de confinament. La sessió telemàtica es va desenvolupar sense problemes tècnics i va garantir el funcionament correcte de l'AMB.\nEl paper de l'AMB davant de la crisi de la COVID-19\nUn dels punts del ple va ser l'aprovació d'una declaració institucional de l'AMB, proposada conjuntament per tots els grups polítics que integren el Consell Metropolità.\nEn aquesta declaració es reconeix l'entrega i responsabilitat dels professionals de la salut i dels treballadors i treballadores dels sectors essencials, i el paper imprescindible tant de la ciutadania, que majoritàriament ha tingut un comportament exemplar, com de de les institucions més properes a la població, és a dir, les del món local i metropolità. Durant la crisi, els ajuntaments metropolitans no només no han aturat els serveis essencials, sinó que han multiplicat els esforços per donar resposta urgent a les necessitats sobrevingudes a causa de la pandèmia.\nL'AMB ha actuat d'acord amb la seva responsabilitat pel que fa al manteniment de serveis essencials com el transport públic, el tractament de residus i l'abastiment i sanejament d'aigües, amb mesures de seguretat i dispositius d'emergència, i no ha deixat de fer les tasques habituals en els diferents àmbits, ni de treballar en la implementació de mesures socials, d'habitatge i planificació de polítiques públiques, molt necessàries en el context de la recuperació. Aquesta garantia de servei ha estat possible gràcies a la dedicació de tot el personal dels serveis locals i metropolitans.\nTambé s'han identificat els reptes de futur que planteja l'entrada a la nova normalitat, principalment la recuperació econòmica del territori metropolità, i els esforços que caldrà que facin les administracions per evitar que s'accentuïn les desigualtats socials i es condemni gran part de la població a la pobresa.\nTot i la gravetat de la situació, la declaració destaca oportunitats de millora motivades per la crisi de la COVID-19, com ara nous models de producció i mobilitat, tenint en compte els efectes que la reducció de la mobilitat de vehicles amb combustibles fòssils i de determinades activitats emissores de C02 han tingut en la millora dràstica de la qualitat de l'aire.\nLa declaració aprovada també marca un conjunt de compromisos i demandes de l'AMB. Així, es reclama als governs de l'Estat i de la Generalitat i a la Unió Europea que es doni més protagonisme i autonomia als municipis i a l'AMB en el disseny i l'aplicació de les mesures de desconfinament i en els plans de recuperació econòmica i social, dotant-los dels recursos necessaris perquè els puguin aplicar i adaptar a les diferents realitats locals. Alhora, l'AMB es compromet a acompanyar la resta d'administracions, com a motor de la recuperació de l'activitat econòmica, social, cultural i esportiva del país.\nEn la presentació de la Declaració, la presidenta de l'AMB, Ada Colau va posar un èmfasi especial en que: "El que ens demanen els nostres ciutadans i ciutadanes és coordinació i col·laboració efectiva al marge de picabaralles polítiques que ara ningú no entén. El que expressa, reivindica i proposa aquesta declaració és la necessària unitat i coordinació entre tots els poders públics i les administracions de l'àmbit metropolità, per fer front als efectes de la pandèmia amb la màxima eficàcia, dedicació i solidaritat, amb l'objectiu d'ajudar a superar la greu situació sanitària, social i econòmica que se'n deriva. És aquesta manera de treballar en comú per part de diferents forces polítiques i diferents administracions la que hem de fer prevaler, costi el que costi i per damunt de legítimes diferències, en moments difícils com l'actual."\nTots els grups metropolitans, signants de la declaració, van compartir aquest punt de vista i es van sumar a l'agraïment i reconeixement als treballadors públics. A través dels seus portaveus, van afegir diverses consideracions a la declaració:\nEl grup PSC-CP va ressaltar "la importància d'una AMB forta, ja que representa la suma del coneixement de la realitat municipal que té cada ajuntament. Una AMB sòlida, amb capacitat per seguir garantint els seveis bàsics a la ciutadania, és una garantia de cohesió social".\nEn Comú Guanyem va reivindicar "el paper de l'àrea metropolitana de Barcelona com a motor per tornar a crear ocupació i oportunitats en els sectors més afectats per la crisi, amb eines com l'empadronament de tots els residents del territori metropolità al seu municipi, per garantir els serveis bàsics".\nERC va reclamar "més poder de decisió per als ajuntaments metropolitans, així com capacitat de gestionar els superàvits per fer front a l'impacte econòmic de la pandèmia."\nSegons Junts x Catalunya, "cal que l'AMB reforci les seves polítiques socials per ajudar els col·lectius que fins fa poc temps formaven part de la classe mitjana, com les petites empreses i els treballadors autònoms, i que ara es veuen greument afectats per la crisi".\nBarcelona pel Canvi va ampliar l'agraïment al sector privat, que "ha posat al servei de les administracions els seus recursos per superar l'impacte de la crisi".\nEl grup Ciutadans va sol·licitar "una revisió dels pressupostos de l'AMB per descarregar la població, molt castigada per la pandèmia, de responsabilitats econòmiques en forma d'impostos".\nEl grup PP va demanar fer "autocrítica davant de la gestió de la crisi per la COVID-19 i reconèixer que els mitjans dedicats a la protecció dels treballadors públics podrien haver estat més ben gestionats".\nGuanyem Badalona en Comú va reclamar que, "un cop superada la crisi, els serveis bàsics per a la ciutadania, com l'habitatge i el subministrament d'aigua, siguin de gestió pública, per garantir unes condicions més justes".\nAra Decidim Ripollet va demanar "aprendre de la crisi per posar en marxa polítiques destinades a la majoria de la societat i no al servei dels grans interessos econòmics, sense perdre de vista la importància de la sostenibilitat ambiental".\nFinalment, el grup Compromís i Acord per Torrelles va defensar "la importància del coneixement científic i la necessitat de donar suport a les institucions científiques per fer front a una crisi com l'actual".\nQuan es tinguin clars els impactes econòmics, el Govern Metropolità formularà una proposta de mesures per fer front a la situació postpandèmia, pel que fa a les seves competències, que serà analitzada i informada per una comissió especifica constituïda per representants del conjunt dels grups metropolitans.\nEl text complet de la declaració institucional s'adjunta (a peu de plana) a aquesta nota de premsa\nL'AMB exigeix a Endesa flexibilitzar els contractes amb els ajuntaments\nEl Consell Metropolità també va aprovar, per unanimitat, una moció presentada pels grups metropolitans Compromís i Acord per Torrelles, En Comú Guanyem, JuntsxCat, ERC, Ara Decidim Ripollet i Guanyem Badalona en Comú. La moció reclama a la companyia elèctrica Endesa que, davant de la crisi de la COVID-19, permeti als ajuntaments reduir la potència contractada per als equipaments municipals que actualment romanen tancats per causa de força major. Aquesta mesura, que està inclosa en el RD 11/2020, permetria un estalvi econòmic molt important als ajuntaments i significaria reduir els efectes econòmics i socials de la pandèmia sobre la població.\nActualment, Endesa està rebutjant les peticions dels ajuntaments amb l'argument que la flexibilització dels contractes de subministrament d'electricitat que indica el reial decret no fa referència a l'administració local.\nAmb l'aprovació de la moció, l'AMB, a banda d'exigir a Endesa que atengui les sol·licituds dels ajuntaments que vulguin canviar la potència elèctrica contractada, donarà suport als consistoris i emprendrà totes les accions necessàries per què s'atenguin les seves sol·licituds, i intercedirà davant del govern de l'Estat en cas que sigui necessari.\nL'AMB treballa per erradicar l'amiant\nUn altre dels punts aprovats ahir pel Consell Metropolità ha estat la memòria que obre el camí perquè l'AMB s'incorpori a la Comissió per a l'erradicació de l'amiant a Catalunya.\nAquesta comissió, adscrita al Departament de Presidència de la Generalitat de Catalunya, es compon de diferents membres que representen els departaments de la Generalitat, i de dos representants de les administracions locals, a través de l'Associació Catalana de Municipis i Comarques i de la Federació de Municipis de Catalunya.\nL'AMB considera molt convenient la incorporació a la comissió per avançar en aquest repte de manera sinèrgica, ja que l'ús de l'amiant té una gran incidència al territori metropolità. És per això que l'aprovació de la memòria justificativa també li obre la porta a participar en la Comissió tècnica Desamiant-Cat, de la qual formaran part, a més dels departaments de l'Administració de la Generalitat implicats, totes les administracions de Catalunya que tinguin competències o interessos afectats.\nDeclaració institucional de l'AMB davant dels efectes de la pandèmia de la COVID-19


Playa Quemada, снять квартиру или апартаменты посуточно\nквартиры в Playa-quemada\nApartments in Playa Quemada\nA Ameixenda A Coruña A Estrada A Lama A Ribeira de Maio Acireale Adeje Agaete Agüimes Aix-en-Provence Alaró Alberobello Albir Albufeira Alcamo Alcover Alcúdia Algaida Algar Algarrobo-Costa Alghero Algodonales Aljezur Alliste Almáchar Almancil Almeria Alojera Altea Ampuero Andratx Antibes Ares Argegno Arguineguín Ariany Arinaga Armação de Pêra Arnuero Arrecife Arrieta Artà Arucas Avignon Avola Badalona Bajamar Balestrate Banyeres del Penedès Barberà del Vallès Barni Begur Belgirate Bellagio Benalmádena Benaocaz Beniarbeig Benissa Benitachell Betlem Binissalem Blanes Blevio Bogliasco Bologna Bordeaux Borgio Verezzi Breña Alta Breña Baja Buarcos Bueu Búger Cabo de Cruz Cabo Roig Cagliari Caimari Cala D'Or Cala Figuera Cala Marçal Cala Murada Cala Pi Cala Romana Cala Sant Vicenç Cala Sinzias Calafell Calasetta Calella Calella de Palafrugell Caleta de Famara Caleta de Sebo Caleta de Velez Callao Salvaje Calonge Calp Calvià Camboño Cambrils Camogli Campanet Campos Can Pastilla Can Picafort Cangas Cannes Cannobio Capellades Careno Carnota Carpignano Salentino Carvoeiro Cas Concos des Cavaller Casarano Cascais Castellammare del Golfo Castelldefels Castellet i la Gornal Castelluzzo Castillo Castillo del Aguila Castrignano del Capo Catania Cerdedo Cernobbio Chiavari Chilches Civenna Collado Mediano Combarro Como Conil de la Frontera Consell Corcubión Córdoba Cornellà de Llobregat Cornellà del Terri Corralejo Costa Adeje Costa Blanca Costa Teguise Costitx Courmayeur Cubelles Cunit Cutrofiano Dalmatia Dalmatian Islands Deba Dénia Dubai Dubrovnik Dumbría El Bosque El Gastor El Golfo El Islote El Masnou El Mirador del Penedès El Molinar El Paso El Puerto de Santa María El Salobre El Sequero Ericeira Es Cubells Estellencs Faggeto Lario Faro Felanitx Ferragudo Figueira da Foz Firgas Fisterra Fondaco Parrino Fornalux Frejus Frigiliana Fuencaliente de la Palma Fuengirola Gáldar Gallipoli Gambassi Terme Garigliano del Capo Garlenda Garriguella Genoa Giardini Naxos Gozo Granada Gressoney-Saint-Jean Grosseto Guatiza Guia Haría Hazas de Cesto Hermigua Ibiza Inca Ingenio Isla Isola Pescatori Istria Juan Grande La Carihuela La Gomera La Mata La Oliva La Orotava La Salle La Santa La Spezia La Zenia Lagos Laigueglia Lajares Lanzarote Lariño Las Arenillas Las Manchas Las Moraditas Las Palmas de Gran Canaria Lavagna Letojanni Leuca Lido Marini Lira Llafranc Llançà Llobera Lloret de Mar Llubí Llucmajor Lomas de Polo-Pinomar Lomazzo Los Caserones Los Llanos de Aridane Loulé Lucca Maçanet de la Selva Madeira Madroñal Mala Malamurì Malpica Manacor Maó Maranyà Marbella Marina di Mancaversa Marina di Novaglie Marina di Pescoluse Marina di Pietrasanta Marina di Ragusa Marina di Ravenna Marina di San Gregorio Marratxí Marzamemi Mascali Mascalucia Maspalomas Mazaricos Melissano Miami Platja Mijas Mil Palmeras Misterbianco Modica Mogán Montaione Monte León Montemaggiore al Metauro Monterosso al Mare Montiano Montorfano Moraira Morciano di Leuca Moreira Morro Jable Moya Muro Muros Muxía Nardò Navia Nerja Nesso Nice Nicolosi Níjar Nîmes Noia Noja O Grove O Pindo Orihuela Otranto Pájara Palafrugell Palamós Palermo Pallanza Pallejà Palma de Mallorca Palmañola Pals Parabita Parlavà Paros Pasito Blanco Patù Perafita Perarolo di Cadore Pescoluse Petra Pettenasco Piacenza Pietrasanta Pilar de la Horadada Pina Pisa Pizzo Platja d'Aro Playa Blanca Playa de Amadores Playa del Cura Playa del Hombre Playa Honda Playa Quemada Pogerola di Amalfi Poggibonsi Pollença Polop de la Marina Ponte di Legno Pontedera Pontevedra Porreres Port de Pollença Port de Sóller Portimão Porto Cervo Porto Cesareo Porto Do Son Portofino Portonovo Positano Posto Rosso Praderrei Prado del Rey Praia da Luz Praiano Prato Provensals Pueblo de Tauro Puerto Calero Puerto de Mogán Puerto del Carmen Puerto Naos Puerto Rico Puig d'en Valls Puigpunyent Punta Mujeres Punta Secca Puntagorda Quarteira Racale Ragusa Rapallo Ravenna Rennes Reus Ribadumia Riccione Rincón de la Victoria Rio de Mouro Riposto Riva Riva di Solto Roda de Barà Ronda S'Horta Sa Coma Sa Pobla Sa Rapita Sabadell Sala Comacina Salve San Agustín San Bartolomé San Bartolomé de Tirajana San Gimignano San Giuliano Terme San Jose San Pietro in Bevagna San Sebastián de la Gomera San Teodoro San Vito Lo Capo Sant Andreu de Llavaneres Sant Antoni de Portmany Sant Carles de la Ràpita Sant Feliu de Guixols Sant Josep de sa Talaia Sant Pere de Vilamajor Santa Brígida Santa Cesarea Terme Santa Creu de Joglars Santa Cruz de Tenerife Santa Eugènia Santa Eulalia del Río Santa Lucía de Tirajana Santa Margalida Santa Margherita Ligure Santa María de Guía de Gran Canaria Santa María del Camí Santa Pola Santa Ponsa Santanyi Santiago de Compostela Santiago del Teide Santoña Sant’Alessio Siculo Sanxenxo Sardiñeiro de Abaixo Sarnico Scopello Selva Sesma Sesmarias Sestri Levante Siena Sils Silves Sineu Sintra Siracusa Sirmione Sitges Sitio de Calahonda Skiathos Sóller Son Macià Son Serra de Marina Split St Julian's Stintino Stresa Suna Tagliaborsa Tamargada Tamarit Tamariu Tarifa Tarragona Teguise Tejeda Telde Teror Teseguite Teulada Thessaloniki Tiana Tías Tijarafe Tinajo Tordera Torre de la Horadada Torre del Mar Torre Pali Torre San Giovanni Torre Specchia Ruggeri Torre Suda Torre Vado Torredembarra Torremolinos Torrevieja Torri del Benaco Torroella de Montgri Torrox Tuineje Ubrique Ullastret Urbanizació Vileta de Mar Valbrona Valle-Niza Valleseco Vallgornera Valsequillo de Gran Canaria Vega de San Mateo Vera Vera playa Verbania Vernazza Verona Verrand Viagrande Viareggio Vidreras Vigo Vilaboa Vilagarcia de Arousa Vilamoura Vilanova de Arousa Vilanova i la Geltrú Villa de Mazo Villagonia Vinaròs Vinyols i els Arcs Xàbia Yaiza Zahara de los Atunes Zoagli Афины Барселона Берлин Брюссель Будапешт Валенсия Варшава Вена Венеция Гран-Канария Кадис Краков Лиссабон Лондон Мадрид малага Мальта Милан Неаполь Париж Порто Прага Рим Сан-Себастьян Севилья Триест Флоренция Фуэртевентура\nPlaya Quemada, количество квартир: 1\n1 спальня\t 1\nчастная парковка\t 1\nвозможность полной оплаты\t 1\nдетская кроватка\t 1\nмеждународные TV каналы\t 1\nс детьми\t 1\nPlaya Quemada\t 1\nМакс.: 3 чел\nQuemada Ocean - 103279\n8.0 я новичок\nOur apartments in Playa Quemada are rated 8 out of 10 based on 0 opinions. ...


16 marxes de torxes reclamen la llibertat dels presos polítics | L'Accent - Informació i comunicació popular dels Països Catalans\nLes marxes de torxes recorren aquest cap de setmana els carrers de 16 poblacions dels Països Catalans. Ho fan per reclamar la llibertat dels presos i les preses polítiques. Les marxes les organitza quan s’apropa Nadal el col·lectiu de suport a les persones empresonades per motius polítics, Rescat.\n>> L’ACCENT fem un recull de les diverses marxes organitzades\nEnguany, recorda Rescat, ha estat l’última marxa que es fa amb en Zigor, en Diego i la Laura empresonats.\nDe l’alegria perquè els dos primers seran alliberats el gener i la Laura a l’agost, Rescat considera que “ens toca treure’n forces renovades, perquè l’Estat mai ens ho posarà fàcil, perquè les nostres companyes Marina i Lola continuaran empresonades i és que, com totes sabem, la lluita continua”.\nMig centenar de persones a València\nUn dia abans que la majoria de marxes, el divendres 18 de desembre, i convocats pel grup de suport als i les preses de l’Horta i Rescat, mig centenar de persones es van manifestar pels carrers del Barri del Carme.\nAl llarg del recorregut els manifestants van patir una forta presència policial, a més de ser identificades.\n80 persones a la marxa de Tarragona\nDissabte ha estat el dia que la marxa ha recorregut Tarragona. Unes vuitanta persones vingudes d’arreu del Camp han participat de la Marxa de Torxes per l’Amnistia.\nLa marxa arrancà amb una traca a les 19h des de la Plaça Verdaguer, escortats en tot moment pels Mossos d’Esquadra, la Guardia Urbana i agents de la secreta fotografiant i enregistrant vídeo a tort i a dret. El recorregut s’aturà a la Baixada de les Peixeteries Velles, davant l’Ateneu Popular l’Espina on es llegí un comunicat per denunciar una vegada més l’aplicació de la dispersió cap als nostres companys, presos polítics catalans, i es desplegà una estelada de grans dimensions. Al arribar a la Baixada de la Misericòrdia dos militants de l’Esquerra Independentista del Camp (EIC) desplegaren des d’una envestida una pancarta de suport als i les preses, el que aixecà els aplaudiments dels participants a la marxa. En acabar, la marxa es dirigí cap a la Plaça de la Font. En arribar a la porta de l’Ajuntament es llegí el manifest editat per Rescat i es va cloure amb una altra traca.\nA Terrassa una trentena de persones, convocades per Rescat i Solidaritat Antirepressiva de Terrassa (SAT) es van concentrar davant l’ajuntament de la localitat el passat el divendres 18 de desembre per tal de mostrar la seva solidaritat amb els i les preses polítiques catalanes.\nA més, des del 10 de desembre fins al 22 de gener de 2010 el col·lectiu antirepressiu SAT ha convocat diversos actes de suport als i les preses. Entre altres, el dia 22 de gener, han convocat una concentració davant de l’Ajuntament per tal de denunciar i recordar que en Zigor i el Diego porten ja 9 anys empresonats.\nProp d’un centenar de persones a Barcelona\nLa marxa a Barcelona va reunir prop d’un centenar de persones, tot i que moltes s’hi varen sumar amb la marxa iniciada.\nAl llarg del recorregut, de Rambla de Canaletes a la Plaça de Sant Jaume, les assistents van cridar consignes contra la Llei antiterrorista i per la llibertat dels presos i les preses polítiques. Al final de l’acte, una membre de Rescat va agrair a tota la gent que ha fet possible enguany la convocatòria de fins a 16 marxes de torxes i va recordar que, malgrat que en Zigor, la Laura i en Diego sortiran aviat en llibertat, la Marina i la Lola encara seguiran empresonades.\nCategoria: Repressió i DDHH Visualitzacions: 2139\nLlegir L'ACCENT en una presó de l'Estat


Arrenca la primera Fira Estudies & Treballes de Tàrrega presencial | Ràdio Tàrrega\nArrenca la primera Fira Estudies & Treballes de Tàrrega presencial\nL’alcaldessa Alba Pijuan Vallverdú destaca la rellevància del certamen, que vol ser referent en educació i ocupabilitat · La programació compta amb tallers d’experts i activitats fins al divendres 18 de març\nAvui dimecres 16 de març s’ha donat el tret de sortida de la segona edició de la Fira Estudies & Treballes (FET) que durarà fins divendres i que enguany s’ha organitzat en format presencial després que l’any passat s’hagués de celebrar telemàticament a causa de la pandèmia. El certamen compta amb una programació molt variada amb l’objectiu d’oferir orientació als assistents perquè puguin crear el seu propi itinerari educatiu, laboral i emprenedor.\nL’alcaldessa de Tàrrega, Alba Pijuan Vallverdú, ha estat l’encarregada d’inaugurar l’esdeveniment amb un parlament on ha destacat que “recuperar una fira, adreçada tant a les persones joves que han de decidir cap on volen encarar el seu futur laboral com a persones que es troben en situació d’atur o que volen fer un canvi d’orientació professional, on es mostrin els recursos educatius i les iniciatives d’ocupabilitat i emprenedoria que tenim a la ciutat per nosaltres era vital” i ha celebrat que enguany el certamen es pugui celebrar presencialment. La inauguració de la fira també ha comptat amb els parlaments de Claudi Vidal, director dels Serveis Territorials d’Educació a Lleida, i de Maria Jesús Marvà, cap del Servei Públic d’Ocupació de Catalunya a Lleida.\nPer la seva banda, Claudi Vidal ha animat les famílies i els alumnes a participar al certamen, atès que “és una oportunitat perfecta perquè els participants puguin desenvolupar les seves competències i trobar l’itinerari formatiu que els permeti afrontar la seva carrera professional amb la major garantia d’èxit possible”. Finalment, Maria Jesús Marvà, ha posat en valor el paper de la formació com a garantia d’ocupabilitat laboral. Alhora, ha destacat que el SOC durant l’any 2021 va fer una inversió d’aproximadament 1,4 milions d’euros en polítiques actives d’ocupació a l’Urgell.\nLa Fira Estudies & Treballes compta amb el suport d’una pàgina web (www.tarrega.cat/fet) on poden consultar-se tots els recursos i materials, junt amb la Guia de Recursos i Suport Educatiu, que s’ha actualitzat enguany. La programació continuarà fins al divendres 18 de març amb informació i tastets de l’oferta educativa de la capital de l’Urgell així com tallers monogràfics i activitats, com és el cas de les sessions d’speed dating amb empreses i professionals que es faran divendres al matí, a càrrec d’experts, centres educatius i entitats que tractaran l’educació i la formació des de diferents perspectives i temàtiques. Aquest dimecres al matí, la plaça de Sant Antoni de Tàrrega ha acollit un escape room adreçat a l’alumnat l'objectiu del qual era que els/les joves coneguessin tots els serveis i recursos juvenils de la ciutat tot fomentant l'esperit emprenedor.\nLa iniciativa de la FET es va posar en marxa l’any passat en format telemàtic. El certamen està organitzat per la Regidoria de Ciutadania, Educació i Treball de l’Ajuntament de Tàrrega i el Pla Educatiu d'Entorn 0-20, amb la col·laboració dels departaments d'Educació i Treball de la Generalitat de Catalunya, els centres educatius de la ciutat, la Xarxa Nacional d’Emancipació Juvenil i l’Oficina Jove de l’Urgell, la Solana, el SOC, el CFA Tàrrega, l’Associació Alba, Ponent Coopera i el programa L’Urgell s‘ocupa.


Sonall amb anella i boletes de fusta doble Goki Heimess - enviament 24/48 h - kinuma.com botiga de joguines educatives\nInici > Joguines per a nadons>Primers mesos>Sonalls i mossegadors>Sonall amb Anella Arc de Sant Martí Doble\nPreciós sonall de fusta. Té un cèrcol de fusta llisa i fina per a poder subjectar-lo, i en entrellaçades té boles de colors molt cridaneres. Segur que li encantarà als més petits!\nHEIMESS soft colors: per al bé dels bebès i el medi ambient Heimess utilitza unicament colors a base d'aigua i omet la utilització de laca amb dissolvents. Per això poden produir-se petjades d'ús pel frec mecànic. Les perles esmaltades deixen traslluir la fina estructura de la fusta.\nMesures envas: 14 x 17 x 4 cm\nJoe y Gala - figureta articulada Tinyly


La pancarta sobre Shakira que es va mostrar a l'estadi de l'Espanyol / TWITTER @FonsiLoaiza\nBarcelonaPer fi han s'han acabat els derbis. Ho agraeixo. Per moments, la guerra de trinxeres es fa impossible de suportar. M'explico. Les rivalitats instal·len moltes persones a les trinxeres, centrats només en dues coses: defensar-se i atacar el rival. He enyorat, especialment, més autocrítica per part tant de barcelonistes com de blanc-i-blaus.\nPiqué pancartes Espanyol Barça Shakira


ALTRES HISTÒRIES DE LLEIDA: NATURISTES A LLEIDA. ELS PRIMERS NUDISTES I VEGETARIANS\nNATURISTES A LLEIDA. ELS PRIMERS NUDISTES I VEGETARIANS\nAvui en dia a poca gent li estranya que algun conegut sigui nudista o vegetarià, per bé que no són pràctiques majoritàries, es troben inserides a la societat actual. En canvi, es fa estrany pensar que aquestes pràctiques ja es produïen a la Lleida de 1920, ara fa noranta anys.\nEl naturisme era una forma d'entendre la vida, els seus postulats partien del liberalisme i abraçaven l'anarquisme, encara que no els reivindicaven directament perquè, tot i estar ben vistos per aquests sectors, tan sols petits grups provinents d'aquestes ideologies n'eren practicants. La cosmologia dels naturistes girava entorn del cos i la seua harmonia amb la natura en un hipotètic estat primigeni de la humanitat. El naturisme entenia la nuesa com allò natural en un mític passat remot, en el qual el vegetarianisme i la cultura equilibraven harmònicament el cos i l'ànima. Els naturistes eren contraris a la medicina al·lopàtica (el que avui entenem com a medicina convencional, la que ens administrarien a l'Hospital Arnau de Vilanova), van ser els primers introductors de l'homeopatia. Com a nudistes eren contraris a la tirania de les modes, compartien l'antimilitarisme, el rebuig a la guerra i el pacifisme. L'harmonia del cos i l'ànima partia de la voluntat de cuidar el cos i cultivar la ment (mens sana in corpore sano), mitjançant dietes vegetarianes, evitant excessos alimentaris, deixant de banda el tabac i l'alcohol, i cercant una formació cultural continua. Una pràctica habitual entre els naturistes eren els banys de sol. Finalment, rebutjaven el maltracte animal, reivindicació molt al dia darrerament al nostre país.\nÉs difícil saber on es feien les pràctiques naturistes i els banys de sol, però cal suposar que a les ribes del Segre. A la foto, un pescador a la zona de Cappont.\nTota aquesta filosofia va arribar a Lleida i poblacions veïnes cap a la dècada dels anys vint del segle XX. De fet, es van constituir grups abans en poblacions com Alguaire, Almenar, Seròs o la Granja d'Escarp que a la capital. Aquesta relació de municipis és paral·lela a l'aparició de nuclis anarquistes en aquestes poblacions, possiblement l'origen d'aquests grups.\nA Lleida es va organitzar el primer grup naturista al maig de 1921 amb el nom Higiene i Cultura. El grup de seguida va fer enemics entre les ideologies conservadores de la capital, però no en van impedir l'activitat. L'adreça postal del grup era als Porxos de Dalt número 7, 2on pis. Aquesta adreça corresponia a la casa de Manuel Corberó, soci de l'entitat i un dels impulsors. Els grups ponentins, pel que sembla, no eren nombrosos, en la mateixa línia que en altres llocs, però tenien un públic fidel.\nEntre els primers actes públics, el grup organitzà algunes conferències amb la intenció de donar a conèixer els seus ideals, expandir la pràctica del naturisme i evitar rumors. El 15 de maig de 1921, un grup de lleidatans i dels pobles esmentats es van trobar al Saló Catalunya per escoltar la conferència d'Antonio Martínez Novella amb el títol El naturisme com a mitjà de salut i regeneració humana. Martínez Novella, sembla ser que era un anarquista aragonès resident a Barcelona relacionat amb Àngel Pestaña (CNT) i molt aficionat també a la teosofia. Dins d'aquesta vessant religiosa Martínez Novella havia publicat El Único camino que puede conducirnos de la esclavitud a la libertad, a la justicia y a la fraternidad editat per Editorial Teosofica (1930) i El orígen de la Tierra y del Hombre. Estudios de la Explicación Católica, Apostólica Romana; Científica y Espiritualista (1932). Com a naturista, era redactor de la revista Naturismo, havia estat president de la Unió Federal Vegetariano-Naturista de Catalunya i havia publicat La Medicina en su triple aspecto (1922), Meditaciones. Màximas. Pensamientos. Artículos (1927).\nEn la ressenya que va publicar la revista Naturismo, elaborada per Lluís Pujadas, suposem que soci del grup lleidatà, hi destaca un element curiós relacionat amb els toros a Lleida i que expressa el conferenciant en les següents paraules: "Manifiesta su alegria por no haber en esta ciudad plaza de toros, lo que sucede en pocas que sean algo importantes, y dice que en su lugar debieran ocuparlo una Universidad Libre, Bibliotecas y Museos". Potser caldrà tenir-ho en compte ara que s'han eliminat les curses de bous a Catalunya, però també aquells que en defensen la llarga història a casa nostra, perquè no és el cas de Lleida.\nPel que sembla, la conferència de Martínez Novella va agradar perquè a l'octubre del mateix any va tornar a Lleida a pronunciar-ne una altra al mateix Saló Catalunya. Alguns diaris de la capital van negar-se a publicar la invitació per a la conferència, imaginem que poc amics del tema. El cronista a la mateixa revista és Enric Abella, possible soci del grup lleidatà, el qual descriu alguns autors recomanats per Martínez Novella com a autors que defensen el naturisme: Kuhne, Pitàgores o Plató.\nPer cert, cal no confondre Antonio Martínez Novella amb Josep M. Martínez Novella, el primer era aragonès i el segon valencià, el curiós del cas és que els dos no sols coincidien amb els cognoms, sinó que també en ideologies, ambdós eren llibertaris i naturistes, però en Josep M. Martínez Novella va ser, a més a més, un dels primers metges naturòpates dels Països Catalans, encara que s'instal·là als Estats Units on es llicencià a les ordres d'un dels fundadors de la naturopatia (Benedict Lust).\nDesconeixem que els va passar als grups naturistes lleidatans, no sabem si van superar els primers anys i la dictadura de Primo de Rivera, que arribaria dos anys més tard de la seua organització, o si van sobreviure fins a la república. El que sí és segur és que no van passar del franquisme. Poca gent sap de l'existència de grups com aquests a les nostres comarques abans dels anys setanta del segle XX, però ara sabem de la seua presència, i també sabem que el franquisme els va combatre, entre altres raons perquè els papers que parlen de l'existència dels grups de Lleida i pobles de Ponent els va trobar l'autor d'aquest bloc al famós arxiu de Salamanca. Esperem que aquest post serveixi als naturistes d'avui per saber que han tingut precedents en aquestes comarques i per fer llum sobre un tros de la nostra història desconeguda.\nPublicat per Jordi a 13:38\nMina 6 d’octubre de 2011, a les 21:14\nEnhorabona nois! Teniu un blog molt interessant...acabo de llegir-ne un article publicat a "la manyana" i m'ha picat la curiositat. Continueu amb aquests articles! Ja teniu una seguidora més.\nLA CITY DE LLEIDA I EL PRIMER POLÍGON INDUSTRIAL\nELS ORÍGENS DELS LLEIDATANS\nNATURISTES A LLEIDA. ELS PRIMERS NUDISTES I VEGETA...


Disseny web La Sirena|kriter software\nKRITER Software ha dissenyat i programat l'estratègia de la web corporativa amb catàleg.\nKRITER ha dissenyat, programat i realitzat l'estrategia de la web Corporativa i Catàleg Online per La Sirena. Una activitat que consisteix en la planificació, disseny, implementació i manteniment del lloc web. KRITER ha aconseguit que la unió del bon disseny amb la jerarquia ben elaborada de continguts, augmentés l'eficiència de la web com a canal de comunicació i intercanvi de dades, brindant possibilitats de contact amb el client final.\nL'objectiu de la botiga online és vendre els productes que La Sirena ofereix. Una web dissenyada amb una navegació senzilla i intuitiva, prestant especial atenció als petits detalls que garantitzen l'èxit de la web. Una solució completa a totes les necessitats del negoci online i amb un disseny totalment personalitzat.\nAmb més de 30 anys, La Sirena, ofereix cada dia el millor. Fundada el 1983 per Ramona Solé i Josep Ma Cernuda, és un negoci innovador, per l'autoservei de productes congelats, estil , varietat i venda a granel. i disposa de més de 241 establiments.\nDesprés d'anys d'adaptació del model de negoci, La Sirena passa a ser una companyia centrada en tot allò relacionat amb el producte, més que mai, als clients i les botigues en el centre de les operacions i l'estratègia. Les botigues, còmodes, modernes i properes, aconsegueixen que sigui fàcil comprar la gran varietat de productes congelats i centrar-se en les necessitats dels clients nous i de sempre amb una atenció exquisita.\nIntegració a KRITER CMS


Evita (musical) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nla vida d'Eva Perón\n1976 àlbum conceptual\n2012 Revival de Broadway\n21 de juny de 1978\nEvita és un musical amb lletres de Tim Rice i música d'Andrew Lloyd Webber. Està basat en la vida de la líder política argentina Eva Perón, segona esposa del President de l'Argentina Juan Domingo Perón. La història segueix la vida d'Evita, la seva carrera artística, l'ascens al poder, el seu treball de caritat, l'involucrament feminista i la seva mort jove.\nEvita s'inicià com un àlbum conceptual publicat el 1976. El seu èxit comportà produccions al West End el 1978 i a Broadway un any després, els quals obtingueren grans èxits.\nEl 1996 es realitzà una adaptació cinematogràfica, protagonitzada per Madonna, Antonio Banderas, i Jonathan Pryce.\nEl 2006 es realitzà un revival a Londres, a més de les nombroses gires i produccions diverses arreu del món, així com dels nombrosos enregistraments dels diferents repartiments que s'han realitzat.\n2.1 Producció de Londres de 1978\n2.2 Producció de Broadway de 1979\n2.3 Producció de Madrid de 1981\n2.4 Gira pel Regne Unit de 1995\n2.5 Gira per Estats Units - 20è Aniversari\n2.6 Revival de Londres de 2006\n4 Cançons (producció original de Broadway)\n5 Acurament històric de la història\n7.1 Producció Original de Londres\n7.2 Producció Original de Broadway\n7.3 Revival del West End 2006\n7.4 2012 Broadway revival\nEl 1972, Robert Stigwood proposà una a Lloyd Webber i a Rice realitzar una nova versió musical de Peter Pan, i com que cap d'ells no tenia cap idea, van acordar intentar-ho. No va passar gaire temps fins que van decidir que aquella fantasia infantil era massa juvenil per al seu gust i van abandonar el projecte. Després de discutir idees sobre Joana d'Arc o Mata Hari com a possibles projectes, Rice mencionà un programa de ràdio que havia sentit sobre Eva Duarte de Perón. La idea d'escriure una partitura en la qual es podien incloure tangos, pas-dobles i ritmes llatins va intrigar a Lloyd Webber; però rebutjà la proposta, car preferia concentrar-se en el personatge "Jeeves" de P. G. Wodehouse com a focus d'un musical més tradicional, d'estil Rodgers i Hart.\nPel seu costat, Tim Rice es dedicà a investigar sobre Eva Perón, arribant al punt de viatjar fins a Buenos Aires per investigar sobre la seva vida, fascinant-se cada cop més per aquella dona (fins i tot batejà la seva primera filla amb el nom d'Eva). Va ser incapaç de convèncer a Lloyd Webber, i aquest decidí en canvi col·laborar amb Alan Ayckbourn pel seu Jeeves, que va ser un fracàs de crítica i públic. Així doncs, Lloyd Webber tornà a Rice i li preguntà sobre com era la història d'Eva Perón, i Rice li donà la forma d'un obituari. Nicholas Fraser i Maryssa Navarro van suggerir al seu llibre de 1996 que el musical es basava en la biografia de Mary Main, The Woman with the Whip, que era molt crítica vers Eva Perón. Tot i que a Rice li agradà la biografia de Main, mai no la va citar entre les seves fonts. L'interès de Lloyd Webber s'encengué mitjançant la passió de Rice, i ambdós començaren a treballar. Rice proposà crear un personatge conegut com a "Ché" perquè servís com a observador i narrador. La seva intenció no era basar-lo en el Che Guevara, però quan Harold Prince s'involucrà posteriorment en el projecte, insistí que els actors que fessin del Ché usessin al revolucionari com a model. En canvi, a l'adaptació cinematogràfica de 1996 el personatge tornà al seu caràcter més anònim.\nTal com ja havien fet anteriorment amb Superstar, decidiren enregistrar "Evita" com un àlbum conceptual i seleccionaren a Julie Covington, llavors desconeguda però que ben aviat seria famosa per les seves aparicions a Rock Follies, per cantar la protagonista. Publicat el 1976, el disc doble estava interpretat per Paul Jones com a Juan Perón, Colm Wilkinson com Ché, Barbara Dickson com l'amant de Perón i Tony Christie com Agustín Magaldi. Lloyd Webber i el director Anthony Bowles van dirigir als cantants a finals de 1975 i durant tot 1976, i presentaren el musical al segon Festival de Sydmonton, abans d'entrar a l'estudi amb l'Orquestra Filharmònica de Londres per fer l'enregistrament. Abans de la seva publicació, va volar a Mallorca per trobar-se amb Harold Prince i convidar-lo a participar en l'eventual posada en escena. Prior acceptà, comentant que "una òpera que comença amb un funeral no pot ser tan dolenta", però els advertí que no estava lliure per acceptar cap feina durant els propers dos anys. Mentrestant, va escriure un esborrany amb els seus suggeriments per a la producció, entre les quals estava la idea que Evita fos interpretada per 3 actrius diferents, cadascuna representant un aspecte diferent del seu caràcter.\nA la Gran Bretanya, Sud-àfrica, Austràlia i diversos països europeus, les vendes de l'àlbum conceptual van superar les de Jesus Christ Superstar, tot i que als Estats Units, les vendes mai no van arribar al mateix nivell d'èxit. L'enregistrament de Covington de "Don't Cry for Me Argentina" (originalment titulada "It's Only Your Lover Returning") va ser publicada a l'octubre de 1976. Va arribar al n. 1 a la llista de singles britànica, i arribà a nivells similars d'èxit internacionalment. La interpretació de Dickson a "Another Suitcase in Another Hall" també va ser un èxit. Als Estats Units i al Regne Unit, respectivament, Karen Carpenter i Petula Clark van enregistrar versions de "Don't Cry for Me, Argentina", que van mantenir la cançó com a part d'un musical, més que no pas un solo de pop.\nLloyd Webber i Rice van retocar molts elements del musical abans de produir-lo per a l'escenari. Algunes cançons van caure i algunes van ser retallades, mentre que se'n van escriure de noves i algunes lletres van ser reescrites. Gran part de la música a "Evita" és d'estil clàssic: l'obertura és una peça coral ("Requiem for Evita"), i hi ha un interludi coral a "Oh What a Circus". Hi ha diversos passatges instrumentals pel musical, com la versió orquestral de "Lament" i la introducció de "Don't Cry for Me Argentina", formant una part integral de la composició. A més, hi ha diverses balades, com "High Flying, Adored" i "Another Suitcase in Another Hall", i estils llatins en peces com "Buenos Aires", "And the Money Kept Rolling in (And Out)", o en la més lenta "On This Night of a Thousand Stars". Es pot sentir música rock a "Oh What a Circus", "Peron's Latest Flame" i "The Lady's Got Potential" i (una cançó rock que va ser tallada a la producció original, però que tornà a la pel·lícula de 1996 amb una lletra revisada per Tim Rice).\nL'àlbum de 1976 i la versió teatral presentà versions diferents del diàleg entre Eva i Perón a "Dice Are Rolling". Ambdós discutien sobre la malaltia i l'aspiració d'Eva a la vicepresidència; però la primera versió acabava amb "Eva's Sonnet", en la que reafirmava la seva aspiració; mentre que la versió teatral de "Dice are Rolling" acabava amb una versió abreujada del sonet amb Eva caient a causa de la seva malaltia. La versió teatral de "Oh, What a Circus" contenia lletres allargades, explicant perquè el Ché no compartia el dolor de la nació\nTot i els suggeriments de Prince, Rice s'inclinava a buscar un director quan el treball revisat estigués a punt per ser portat a escena. Lloyd Webber es mostrà en desacord, i la seva opinió va prevaler, i van tornar a dirigir-se a Price. Avisà que estaria disponible per començar els assaigs a inicis de 1978. Quan començà a treballar en el projecte al maig, canvià molt poc, entre altres coses esborrar el número rock del Che, "The Lady's Got Potential". Price demanà una cançó en la que pogués escenificar l'ascens de Perón al poder, i Rice i Lloyd Webber respongueren amb el número de les cadires musicals "The Art of the Possible", durant el qual els militars són eliminats fins que només queda en Perón.\nEl període d'assaigs s'estengué 5 setmanes. Inspirat en els murals de Diego Rivera, Prince suggerí que el prosceni estigués flanquejat per pintures descrivint les lluites dels camperols argentins. No li van agradar els vestits monocromàtics dissenyats per als membres del cor i els ballarins, i els va fer anar a botigues de caritat o de roba usada per comprar quelcom per posar-se.\nEvita s'estrenà al West End londinenc el 21 de juny de 1978, i a Broadway el 25 de setembre de 1979.\nProducció de Londres de 1978[modifica]\nEvita va estrenar-se al Prince Edward Theatre el 21 de juny de 1978, representant-se en 2.900 funcions. Estava protagonitzada per Elaine Paige, que havia estat escollida entre un gran nombre d'aspirants, després que Julie Covington no acceptés fer-lo. Che va ser interpretat pel cantant pop David Essex, i Perón per Joss Ackland. La producció estava dirigida per Harold Prince. Paige va ser substituïda per Marti Webb, Stephanie Lawrence, Kathryn Evans Michele Breeze i per Siobhán McCarthy, qui havia interpretat l'Amant de Perón en l'estrena del musical. De manera semblant, Mark Ryan que havia estat el primer Magaldi, interpretaria al Che.\nA la seva crítica The Sunday Times, Derek Jewell al va dir que l'espectacle era "meravellós", descrivint la partitura de Lloyd Webber com a "ambiciosa i una fusió sense paral·lel de l'experiència musical del segle XX", mentre que les lletres de Rice eren descrites com ""contundents i enginyoses". Bernard Levin, a The Times, la citava com "un dels pitjors vespres que he tingut mai", es queixava "d'aquest artefacte odiós... que s'anomena a si mateix òpera... només perquè els clixés entre les cançons són cantats en lloc de parlats".\nProducció de Broadway de 1979[modifica]\nEl 25 de setembre de 1979, Evita s'estrenà al Broadway Theatre, on es representà en 1.567 funcions fins al 26 de juny de 1983. Patti LuPone interpretava a 'Evita', amb Mandy Patinkin com el Ché i Bob Gunton com a Perón. Igual que en la producció de Londres, estava dirigida per Harold Prince, amb coreografies de Larry Fuller. En total, el paper de "Evita" va ser interpretat per 6 actrius: Terri Klausner, Nancy Opel i Pamela Blake (matinees), i Derin Altay, Loni Ackerman i Florence Lacey (vespres).\nProducció de Madrid de 1981[modifica]\nLa versió en castellà d'Evita s'estrenà al Teatro Monumental de Madrid el 23 de desembre de 1980, dirigit per Jaime Azpilicueta i amb Paloma San Basilio com Eva, Patxi Andion com Ché, Julio Catania com Perón, Tony Landa com Magaldi i Montserrat Vega com l'Amant de Perón. La cançó "No llores por mí, Argentina" esdevingué un èxit, interpretat posteriorment per cantants com Nacha Guevara. La producció després s'interpretà al teatre Tívoli de Barcelona.\nGira pel Regne Unit de 1995[modifica]\nEls productors originals al West End Robert Stigwood i David Land van muntar una producció amb Marti Webb com Eva, Chris Corcoran com Che i Duncan Smith com Peron. Tot i les crítiques per haver escollit a Webb, amb 50 anys, la gira va ser un èxit i s'estengué fins a 1996.\nGira per Estats Units - 20è Aniversari[modifica]\nAl novembre de 1998 s'estrenà una gira americana, semblant a la producció original de Broadway, que havia d'arribar a Broadway a la temporada 1999-2000. Estava protagonitzada per Natalie Toro, amb el llavors desconegut Raul Esparza com Che. Raymond Jaramillo McLeod era Juan Perón. Malgrat les bones crítiques, la gira va concloure a Boston a l'estiu de 1999.\nRevival de Londres de 2006[modifica]\nEl 2 de juny de 2006 s'estrenà la primera gran producció de "Evita" a Londres en 25 anys, a l'Adelphi Theatre, dirigida per Michael Grandage, amb l'actriu argentina Elena Roger com Eva, Philip Quast com Perón, i Matt Rawle com Ché. S'incloïa la cançó "You must love me", escrita per a la pel·lícula, i que mai no s'havia interpretat en escena. La producció va estrenar-se amb crítiques molt favorables, però a causa d'un excés de musicals al West End en aquells moments, les vendes d'entrades van ser lentes i la producció tancà el 26 de maig de 2007.\nUn cinema a Buenos Aires, el 26 de juliol de 1952, on el públic està veient una pel·lícula ("A Cinema in Buenos Aires, 26 July 1952"). La projecció s'interromp i s'escolta un locutor anunciant que "Eva Perón ha entrat a la immortalitat a les 8:25 del vespre...". El públic queda bocabadat i canten el "Requiem for Evita". El Ché, el narrador de la història, comenta cínicament la histèria que ha colpejat a l'Argentina arran de la mort d'Evita ("Oh What a Circus").\nEl Ché presenta al públic a una Evita de 15 anys, el 1935. Té la seva primera història amorosa amb el cantant de tangos Agustín Magaldi. ("On This Night of a Thousand Stars") Eva fa que Magaldi la porti a Buenos Aires ("Eva, Beware of the City"), i tot just arribar a la ciutat, ella revela les seves esperances i ambicions ("Buenos Aires"). Ben aviat deixa a Magaldi, mentre que el Che explica com s'ho fa per anar ascendint, esdevenint model, estrella de la ràdio i actriu ("Goodnight and Thank You"). El Che narra un cop d'estat de la dreta el 1943 i l'èxit d'Eva, implicant que els polítics argentins i la carrera d'Eva podrien coincidir aviat ("The Lady's Got Potential"). Aquest número va ser substituït a partir de 1976 amb "The Art Of The Possible", en el qual el coronel lluita amb membres del seu partit per arribar al cim\nEs realitza un Concert de Caritat ("Charity Concert") per ajudar les víctimes d'un terratrèmol a San Juan. Allà, Peron es dirigeix al poble amb paraules d'encoratjament i abandona l'escenari, trobant-se amb Eva. Eva i Peron comparteixen una cita secreta després del concert, on Eva apunta que ella podria ajudar a Peron a arribar fins al poder ("I'd Be Surprisingly Good For You"). Eva acomiada l'anterior amant de Perón ("Hello and Goodbye"), la qual es dol. ("Another Suitcase in Another Hall"). A mesura que Eva es mou entre els cercles socials més alts amb Perón, el Che mostra el desdeny de les classes altes cap a Eva i el masclisme de l'exèrcit ("Perón's Latest Flame"). Arriba la campanya presidencial de Peron, incloent les temptatives per tancar-lo a la presó, el silenci de Perón i les seves qüestionables maniobres de campanya. ("A New Argentina")\nPeron guanya aclapadorament les eleccions presidencials de 1946. Des del balcó de la Casa Rosada ("On The Balcony of the Casa Rosada") es dirigeix als descamisados. A continuació, Eva parla des del balcó del palau presidencial als seus incondicionals ("Don't Cry for Me Argentina" i "On The Balcony of the Casa Rosada 2"). Che mira el preu de la fama quan Eva balla amb Peron al Ball Inaugural de la Presidència ("High Flying, Adored").\nEva insisteix en una imatge glamourosa per tal d'impressionar als argentins i promoure el peronisme. Es prepara per a una gira per Europa mentre que és vestida per assolir l'èxit per diversos assessors ("Rainbow High"). L'èxit i el declivi de la famosa gira de 1946 és narrat ("Rainbow Tour"): Eva és rebuda amb adoració pels espanyols, els italians la veuen com Mussolini, França no queda impressionada, i Anglaterra la desdenya convidant-la a un castell, però no al Palau de Buckingham. Eva es reafirma en el seu desdeny cap a les classes altes, mentre que el Che li pregunta per començar a ajudar a aquells que ho necessiten, tal com havia promès ("The Actress Hasn't Learned the Lines (You'd Like to Hear)"). Eva comença la Fundació Eva Peron per dirigir el seu treball de caritat. Che descriu el controvertit treball caritatiu d'Eva, així com les possibles pràctiques irregulars ("And the Money Kept Rolling In (And Out)").\nEls generals de Peron no volen una dona com a Vicepresidenta, i Peron admet que, encara que tot i ser un diamant, la seva salut no li ho permetrà ("She is a Diamond"). Els devots d'Eva la veuen com una santa ("Santa Evita"), mentre que ella debat amb el Che les seves accions: el Che es mostra desil·lusionat, mentre que Eva cínicament replica que no hi ha glòria intentant resoldre els problemes del món ("Waltz for Eva and Che"). Eva insisteix que pot continuar, malgrat la seva mala salut ("Dice Are Rolling/Eva's Sonnet").\nUna Eva moribunda renuncia a la seva campanya per la vicepresidència i promet amor etern al poble de l'Argentina ("Eva's Final Broadcast"). Els seus èxits se li apareixen davant dels ulls abans de morir ("Montage"), i demana perdó, davant el fet que va preferir la fama en lloc d'una vida familiar ("Lament"). Eva mor, i els embalsamadors preserven el seu cos per a l'eternitat. Finalment, el Che comenta que s'havia de construir un gran monument funerari en memòria seva, però que només es completà el pedestal, i el cos d'Evita desaparegué durant 17 anys...\nCançons (producció original de Broadway)[modifica]\nRequiem for Evita – Cor\nOh, What a Circus – Ché i poble\nOn This Night of a Thousi Stars – Magaldi\nEva i Magaldi/Eva, Beware of the City – Evita, Magaldi i família d'Evita\nBuenos Aires – Evita i Cor\nGoodnight i Thank You – Ché, Evita i Amants\nThe Lady's Got Potential (eliminada el 1976 i substituïda per la cançó següent) – Ché\nThe Art of the Possible – Perón, Generals, Evita\nCharity Concert – Perón, Ché, Magaldi, Evita\nI'd Be Surprisingly Good For You – Evita i Perón\nHello And Goodbye – Evita\nAnother Suitcase in Another Hall – Amant de Perón\nPeron's Latest Flame – Ché, Aristòcrates i Soldats\nA New Argentina – Evita, Ché, Perón, Cor\nOn The Balcony of the Casa Rosada 2 – Evita\nHigh Flying Adored – Ché i Evita\nRainbow High – Evita\nRainbow Tour – Perón, Consellers, Ché\nThe Actress Hasn't Learned the Lines (You'd Like to Hear) – Evita, Aristòcrates i Ché\nI the Money Kept Rolling In (And Out) – Ché, Poble\nShe is a Diamond – Perón, Soldats\nSanta Evita – Cor\nWaltz for Eva i Che – Evita i Che\nDice are Rolling – Perón i Evita\nEva's Final Broadcast – Evita\nMontage – Cor\nLament – Evita\nAcurament històric de la història[modifica]\nDesprés d'abandonar l'Argentina peronista a mitjans de la dècada de 1950, el Che Guevara es desplaçà a Cuba. Com a col·laborador de Castro, arribà a assolir una posició de líder espiritual al govern cubà en certa manera anàlog al d'Evita dins de l'Argentina peronista. A les primeres produccions del musical, Che i Evita s'enfrontaven a la cançó "Waltz for Eva and Ché": el personatge d'Evita fa una referència al futur paper del Ché a la Cuba castrista. Tot i això, no hi ha cap prova que suggereixi que Eva Perón i Ernesto Guevara es trobessin. Posteriorment, el Ché diria que havia enviat una carta a la caritat de Perón demanant un jeep que mai no va rebre. S'uní a les organitzacions juvenils peronistes a l'institut, tot i que només per poder accedir a la biblioteca.\nLa trama i les lletres del musical estan basats en la biografia de Mary Main Evita: The Woman with the Whip, que es recolza en els informes i les narracions d'argentins anti-peronistes. Poc després que el musical aparegués, Nicholas Fraser i Marysa Navarro publicarnen una biografia de caràcter més neutral, titulada Evita: The Real Lives of Eva Perón, en la que afirmaven que diverses afirmacions de Main (que havien influenciat les lletres de Rice) eren falses, com el suggeriment que el primer viatge d'Eva a Buenos Aires va ser com a amant d'un músic casat, Agustín Magaldi. En canvi, segons van escriure, va ser la mare d'Eva, doña Juana, qui la portà allà quan aspirava a ser una actriu de la ràdio. També es criticava que Rice havia embrutat innecessàriament els èxits d'Evita, principalment el seu treball de caritat.\nDesprés de l'èxit de la pel·lícula Evita el 1996, el govern argentí presentà la seva pròpia biografia de Peron, titulada "Eva Peron", afirmant que corregia diversos errors de la narració de Lloyd Webber.\nArticle principal: Evita (pel·lícula)\nPoc després que s'estrenés al West End i a Broadway ja es començà a treballar en l'adaptació cinematogràfica del musical, que en un origen hauria d'haver estat protagonitzat per Barbra Streisand o Liza Minnelli com Eva, i Barry Gibb o Barry Manilow com el Ché, i hauria d'haver estat dirigida per Ken Russell. Però aquests plans mai no arribaren a bon port, i no va ser fins al 1996 que la producció teatral arribà a la pantalla gran, dirigida per Alan Parker, amb Madonna com Evita, Antonio Banderas com el Ché i Jonathan Pryce com Perón. La pel·lícula va ser nominada a 5 Premis de l'Acadèmia, guanyant el de Millor Cançó Original ("You Must Love Me," composta especialment per a la pel·lícula).\n1978 The Society of West End Theatre Millor Musical GUANYADOR\nMillor Actuació en un Musical Elaine Paige GUANYADOR\nMillor Actuació en un Musical David Essex nominat\n1980 Premi Drama Desk Musical Més Destacat GUANYADOR\nLletres Més Destacades Tim Rice GUANYADOR\nMúsica Més Destacada Andrew Lloyd Webber GUANYADOR\nActor Més Destacat en un Musical Mandy Patinkin nominat\nActor de Repartiment Més Destacat en un Musical Bob Gunton GUANYADOR\nDirector Més Destacat en un Musical Harold Prince GUANYADOR\nVestuari Més Destacat Timothy O'Brien and Tazeena Firth nominat\nPremi Outer Critics Circle Millor Lletrista Tim Rice GUANYADOR\nMillor Banda Sonora Andrew Lloyd Webber i Tim Rice GUANYADOR\nMillor Llibret de Musical Tim Rice GUANYADOR\nMillor Actor de Repartiment de Musical Mandy Patinkin GUANYADOR\nBob Gunton nominat\nMillor Il·luminació de Musical David Hersey GUANYADOR\nMillor Escenografia Timothy O'Brien i Tazeena Firth nominats\nMillor Vestuari de Musical nominat\nMillor Coreografia Larry Fuller nominat\n1981 Premis Grammy Millor àlbum de teatre musical Guanyador\nRevival del West End 2006[modifica]\n2007 Premi Laurence Olivier Producció Musical Més Destacada GUANYADOR\nMillor Revival Musical nominat\nMillor Actor de Musical Philip Quast nominat\nMillor Coreògraf Rob Ashford nominat\n2012 Broadway revival[modifica]\n2012 Premi Tony Millor Revival de Musical nominat\nMillor Actor de Repartiment de Musical Michael Cerveris nominat\nActor de Musical Més Destacat Ricky Martin nominat\nActor de Repartiment Més Destacat en un Musical Michael Cerveris nominat\nCoreografia Més Destacada Rob Ashford nominat\nIl·luminació Més Destacada Neil Austin nominat\nEn una enquesta entre l'audiència de la BBC Radio 2, Evita ocupà la sisena plaça dels musicals britànics essencials.\nL'episodi de The Simpsons, "The President Wore Pearls", té un argument basat lleugerament en el musical, amb Lisa Simpson com a Eva, i incloent paròdies de cançons com "Don't Vote for Me, Kids of Springfield". Al final de l'episodi, apareix una nota dient "Segons ens aconsellen els nostres advocats, jurem que mai no hem escoltat un musical basat en la vida d'Eva Peron".\nCom a mínim, hi ha 25 àlbums en anglès, a més dels nombrosos enregistraments en altres llengües. N'hi ha 4 en espanyol, 5 en alemany, 3 en japonès i 2 en hebreu. A més existeixen enregistraments en txec, danès, holandès, francès, hongarès, islandès, coreà, portuguès i suec.\nA Viquidites hi ha citacions, dites populars i frases fetes relatives a Evita (musical)\nEvita a IBDB\n'Powerful' Production of Evita Arxivat 2013-05-05 at Archive.is Plymouth Herald, May 27, 2009\nEvita: un musical impossible a "El millor dels temps" de Catalunya Música\nEvita a YouTube - Evita als Premis Tony 1980\nEvita a YouTube - 'Oh What a Circus' interpretada per Antonio Banderas\n↑ Citron, Stephen, Sondheim & Lloyd-Webber: The New Musical. New York, New York: Oxford University Press 2001. ISBN 0-19-509601-0 pp. 191-94\n↑ Citron, pp. 195-97\n↑ Fraser, Nicholas, and Navarro, Marysa. Evita: The Leal Life of Eva Perón, p. 199. New York: W.W. Norton & Company 1996. ISBN 0-393-31575-4\n↑ 7,0 7,1 Citron, p. 230\n↑ Citron, p.231\n↑ Inverne, J: "Jack Tinker: A Life in Review", page 21. Oberon, 1997\n↑ Citron, pp. 232-33\n↑ Tour listing broadwayworld.com, accessed March 6, 2009\n↑ «Joseph hangs Dreamcoat at Adelphi in July». Society of London Theatre, 04-04-2007 [Consulta: 2 juny 2007].\n↑ A la pel·lícula apareixen tots dos números; però la lletra de es va reescriure completament.\n↑ A la pel·lícula, "Another Suitcase in Another Hall" és cantada per la pròpia Eva (després de "Buenos Aires"), al adonar-se que Magaldi està casat i amb un fill.\n↑ Anderson, Jon Lee. Che Guevara: A Revolutionary Life. ISBN 0802135587\n↑ Navarro, Marysa and Fraser, Nicholas. Evita: The Real Life of Eva Peron\n↑ Eva Peron, 1996 Argentinian film biography of Eva Peron\n↑ Greenberg, James «Is It Time Now to Cry for ‘Evita’?». The New York Times. The New York Times Company, 19-11-1989 [Consulta: 9 agost 2009].\n↑ «Past Olivier Award winners». The Society of London Theatre. [Consulta: 18 juny 2007].\n↑ «Archive: Evita». Tony Awards Official Website. American Theatre Wing. [Consulta: 18 juny 2007].\n↑ «Elaine Paige - Nation's Favourite Musicals». BBC Radio 2. [Consulta: 2 juny 2007].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Evita_(musical)&oldid=28343805»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 oct 2021 a les 12:26.


La responsabilitat social corporativa « Premis Recerca Jove\nAutor/s autora/es: Paula Llanet Ferrer\nTutors/es: Magdalena Tresserras Baldoyra\nLa base principal és entorn estudiar i conèixer aquest concepte en profunditat i com aplicar-lo a una empresa, tot estudiant les tasques de RSC que aplica una empresa responsable, concretament la Cooperativa La Fageda, situada a la Garrotxa. La seva activitat productiva es basa principalment en la producció de iogurts amb la finalitat d’aconseguir la integració de les persones adultes de la comarca que tenen un certificat de discapacitat psíquica o trastorns mentals. Les hipòtesis principals que vull resoldre es relacionen amb les diferents branques que envolten la RSC. En l’àmbit social, em pregunto quina importància té la tasca social per l’empresa, en l’àmbit ambiental, se’m desperten moltes preguntes relacionades amb les obres per ampliar la fàbrica. L’edifici està adaptat a la normativa del parc? Fins a quin punt influeixen les obres que realitzen en el medi? En l’àmbit econòmic, estudiaré els comptes i, la principal hipòtesi és que havent fet unes grans inversions per ampliar l’empresa actualment deuen tenir un fort endeutament. Finalment, estudiaré i analitzaré què en saben els consumidors dels seus productes. La meva hipòtesi és que els consumidors desconeixen la RSC que aplica l’empresa.\nUn cop finalitzada la tasca de recerca, vaig començar el marc pràctic estudiant les tasques de l’empresa. En primer lloc, vaig assistir a una conferència del director de comunicació i expert en RSC de La Fageda, Sr. Albert Riera. Vaig anar a les visites guiades que realitzen i vaig acabar entrevistant a la directora de tota la tasca social, Sra. Dolors Falgarona, i al director de producció, Sr. Enrique Nuñez. També em van oferir l’oportunitat de fer d’acompanyant dels usuaris que pateixen algun tipus de discapacitat psíquica o trastorns mentals, i vaig poder estar un dia allà realitzant tasques amb ells i veure com enganxaven les etiquetes als envasos de les melmelades que després acabarien al supermercat, entre moltes altres activitats. Va ser una experiència molt impactant i a la vegada enriquidora, on vaig poder gravar gran part de la meva estada allà. Amb la gravació que vaig fer, he editat un vídeo que es troba al final del treball. A partir de totes aquestes entrevistes vaig poder estudiar en profunditat el seu model i les seves tasques referents a la RSC. Vaig poder reunir-me amb l’enginyer agrònom Sr. Josep Verdaguer, que està dirigint les obres d’ampliació que fan i em va poder explicar totes les millores que estaven realitzant per millorar la RSC. Aquesta va ser una part complicada a causa del llenguatge tècnic que utilitzava. Finalment, vaig realitzar una enquesta als ciutadans i consumidors per tal de saber el seu coneixement respecte a les tasques de RSC de l’empresa a la qual compren els productes.\nLa primera conclusió fa referència a les preguntes que m’han sorgit sobre La Fageda. Pel que fa a l’àmbit social podem dir que és un pilar fonamental per ells. Tots els usuaris que actualment estan a la fàbrica es divideixen segons les seves capacitats i graus de discapacitat. Així doncs, alguns treballen a la zona de producció mentre que altres realitzen tasques laborals i relacionades amb la producció, el 50% de la jornada; l’altre 50% el dediquen a l’aprenentatge amb una educadora. Pel que fa a l’àmbit mediambiental, he estudiat que l’edifici compleix totalment la normativa establerta per la Generalitat i per la Fageda d’en Jordà. Un altre tema tractat en aquest àmbit és la influència de les obres d’ampliació en el medi, ja que normalment les obres hi afecten desfavorablement. Han dut a terme diversos estudis, concretament un de geotècnic i un de geològic, per tal d’estudiar si estaven contaminant el sòl i fins a quin punt se’ls permetia influir negativament en l’entorn. Un cop realitzats s’ha pogut veure que no afecten significativament i se’ls ha permès continuar. Així doncs, estan ampliant la fàbrica tot complint amb el pla especial urbanístic. En relació a l’últim àmbit estudiat, es pot dir que la hipòtesi inicial no s’ha confirmat. A causa d’aquestes grans inversions per ampliar les instal·lacions vaig suposar que l’empresa tindria un fort endeutament i un cop hem fet l’anàlisi financera, econòmica i patrimonial he pogut observar que no és així.


Nervis a Cort per saber qui guanya el torcebraços Rodríguez-Cirer\nEl secretari general del PP va ser ahir a Madrid «per altres temes»\nSebastià Bennàssar | 12 febrer 2003\n«Escolta, tu que estàs informat, què saps alguna cosa?» «Alguna cosa de què» «D'això de Rodríguez i Cirer». Així ens interrogaven, ahir, als periodistes, els funcionaris i guardes de seguretat de l'Ajuntament de Palma. Pertot se sentien comentaris i xiuxiueigs, però sobretot la gent interroga. Volen saber coses, tenir en les seves mans una informació que escasseja i que des del PP es dóna amb comptagotes.\nEl mateix secretari general, José María Rodríguez, un dels implicats en aquest torcebraços pel poder a Palma, tira pilotes a fora. «Jo em remet al que va dir el president, els òrgans del partit decidiran. Aquestes coses tenen un procés lògic».\nRodríguez era ahir a Madrid. «Però us puc prometre que és per a una reunió pactada abans de les meves vacances, no és per parlar d'aquest tema». Estava content i rialler, simpàtic, per telèfon, mentre que a l'Ajuntament hi havia nervis per saber quin acord secret duria de la capital.\nA Cort, entre els populars, hi havia més nervis. Dos regidors parlaren amb Diari de Balears i demanaren expressament no ser identificats. «Però pots publicar que no entenem el que passa. Com pot ser que dos animals polítics com Cirer i Rodríguez hagin arribat a aquests extrems. És que no entenen el mal que fan al partit? De portes endins et pots matar, però quan això surt als diaris... té una mala ferida, ens estan destrossant, entre ells i Jaume».\nA l'oposició hi havia més relaxació, però la mateixa avidesa per saber coses. «De tota manera, aquest espectacle no beneficia gens cap dels polítics que ens presentam a les eleccions, perquè la gent veu que passen coses tan rares que desconfien dels polítics», manifestà Trujillo.


La herencia de Valdemar « MasterOcio\nTag: La herencia de Valdemar\nEstreno en Master Ocio de La sombra prohibida\nTags: DVD, Estreno, La herencia de Valdemar\nDIRECTOR José Luis Alemán GUIÓN José Luis Alemán REPARTO Daniele Liotti, Óscar Jaenada, Laia Marull, Silvia Abascal, Rodolfo Sancho, Ana Risueño, Norma Ruiz, Santi Prego, José Luis Torrijo, Jesús Olmedo, José Torija, María Alfonsa Rosso, Luis Zahera, Paul Naschy, Eusebio Poncela GÉNERO Intriga. Terror. Fantástico | Secuela SINOPSIS Esta segunda parte se centra en la[…]


“L’aigua és vida”, tema central del 4t Congrés de Ciència | betevé Web\nRedacció btvnotícies dilluns 15 de maig, 2017 , 19.01\nEls alumnes de l’Escola Dr. Ferran i Clua, del Congrés i els Indians, han experimentat per fer l’aigua potable\nPodem “netejar” l'aigua i reaprofitar-la? Aquesta és la pregunta que s'han formulat els alumnes de l'Escola Dr. Ferran i Clua per participar en el 4t Congrés de Ciència. El seu projecte ha consistit a reflexionar, a través del mètode científic, sobre com no embrutar l'aigua i fer que sigui potable. Aquesta setmana ha arrencat la nova edició del congrés a la Fàbrica de Creació de la Fabra i Coats.\nDurant dos mesos els alumnes de 3r de primària l'Escola Dr. Ferran i Clua han après com funciona el cicle de l'aigua i els tres estats en què es pot presentar. Per aprofundir en la teoria, han realitzat diferents experiments al laboratori del centre, entre els quals n'hi ha un per poder netejar-la: amb dues ampolles, un cordill i unes indicacions han pogut comprovar com l'aigua bruta es filtra a través del cordill i passa d'una ampolla a l'altra ja neta. Ara exposaran al congrés les conclusions a les quals han arribat i ho faran en anglès, la llengua en què fan l'assignatura.\nLes escoles participants poden tractar el tema de "L'aigua és vida" des del punt de vista que ho vulguin i per fer-ho, els professors que preparen els alumnes per al congrés han rebut una formació específica. Gemma Casals, mestra de ciències de l'Escola Dr. Ferran i Clua i especialista en anglès del cicle superior, assegura que la participació dels nens i nenes és una experiència molt positiva, ja que a banda de ciència aprenen a parlar i expressar-se en públic.\nEl Congrés de Ciència és una iniciativa adreçada al alumnes d'infantil i primària dels districtes de l'Eixample, Gràcia, Nou Barris, Sant Andreu i Sant Martí. Es tracta d'una trobada que té per objectiu potenciar i difondre iniciatives de recerca i investigació. Enguany hi participen 1.050 nens i nenes de 25 escoles diferents.\nWeb Escola Dr. Ferran i Clua


Numerologia Tàntrica Evolutiva: Gener 2016\nRenoi començo l'any retrassada, no m'havia adonat que ja estem a mitjans de gener. Per tant començo amb un desig des del cor.: MOLT BON ANY 2016. Com ja fa uns cinc anys aquest també he fet un calendari. Ja us n'he parlat, perquè cada mes de l'any passat transcribia el que anotava a cada mes. Enguany l'he dedicat a les fonts de Barcelona i ha tingut molt bona acollida, ha interessat molt. A cada mes hi ha el retrat d'una font i unes cites dedicades al nom que rep cada mes d'acord amb el significat de la Numerologia Tàntrica.\nPerò avui us transcriuré el que he posat com a entrada de l'any i del calendari: ANY 2016. Any de SERENITAT I DISCERNIMENT. L'Energia de l'ANY:\nQuè ens proposa quest any? tenir, en tot el que pensem i en tot el que fem una actitud serena, mirant les conseqüències, perquè sempre hi ha conseqüències. No podem actuar a favor d'un mateix, ja no, s'ha de procurar que sigui en benefici de la col·lectivitat. Per això abans de fer res, hem de respirar, mirar al lluny, amb perspectiva, o com si fossim àligues, que planejant alt es pot veure el gran mapa on tots en formem part, així la intenció és més àmplia i respectuosa.\nL'última xifra de l'any és el núm. 6: HARMONIA i una visió CLARA, sense confusió, mirant cara a cara la realitat. La suma de les dues xifres de l'any és el número 7: SERENITAT i SUPERACIÓ, perquè per trobar la solució corecta al que calgui, hem de saber el que pretenem i què fem per aconseguir-ho.\nLa suma de les quatre xifres de l'any és el núm. 9: MISTERI i MESTRATGE. Aquesta és l'energia dominant. Hem de saber que tot té una raó de ser, encara que sovint no l'etenguem. Així en tot el que fem hem de ser molt honestos, transparents, perquè aquest misteri sortirà a la llum quan haguem errat. La paraula DISCERNIMENT és la que engloba l'energia d'aquest any. Compte!, perquè aquest any tothom ens veurem cara a cara amb el nostre mirall, per això hem de ser molt nets i ordenats interiorment i exteriorment.\nEnguany he escollit "LES FONTS de BARCELONA" perquè he pensat que l'aigua és un referent de la transparència, la puresa, la nitidesa.... que és el que ens comunica l'any 2016.\nQUE AQUEST ANY SIGUI LA CULMINACIÓ DE LA NOSTRA FEINA BEN FETA, per TROBAR LA NOSTRA REALITAT!!!\nBé aquí ho deixo, fins la setmana vinent.\nPublicado por Maria Lapuente en 11:54


Benzina Benzina - Resultats de la cerca - Traces : base de dades de llengua i literatura catalanes\nPàgina inicial > Quim Monzó > Resultats de la cerca: Benzina Benzina\nQuim Monzó 21 registres trobats 21 - 21 anar al registre: La cerca s'ha fet en 0.02 segons.\nMonòleg per a diàleg (fragments de 'Benzina') / Monzó, Quim (1952-)\nEls Marges. Barcelona, Núm. 14 (1978, Setembre), p. 69-76\nQuim Monzó : 21 registres trobats 21 - 21 anar al registre:


AMÉRICA ALUCINADA. BETINA GONZÁLEZ. ebook. 9788490663806\nAMÉRICA ALUCINADA (ebook)


Ràdio Falset - 107.6 FM - Butlletí Informatiu (18-03-2003)\nAvui els oferim un espai replet d'informacions relatives a les successives llistes i candidatures electorals que van descobrint-se aquests dies de cara als pròxims comicis municipals.\nComencem per la candidatura presentada per un grup d'indenpendents format únicament per dones per a l'alcaldia de Rasquera. A la Ribera d'Ebre. Pilar Ten, mestressa de casa amb dos fills, encapçala aquesta llista que ha aconseguit l'aixopluc del Partit Socialista de Catalunya. Tenint en compte la peculiaritat del fet que el grup el formin dones exclusivament, Ten ha volgut senyalar que no es tracta d'una llista sexista o feminista, i que no van dissenyar-la per cridar l'atenció. Sembla ser que la iniciativa de crear aquest grup va sorgir quan a Rasquera es va rumorejar que no hi hauria cap llista electoral, i que una gestora s'hauria de fer càrrec de l'Ajuntament.\nI no marxem de la Ribera d'Ebre sense passar per la capital de la comarca. Allà, una trentena de regidors, exregidors i membres de candidatures de Convergència i Unió a Móra d'Ebre han signat el manifest titulat "Compromesos amb Móra d'Ebre, fidels a Catalunya". En aquest document expressen el seu suport a la candidatura que tornarà a encapçalar l'actual alcalde, Santiago Campos. Els signants asseguren que Campos és l'única opció que garanteix un projecte de creixement, progrés i benestar per al municipi i els seus ciutadans. De fet, l'acte de presentació es va celebrar divendres passat durant un sopar d'homenatge a les persones que a les diferents cites electorals han format part de les llistes de CiU a Móra d'Ebre.\nD'altra banda, ahir a la capital de la Terra Alta, l'alcalde de Gandesa, Miquel Aubà va presidir l'acte de presentació de les diferents candidatures amb què Independents per l'Ebre concorrerà per primera vegada a les eleccions municipals.\nDeixem l'actualitat electoral, però no abandonem encara l'àmbit polític. El secretari general d'ERC, Josep-Lluís Carod-Rovira ha anunciat que la seva formació tornarà a traslladar el problema del sector de la fruita seca la congrés dels Diputats. Ho ha dit durant una reunió celebrada a Reus amb els responsables de la fruita seca del sindicat Unió de Pagesos, Josep Fortuny i Pere Guinovart. En aquest mateix sentit, cal dir també que el grup parlamentari ALE-Verds, del qual en forma part l'eurodiputat d'Esquerra Miquel Mayol, es reunirà la propera setmana a petició d'Unió de Pagesos, per parlar de la Política Agrària Comunitària i la seva prevista reforma.\nMés coses. Ahir, el diputat socialista Antoni Sabaté va presentar diverses preguntes al conseller de Medi Ambient, Ramon Espadaler per tal que aquest expliqui quins criteris s'han tingut en compte en el nomenament de Neus Miró com a directora del Parc Nacional del Montsant. Sabaté tamvé va impulsar una proposició no de llei per demanar que es reguli el nomenament dels directors dels parcs naturals catalans garantint que es tinguin en compte criteris d'idoneïtat i de perfil adequat.\nI un dia més els hem de parlar de nous préstecs destinats al camp de les nostres comarques. L'Institut Català del Crèdit Agrari va lliurar ahir 41 préstecs a diversos sol.licitants de les Terres de l'Ebre. 9 correspondran a Gandesa per tal de finançar la part a càrrec dels regants de la primera fase del projecte de concessió de regadiu de la zona oriental de la Terra Alta. Els altres 32 s'han destinats a Benissanet,per pal.liar les pèrdues sofertes en la campanya 2001-2002 pels titulars de les explotacions agràries. L'import total dels préstecs ascendeix a uns 406.000 euros.\nL'altra informació de tall econòmic és que la comissió de govern de la Diputació de Tarragona ha aprovat la pròrroga del conveni de col·laboració econòmica per la prestació del servei de pas de barca per l'Ebre durant el 2003. Un conveni que ha estat subscrit entre l'Ajuntament de Miravet i la Diputació de Tarragona. El conveni de col·laboració es va signar l'any 1991 per contribuir econòmicament en les despeses que ocasiona la prestació del servei del pas de barca per l'Ebre, a la carretera TV-3023.\nI tanquem el butlletí amb la notícia de la publicació d'un llibre titulat "El brogit de l'Ebre", en el que hi han col·laborat 15 escriptors locals amb 15 relats amb els que reivindiquen la defensa del riu. L'obra que es presentarà a Gandesa, Benissanet, Amposta i Tortosa, conté narracions de temàtica i estil diversos, però que tenen en comú la presència en algun moment o altre del riu Ebre. Abraça des de la mirada poètica de Zoraida Burgos fins a la visió futurista d'Artur Gaya, l'enginy de Gerard Vergés i la radicalitat d'Andreu Carranza. L'obra es podria considerar un al·legat literari contra el Pla Hidrológic Nacional i el transvasament que preveu. "El brogit de l'Ebre" ja es pot trobar a les llibreries al preu de dotze euros.\nFins aquí el nostre espai informatiu. Els agraïm la seva atenció.\nPublicat el 18 Març 2003


Arxius de T. Comín: Intervenció al Plenari – Junts i lliures per Europa\nCategoria: T. Comín: Intervenció al Plenari\nL’HC Toni Comín: “Hem liderat la política de cooperació entre Europa i els països del Sud”\nEl Parlament Europeu aprova la proposta del conseller Toni Comín que consisteix a dedicar més de 1.500 milions d’euros per la lluita contra el canvi climàtic als països en via de desenvolupament. El conseller Toni Comín està satisfet per la feina feta, ja que mai s’hagués imaginat poder contribuir en una política tant important com […]\nEl Parlament Europeu aprova la proposta del conseller Toni Comín que consisteix a dedicar més de 1.500 milions d’euros per la lluita contra el canvi climàtic als països en via de desenvolupament. El conseller afirma que “si hi ha menys drets d’emissió gratuïts, les empreses europees es veuran obligades a pagar més per poder contaminar”. […]\nEl Parlament Europeu aprova la proposta del conseller Toni Comín que consisteix a dedicar més de 1.500 milions d’euros per la lluita contra el canvi climàtic als països en via de desenvolupament. El conseller Toni Comín explica una de les maneres d’aconseguir la descarbonització: “Reformant el mercat europeu reduint els drets d’emissió gratuïts i aprovant […]\nEl conseller Toni Comín afirma que s’han de prioritzar les polítiques d’adaptació als països del sud\nEl Parlament Europeu aprova la proposta del conseller Toni Comín que consisteix a dedicar més de 1.500 milions d’euros per la lluita contra el canvi climàtic als països en via de desenvolupament. El conseller Toni Comín declara que “els països del nord són els responsables de les emissions de CO₂ i per això s’ha de […]\nEl Parlament Europeu aprova la proposta del conseller Toni Comín que consisteix a dedicar més de 1.500 milions d’euros per la lluita contra el canvi climàtic als països en via de desenvolupament. El conseller Toni Comín explica que la lluita contra el canvi climàtic és un repte central de la comunitat internacional i, per això, […]\nEl conseller Toni Comín al ple del Parlament Europeu explica la proposta que ha liderat al comitè de DEVE i que serà votada demà pel ple per destinar el 10% dels ingressos obtinguts amb la subhasta del comerç d’emissions a les accions de lluita contra el canvi climàtic als països del sud.\nL’HC Toni Comín: “El govern turc admet que imita els mètodes de persecució espanyols”\nEl conseller Toni Comín al Parlament Europeu: “El govern turc ha admès que el precedent espanyol de persecució de polítics bascos i catalans els ha servit d’exemple per fer el mateix contra polítics electes i activistes kurds. La inacció de Brussel·les esdevé la millor justificació pels règims autoritaris”\nEl conseller Toni Comín al ple del Parlament Europeu: “Putin és un bon alumne de Franco perquè Espanya també està plena de fosses comunes”. A més, exposa que “en el conflicte entre Catalunya i Espanya és la dreta qui representa una cultura política autoritària, la qual avui Putin encarna com ningú a escala mundial i […]


Es mostren 49 - 60 de 180\nCent anys després - Teatre sobre física\n«Copèrnic va expulsar l’home del centre del món; Darwin, de la creació. La física moderna què ha descobert? Com contribueix a canviar la societat? Què aporta a la revolució social que ha de venir?» Aquesta és una de les moltes preguntes que es fa la Mariona durant la visita d’Einstein a la Barcelona de l’any 1923.\nLicia Verde entrevistada al Diari ARA\nLa cosmòloga Licia Verde parla amb el diari ARA sobre la cosmologia i les seves aplicacions.


Coordinadora: Prof. Dra. Dña. Eva Pelechano Barahona (ADE-a distancia) Prof. Dr. D. Juan Manuel Vara Mesa (CGIS)


Ca l’Arenas mostra els moments més destacats en el món de l’art a la ciutat des del 1996 al 2006\nCa l’Arenas Centre d’Art del Museu de Mataró inaugura aquest divendres 19 de febrer, a les 19.30 h, el segon tram de la mostra “Art a Mataró. 1984-2016. Anys d’actituds i possibilitats”, comissariada per Anna Capella i que representa la tercera temporada del cicle “Revisions. 75 anys d’art i cultura a Mataró”, iniciat l’any 2013. Fins al 29 de maig el centre d’art repassa la intensa activitat cultural i artística desenvolupada a Mataró del 1996 al 2006.\nAquest segon tram comprèn la franja entre el 1996 al 2006 i recorda diferents moments claus com el fet que el 1996 el museu és de nou Museu de Mataró, s’inaugura Can Palauet, i l’any 2002 apareix l’Espai F.\nEl plantejament expositiu d’aquesta temporada ofereix dues possibilitats d’aproximació a aquesta relectura de trenta anys: una, seguint l’accent de la política i la gestió en arts visuals a la ciutat; i una altra, descobrint la progressió dels interessos i les actituds dels artistes que hi han participat.\nAl primer pis s’hi podrà veure el paper que juguen dos nous equipaments: Can Palauet, el nou centre neuràlgic de les exposicions d’art, i l’Espai F, actiu fins al 2009 i que acull la programació emergent, les mostres d’art jove i del taller de gravat.\nTambé en aquest pis s’hi explica les donacions d’art al museu i a la ciutat amb destacades donacions, i el llegat dels germans Arenas que l’any 2003 signen amb l’Ajuntament de Mataró. D’aquest nombrós llegat es mostra una petita part de l’aspecte menys conegut de l’obra de Jordi Arenas: esbossos, assajos i projectes dels seus treballs escultòrics.\nSense marxar del primer pis el visitant podrà descobrir que les obres del Museu van viatjar per diferents ciutats catalanes i fins i tot a Mèxic amb una col·lecció completa dels gravats de Goya, així com també la intensa activitat expositiva d’artistes locals i forans permet dur a terme el projecte d’ampliar el fons d’art contemporani de la ciutat amb la participació de 26 artistes de renom del 1997 al 2000.\nLa Sala 1 i la Galeria són els espais de “La col·lecció imaginada”, una exposició col·lectiva a partir d’obra escollida entre l’exposada o creada durant cada tram, tenint en compte que durant aquestes tres dècades s’ha vist el treball de més de 800 autors. En aquest tram hi participen: Salvador Dalí, Ángeles Santos, Jaume Sans, J. M. Calleja, Mayte Vieta, Josep Guinovart, Manuel Cusachs, Dani Montlleó, Ita Puig, Octavi Comeron, Toni Giró, Pep Duran Esteva, Mireya Masó, Manuel Prieto, Perecoll, Pere Viada, Josep Novellas, Pere Fradera, Begoña Montalbán, Maria Cusachs, Llucià González Viza, J. M. Codina, Ignasi Aballí, Marta Petit i Ignasi López.\nLa Sala 2 amb el títol “Amb fitxa d’inventari” està destinada a les produccions del M|A|C i en aquesta ocasió la protagonista és l’artista mataronina Mia Llauder que presenta “Cíclic”, un conjunt d’obra feta per a l’ocasió, a propòsit de la col·lecció de ceràmica procedent de donacions de particulars ingressades al museu entre els anys 1996-2000.\nEl menjador de Ca l’Arenas continua acollint l’Espai de documentació sobre els artistes, les exposicions i les activitats culturals més destacades durant les tres temporades del cicle, així com també les Monografies Temàtiques dedicades als germans Arenas, en aquest cas relacionades amb la casa del Carrer d’Argentona, 64.\nPerò la mostra va més enllà de les parets de Ca l’Arenas ja que del 4 de març al 29 de maig a la Biblioteca Pompeu Fabra hi haurà un punt d’informació sobre el fons d’art municipal, instal·lat en aquest equipament cultural de forma permanent; del 10 de març a l’1 de maig a l’Ateneu de la Fundació Iluro s’hi exposarà el fons d’art de la Fundació Iluro i al passatge del Pou d’Avall s’hi veuran els originals dels cartells de la Marxeta de l’Agrupació Científico-Excursionista de Mataró, realitzats per artistes de la ciutat.\nDurant el període de programació d’aquest segon tram, tindran lloc actes activitats puntuals que es donaran a conèixer a través del web cultura.mataro.cat.\nData publicació: 17.02.2016\nFulletó del 2n tram


Carmona: “És un partit clau per quedar segons a la Lliga”\nEls blaugranes van empatar a 2 al Palau, però a la Copa d’Espanya van vèncer clarament per 7-1\nÚltim partit de Lliga fora del Palau Blaugrana abans del play-off. Marc Carmona i Gabriel han parlat amb els mitjans de comunicació abans de l’inici de l’entrenament per preparar la 28a jornada de l'LNFS amb el Ríos Renovables.\nL’objectiu que té l’equip ara és clar. Aconseguir la segona plaça del campionat, que es podria solucionar pel ‘goal-average’. “Tenim la sensació que serà un partit clau per quedar segons a la Lliga”, ha declarat Marc Carmona. “Tenim la sensació que és un partit clau, que si guanyem tindrem moltes més possibilitats de poder quedar segons, i si no realment serà molt difícil. L’important demà és guanyar, i viatgem amb aquesta intenció”, ha afegit el tècnic. I, en la mateixa línia, el segovià Lin ha compartit l’opinió del seu entrenador: “El partit serà clau per aconseguir el nostre objectiu, que és quedar segons, i lluitarem per això, evidentment”.\nLa diferència de gols també és bàsica. Els dos protagonistes ho han ressaltat a les seves intervencions. “El ‘goal-average’ no depèn de cap dels dos, però l’última jornada podran jugar sabent els gols que necessiten per poder quedar segons. Tenen un lleuger avantatge. Crec que el partit de demà no és per plantejar-nos poder augmentar gaire aquesta diferència de gols”, ha comentat el preparador culer. Lin també és conscient de la importància de fer el màxim nombre de gols possible: “Mirem en cada partit, a banda de guanyar, ampliar la nostra diferència de gols, però ElPozo també està en la mateixa línia i estem tots dos equips lluitant per la segona posició, que serà molt important per tenir a favor el factor pista”.\nL’equip navarrès ha estat sempre molt difícil de vèncer els darrers anys. En Lliga van aconseguir un valuós empat a dos, però a la Copa d’Espanya els blaugranes els van derrotar fàcilment amb una gran actuació de Wilde, que va fer quatre gols. Tot i així, Lin no se’n refia: “El seu punt fort és la defensa, que és una mica diferent de la d’altres equips. També l’atreviment que tenen en atac, on tenen jugadors de molta qualitat. No ens en podem refiar i haurem de fer-ho tan bé com a la Copa d’Espanya”.