Vídeo | Formats | Vol de llavors | Pàgina 2\nLa por (paralitzant) de quedar dissolt. I alhora un desig intens, potser un desig de refugi (o de preparació per al combat): el desig de dissoldre’s.\nÉs la força de les contradiccions ineludibles.\nUn dia d’agost arribes a un acollidor (i estimulant) Centre d’Art i Natura d’una localitat pirinenca, i just aquell dia d’agost s’hi presenta un documental sobre una cantant. I la cantant, present a la sala d’actes, és qui prem el play a l’ordinador connectat al projector i és qui, a les imatges, s’hi explica.\nVeiem el documental dues vegades. I en trec dues conclusions ràpides, i per tant maleducades. La primera és que aquesta cantant respecta, molt profundament, la seva veu. La segona és que té un bon mirall (o un bon analista, o el que sigui), o que ha trobat la manera d’entendre bé què li fa (o què pensa que li fa) la vida difícil.\nHo diu, sí, però sobretot es fa present, quan canta, aquesta (la seva) necessitat de cantar per fer-se present. Per fer-se visible. Per existir amb els altres sense deixar de ser qui és.\nSense dissoldre’s (sense desaparèixer), però sense deixar de dissoldre’s: sense deixar de ser part de.\nAl documental, amb l’àudio d’un dels recitats del seu últim disc, la cantant afirma: “Sóc tan lliure, tinc tantes opcions, que a vegades no sé cap on tirar”. És una frase tèrbola; vull dir, magnífica.\nLa llibertat és una conquesta. El documental en parla també: de la decisió de ser cantant. La decisió de fer, com diu la mare de l’artista, que cantar sigui la primera dedicació. (La filla es recargola, al vídeo, i es cabdella mentre escolta sa mare com qui recull un eco imprevist.)\nÉs una opció per la llibertat íntima: per deixar existir la primera persona. Per cantar (i exposar-se) en primera persona.\nPerò, immediatament, un cop feta l’opció, cal escollir. Guanyar i perdre. Apostar lliurement. Honestament. I no enganyar-se: la llibertat és malaguanyada, si no permet posar primer el més important. El que és més necessari haver viscut; haver-se dit. És a dir, les contradiccions ineludibles.\n(La resta –tot el que també som capaços de fer– no cal, potser. O potser és inevitable. Com a camí, d’autoconeixement; d’autovindicació. Però està bé quedar-se amb el mínim necessari. Destil·lar. La cançó “Farrera” sembla, justament, la destil·lació final –el licor més saborós– de l’aventura oberta que és el disc Farrera Can·Sons DO, del 2013.)\nContradiccions, ineludibles… És a dir (hi torno), la necessitat de satisfer el desig de dissoldre’s (de formar part de) sense deixar-se vèncer per la por de quedar dissolt.\nAnar enfora, compartir. Però des de dins. (Vull dir, escolteu-la amb atenció: aquesta cançó de fer-se present acaba amb un cor. I el vídeo mostra cares d’aquest cor. I, al final del documental, que inclou un fragment de directe d’un concert a l’església pallaresa, s’hi sentia també el cor que alhora era públic, i el públic de la projecció del vídeo també cantava el vers final. I ara, mentre escric…)\nHi ha tàctiques estranyes, creatives –entre l’autoengany i el deseiximent–, més o menys alliberadores. Com dir-te que vas “on ningú m’espera”, i anar justament a un lloc on et sents a casa (on t’estimen); vull dir, on t’hi volen sense que t’hi hagis d’explicar.\n“Jo vull ser del color de les muntanyes”, “camuflar-me en les serres”… Ser part de. Desaparèixer (deixar de ser visible), però ser-hi. Diguem-ho clar: el subtema principal de les desaparicions –dels conats de desaparició, vaja– és el temps. La consciència del temps. Vull dir: la il·lusió que, fent-lo conscient, el temps es guanya. Es transcendeix. Que, fent-lo conscient (rendint-nos-hi), el temps petit ens deixa ser part del temps immens.\nEscric des de Farrera. No gaire lluny d’aquí, davant d’un altre paisatge del Pallars (una mica més avall), l’escriptor David Vilaseca, amant apassionat d’aquesta terra, en uns escrits inèdits (ara pòstums), afirma: “Pensar que aquell gran panorama que s’obria als meus peus –[…]– segurament no havia canviat substancialment des de feia centenars, qui sap si milers d’anys m’omplia de respecte i d’admiració. Ja sé que pot semblar obvi, fins i tot pueril el que diré, però de sobte vaig pensar que mira si me n’han passat de coses a mi en els anys que sóc viu, quines alegries o tristeses no hauré tingut en tot aquest temps, fos a Barcelona, als Estats Units o a Londres… Doncs bé (i aquest és el pensament que ahir em semblava meravellós) durant tot aquest temps aquest pic on ara em trobava, aquest punt de vista que ara ocupava jo, no s’ha mogut ni un bri, com un testimoni silenciós i magnànim de tot el que m’estava passant!”\nParlem d’una cantant que es fa escoltar, i que ens fa visibles; que ha fet visible Farrera, per exemple. I es fa visible ella.\nTornem a la veu de Bikimel.\n“Farrera” sembla que vulgui ser una cançó d’isolament. O ho pretén, i no se’n surt. La introspecció té un límit insalvable: que s’ha de compartir. Tard o d’hora.\n“Vull donar-te amor”, diu Bikimel. Resulta que sí: que és certa la teoria que qui s’amaga, sobretot, el que vol és que el trobem. I resulta que sí: que si t’amagues, poc o molt, guanyes un temps per (re)trobar-te. I fer-te clar; més encaixadament qui ets. Encaixar, les coses, la gent, les part del que som…\nSentint-la cantar “Farrera”, tens la sensació que Bikimel ha encaixat. Ha deixat baixar la seva veu, des del dalt des d’on canta quan canta en anglès, passant per l’entremig des d’on ha cantat en català com si cantés en anglès, fins arribar a aquesta vall de confiança des d’on canta en català com si ja no volgués ser ningú altre. Des d’on canta en primera persona.\nQuin èxit (dels bons, dels bonics), quin motiu més perfecte per celebrar que Bikimel, com una ruella enmig d’un prat, existeixi i ens ho deixi saber.\nTant se val; puc equivocar-me. Són sensacions i prou. Des de Bonnie Raitt (¿no la coneixeu?, sí, “like good things, keeps getting better with age”: vet aquí) fins al cants guturals asiàtics, Bikimel ha buscat una veu. I, a fe de déu, que l’ha trobat.\nA “Farrera”, sí, sens dubte. Una veu, i un camí llarg per endavant.\nUn angelet de la guarda que viu al meu coixí m’acompanyava mentre tornava a escoltar (i tornava a mirar) aquest vídeo musical de “Farrera”.\nMentre hi rumiava (jo), ha xiuxiuejat (l’angelet): “Aquesta cançó és com una carícia.”\nVull dir (jo): oblideu-vos de tot el que he escrit abans d’això. Una “carícia”, vet aquí: no es pot dir millor.\nTan sols puc aprofitar per fer-m’ho venir bé, i dir-vos que és del cert que acabo aquesta entrada, envoltat dels refilets de centenars d’orenetes revoltades, mentre mirem (amb el meu angelet; ara el tinc assegut damunt l’espatlla) les bromes que mig oculten els pics del Montsent de Pallars, el Montorroio, la Pala Pedragosa, el Mainera…, i mirem l’inici d’una posta que els llança feixos de llum capvespral. Una llum que perfila el collet de Juverri, el cap del Bosc de Mallolís, el Pui d’Urdosa, el Peguera…\nI hi ets. I ja n’ets part. I ets tu, encara que no ho vulguis. Encara que ser tu sigui ben poca cosa. I veus la llum. I el que la llum perfila. I sents l’aire. I el rostre se t’il·lumina; te l’il·lumina el món.\nVull dir, que et perfiles i et dissols (contradicció ineludible). Quan escoltes. Quan veus. “Quan es pon el sol…”\nA Farrera. (Gràcies.)\n22 Agost 2013 per Esteve Miralles\nPublicat dins de General\tEtiquetat com a Bikimel, Bonnie Raitt, CAN, Centre d'Art i Natura de Farrera, Farrera\t1 resposta\nEm venia de gust fer una entrada fresca, amb una cançó fresca (música dolça). Una cançó d’estiu, sí… I no hi ha res més fresc que el pop, i no hi ha ningú que faci més anys que fa un pop ben fet que Julio Bustamante. I no hi ha una veu més vellutada i còmplice que la d’ell. M’abellia penjar-lo en aquest blog de cançons, i amb una cançó tan bustamaniana com aquesta: una cançó urbana, sí, però una cançó que sap què és una ciutat, i sap que les ciutats arriben fins on hi tenen fils estesos, fils de gent, de vida compartida… Fins a Altea, fins a Elx, i sí: “a Barcelona també”. I viceversa.\n“València no s’acaba mai”, proclama Bustamante (el bo). I trena a la cançó dos versos d’un vitalisme obert i militant, necessari (penso), com un recordatori de què fa d’una ciutat alguna cosa més que una seu d’edificis oficials i d’oficines comercials. Afirma Bustamante: “i passe el dia al carrer/ on sempre hi ha coses a fer”.\nI un altre vers dolç: “i al capvespre passegem”… Amb la gent que estimem, i amb la gent que ens falta per conèixer. Les ciutats són afectes; les fan els afectes, no les hostilitats. Sí sí, les hostilitats hi són (i alguns les consideren els signes del poder de la ciutat), però no sostenen res, ni ningú. No fan poderosa (en el sentit de ser un lloc on poder ser) cap ciutat.\nLa veu forjada de Bustamante i la veu d’aram de Montse Azorín (amb un dels millors serrells de senyora –color i caient– que he vist en anys) serveixen una cançó bonica, de vida a peu pla, de sentiments petits, de mirada elevada. Llum i criteri; tria i claredat d’idees. L’any 2005, en una entrevista a El País, concloïa: “El pop es un modo de filosofía en sí mismo. Volver al ritmo de la vida y dejarse llevar por ello es un modo de enfocar bien las cosas.” És ben clar: “Papapà-papapa-papa-papà…”\nQuan molts dels noms del pop actual en català encara no havien ni nascut (o gairebé), Julio Bustamante ja hi era. Cambrers és del 1981, Ciutat magnètica de 1992, i els altres discos majoritàriament en castellà arriben fins ara, però des dels setanta hi ha traces del seu talent. (Cal celebrar la sintonia que ha establert amb Fred i Son.) “València no s’acaba mai” és una cançó del seu últim disc fins al moment: Viento desatado, del 2012.\nAl carrer. Coses a fer. No cal dir més. Anem-hi, doncs. A ballar, per exemple. Visca Julio Bustamante!… Amunt!… (Sí: “All we need is music, sweet music…”)\n16 Juliol 2013 per Esteve Miralles\nPublicat dins de General\tEtiquetat com a cançons, Dancing in The Streets, Fred i Son, Julio Bustamante, Martha and The Vandellas, Montse Azorín, València no s'acaba mai, Viento desatado\tDeixa un comentari\n12 Juny 2013 per Esteve Miralles\nPublicat dins de General\tEtiquetat com a David Mullor, Garrigues, Harvest Moon, Ix!, Neil Young, Raül Garrigasait, Simone Weil\tDeixa un comentari\n7 Juny 2013 per Esteve Miralles\nPublicat dins de General\tEtiquetat com a Alcoi, Cendres, El Petit de Cal Eril, Elvis Presley, La figura del buit, Swing Down Sweet Chariot\tDeixa un comentari\nVaig anar al concert de Sau a la Monumental l’any 1992. No acabava de saber què pensava del grup (dubtava), ni de la música que feien, però sentia que hi havia de ser. Havia comprat els seus discos, i els havia escoltat amb una curiositat satisfeta. Els respectava, i m’admirava l’ambició del projecte (i m’agradava que li encarreguessin els vídeos a un jove realitzador que es deia, i es diu, Enric Folch). Eren evidents, en les lletres, els calcs de modismes recurrents del pop en anglès –“envia’m un àngel”, per exemple–, i eren evidents els intents per assolir una música de pols rocker, matisada amb una producció de so, radiable, equiparable als èxits de les fm de fórmula. Intents convincents, que arribaven, que van fer que una generació d’adolescents se sentís connectada a cançons homologables, ben fetes. I que alguns dels que ens atansàvem a la trentena (per exemple) els prestéssim atenció. Vet aquí Sau, diria.\nHan passat els anys. El fenomen s’ha dissolt, i en bona part s’ha desactivat el còctel de catalanisme de consum, més mitjans de comunicació de prime time prestigiats com a prescriptors musicals de producte local, més una joventut que no aspirava a res més que a una (mitificada) “normalitat” cultural plena, en termes (aparents) de mercat. El fenomen és ara un eco testimonial. Que encara ressona, poc o molt. Perquè perviuen els records, i han quedat les cançons.\nDeixo a banda, per higiene mental, el “Boig per tu”. (És fatigant veure com aquesta cançó ha esdevingut l’emblema de tots els mandrosos que no han estat capaços d’escoltar res més en català en els últims trenta anys. No és culpa de la cançó, és clar. Ni de l’èxit que va tenir. És culpa de la misèria d’esperit de molta gent. Però això no treu que la cançó mereixi una moratòria… Almenys fins que algú sigui capaç de reinterpretar-la, de reinventar-la de cap i de nou.)\nPep Sala i Carles Sabater (i, en ocasions, Joan Capdevila) van fer unes quantes bones cançons. Sovint allargassades, sovint amb recursos musicals massa reiterats (i, tot i això, efectius), sovint amb lletres massa planes (i, tot i això, ben resoltes i consistents). Sovint cançons, pel meu gust, una mica massa tèbies. Però també molt sovint amb una capacitat innegable de traspassar bateria i arribar, càlides, i còmplices, al cor de la gent. Un respecte, per tant.\n(S’ha de perdre aquesta mania de devaluar tot el que acaba fent falta per tenir història, fonaments, tradició. I m’és igual: això val tant per Sau, com per Om, com per Maria Cinta.)\n“Percentatges” (1991: El més gran dels pecadors) és, temàticament, una cançó tòpica. Sobre els músics de rock, la carretera i els hotels; sobre les groupies, també, és clar. (Un tòpic amb cims creatius irrepetibles com els 200 Motels de Frank Zappa, ja el 1971.) Res de nou per aquest cantó, si no són —tristament— les rascadetes a l’ànima que la cançó provoca com a profecia, com a premonició d’un final prematur i injust, d’una mort que encara desassossega. “És que encara no he donat tot el que tinc”, hi proclama, amb tota la raó, Carles Sabater.\nPerò “Percentatges”, penso, és també una cançó profètica en el sentit que E.M. Forster atorgava a aquesta qualitat literària. Deia, o una cosa així, que la trobava en l’obra d’aquells novel·listes que escrivien com si fossin cecs avançant en una habitació desendreçada plena de mobles fora de lloc. I aquesta cançó, justament, té qualitat profètica, perquè avança així, d’una banda a l’altra, d’un tema a un altre: de la recança dels amors no perdurats, al desig de repòs; de l’extinció dels somnis, a la falta d’ànims; de la por de morir, a la voluntat de buidar-se; etc. La cançó vol avançar, fent atzagaiades, en múltiples direccions alhora; i topa amb els mobles, tempteja, s’esbotza. La cançó ho sap, i diu: “El que he escrit no té cap sentit”. La cançó s’esbotza sola, sí, però l’esbotzament és la cançó: una veu desencaixada, desconjuntada. Bé…\nAixò és així fins a un punt. Com m’ha fet veure una lectora avantatjada de Sau, els versos clau d’aquesta peça són aquests dos: “Et donaré el deu per cent del meu amor/ aquesta nit”.\nI són versos, penso, que cal llegir connectats a aquests altres dos: “Aquesta nit vull sentir el batec d’algun cor/ (…) vull sentir un alè de molt a prop”.\nVet aquí: “Percentatges” sembla un discurs llançat a l’aire, un plany encapsulat en un monòleg interior autocompassiu. Però resulta ser una seducció (quasi) honesta.\nI tot el que té a veure amb aquesta seducció es fa sòlid, directe, inevitable. Tan sols hi ha una marca (aquest “Et”, que retorna tan sols quan diu “jo et donc tot el que tinc”) que evidencia que no és la cançó d’un jo, sinó una cançó de tu-i-jo. I, finalment, el plany és, més enllà i alhora que és un plany, fill d’una retòrica de captatio benevolentiae. És una seducció sense engany, aparentment: un 10% de qualsevol cosa sembla una oferta honesta, però poc generosa, gasiva, sí. La mateixa lectora avantatjada m’ho ha fet, també, notar.\nI arribem al cap del carrer. ¿És la cançó d’un farsant, mera coqueteria sensible?… ¿O és la cançó d’un home trist, afamat de consol, perdut en autojustificacions (potser innecessàries; potser conscients que ho són)?… ¿Un 10% d’amor és una mostra altiva de poder, o la bona voluntat d’algú que prefereix prometre amb càlcul i oferir-se sense comptar?… ¿O tot alhora, indestriable?\nHe parlat de desencaix, de desconjuntaments… Però la compartimentació sembla ser, finalment, o complementàriament, el tema. La dificultat de la compartimentació amorosa. L’establiment de dics pactats que protegeixin de la decepció, del desencant, i que permetin preservar l’autenticitat de les situacions de compromís. De les situacions compromeses. És a dir, finalment: gestos prou prudents que permetin evitar el dolor, o evitar els refugis tàctics que ofereix el cinisme. I, alhora, gestos prou valents que permetin que passin coses. Que no deixin de passar coses que fan; que no desfan, vaja.\nTot és reduïble, és clar, a una lògica –defensiva, moralitzadora– d’enganys i autoenganys. Però també és assumible –bé, amb una indefensió major– des d’una exploració de fragilitats compartides. O de moments salvats; encara que ho hagin estat al preu de la incongruència. Vida viscuda, finalment. En un “joc” honest, sí. En un joc tèrbol de cartes a la vista. En una timba d’accés reservat als adults, segurament.\nEn el mareig d’idees que giravolten al cap d’aquesta veu (que canta i) que busca un punt de convicció, la cançó també apunta el límit dels jocs interpersonals: “He llegit en algun lloc/ que la vida és de veritat”, diu. Ser de veritat; coses i gent.\nPep Sala ha cantat “Percentatges” en solitari, i n’ha fet un bon vídeo amb orquestra. Però aquesta peça tan sols es pot cantar des d’una mescla –incongruent, sí– de temeritat i delicadesa, de fam d’afecte i d’autollegenda: per això cal salvar, malgrat les deficiències tècniques (i el final abrupte), els vídeos amb Carles Sabater. (Buh, quin gust tornar a veure un concert amb gent entresuada, entregada a la música, sense màscares de gest cool… Gràcies a qui l’hagi penjat. Com a testimoni.)\nSí, la vida és de veritat.\nI la innocència… Bé, com afirma el mestre Waits (si voleu escoltar-lo), la innocència tan sols existeix quan fem… allò que fem quan deixem de pensar.\n19 Mai 2013 per Esteve Miralles\nPublicat dins de General\tEtiquetat com a Carles Sabater, Pep Sala, Percentatges, Sau, Tom Waits, You're Innocent When You Dream\tDeixa un comentari\n17 Març 2013 per Esteve Miralles\nPublicat dins de General\tEtiquetat com a Animal salvatge, Backwards, Bipolar Love, cançons, Chicuelo, Miquel Sospedra, Sanjosex\tDeixa un comentari\nEn l’entrada anterior a aquesta, em demanava si Lluís Llach havia pogut pujar mai a un escenari per sentir-se, tan sols, un artista. I amb el temps m’han tornat a la memòria les imatges de Llach al TNC, fent de músic de fossat (malgrat ser en escena) d’un dels espectacles de Lluís Danés. Aquells dies (i en directe era més evident que en les imatges d’aquest vídeo de youtube) Llach va fer de músic, i prou, sense ser el front man de res. I va ser molt bonic.\nÉs un vídeo del número dedicat a “Com un arbre nu”, que és la cançó que més noto de Llach.\nÉs una cançó íntima, i sostinguda sobre una imatge inicial poderosa, captivadora. Molt imaginable visualment, molt comprensible sentimentalment. I és, també, una cançó pudorosa. (I el pudor afina, i matisa, però també refreda: fa dies que em pregunto per què els novel·listes del XIX continuen sent més bons que els d’ara. I la meva hipòtesi temptativa és que no els atenallava el pudor sentimental. Senzillament, el contrapesaven amb dosis grans d’intel·ligència i esperit. I sí, els sentiments, sense un contrapès pensat, fan una literatura temerària. Però la intel·ligència sense pulsió es queda curta, ¿no?)\nLlach ha explicat com va escriure aquesta cançó durant el seu exili parisenc; no m’hi aturo. És una cançó d’amor, i com a tantes cançons d’amor el lletrista empaita metàfores, comparacions possibles, i mira de fer-les créixer amb matisos, intentant petites al·legories: la de l’arbre, la del mar, la del llibre, la de la cançó… Amb més o menys fortuna, cada al·legoria (cada metàfora especejada) és una aposta redundant: el poeta hi vol dir el que ja ha dit. Però ho vol tornar a dir, amb paraules noves. L’amor és laberíntic, i no hi busquem una sortida, sinó formes incansables de continuar-hi perduts. Altres cançons, insisteixo (cançons com aquesta altra), ens han ensenyat les virtuts d’aquest joc de reiteració metafòrica.\nPerò el vers que més m’agrada d’aquesta cançó delicada és el que trenca el pudor, i es desboca. En tensió amb el pudor metafòric. És el vers (o el mig vers) que arrenca la tornada: “L’infinit tot d’un cop”.\nÉs un vers sonor, de consonants nasals i oclusives combinades, que es divideix en dos anapestos vocàlicament contrastats: primer, tres is avançades, després os i us que s’amaguen. Però tot això és irrellevant.\n“L’infinit tot d’un cop” és un vers invisualitzable, sense referents materials, pur concepte. És el que molts en dirien un mal vers per a una cançó. Però és desbordant!: és un concepte tan sòlid, tan totalitzador, tan afamat d’amor, tan voraç (això, sí: voraç!), en el fons tan sensorialment conceptual, que em venç. I m’encisa.\nNo hi ha cap altre moment, en aquesta cançó deliciosa, que s’elevi ni més amunt ni amb més força que quan Llach diu, i canta: “L’infinit tot d’un cop”. I ens mostra el Llach més alterat, més superat per la vida, que recordo. I m’agrada molt (no hi puc fer més) quan una veu canta el trasbals, ni que sigui un moment, ni que la veu no sembli adonar-se de la força del que diu, distreta com està a dibuixar altres versos.\nEls déus han d’haver inventat les cançons, segur, perquè els trasbalsos de l’ànima siguin respirables.\nAmb tan sols dos versos: “Com un arbre nu” (davant dels ulls) i “L’infinit tot d’un cop” (més ocult). Se sosté, en l’aire, amunt (delicada i voraç), una cançó. Bellesa, sí, però sobretot trasbals.\n21 febrer 2013 per Esteve Miralles\nPublicat dins de General\tEtiquetat com a Cole Porter, Com un arbre nu, Lluís Danés, Lluís Llach, You're the top\t2 respostes


Vols visitar les escoles bressol sense moure't de casa?\nVols visitar les escoles bressol sense moure't de casa?\nPublicat per Comunicauta el dia d’abril 14, 2011\nUna informació especialment interessant per veïns i veïnes de Can Calders i La Salut, dos dels barris més densos del municipi, és l'obertura de la preinscripció a les escoles bressol, que es portarà a terme entre el 3 i el 13 de maig. De manera paral·lela, l’Ajuntament de Sant Feliu de Llobregat ha posat a l’abast de tota la ciutadana un conjunt de vídeos on es tothom pot visualitzar les 4 Escoles Bressol que tenim a Sant Feliu sense aixecar-se del sofà, d'una manera ràpida i dinàmica.\nAquesta curiosa iniciativa s'ha portat a terme gràcies a la inestimable col·laboració de la Casa d’Oficis de dinamitzadors digitals, un programa de formació i treball qualifica a joves entre 16 i 24 anys en l’àmbit de les noves tecnologies. Us animem a que feu una ullada a aquestes visites virtuals, especialment si esteu buscant escola per als vostres fills.\nDinamització digital Mitjans Tecnologia


Begur.- Compte enrere perquè arrenqui la Festa Major de Santa Reparada de Begur, que enguany tindrà lloc els dies 16, 18, 19 i 20 de setembre. La celebració donarà per acabat l’estiu i suposarà la benvinguda del nou curs.\nLa festivitat s’encetarà el pròxim dimecres, 16 de setembre (10 hores), amb l’Obertura de l’exposició del 35è Concurs d’Arts Plàstiques, a la Sala d’Exposicions Municipal. Des de llavors, i fins al 30 de setembre, a més, restarà obert el termini de votació popular de les obres.\nEl divendres, 18 de setembre, tindrà lloc a l’Espai Mas d’en Pinc (19 hores) l’acte inaugural de l’Estació Meteorològica de Begur, que comptarà amb la participació del meteoròleg de TV3 Francesc Mauri. A les 20 hores, l’església parroquial de Sant Pere acollirà el concert solidari en benefici de l’Associació “Amb les Teves Mans”. Serà un esdeveniment de taquilla inversa, i comptarà amb l’actuació de Neus Mar i Emilio.\nEl gruix de la programació arribarà el dissabte, 19 de setembre. La jornada arrencarà a les 10 hores amb la neteja de l’àrea de Son Rich, organitzada per Les Kellys del Bosc. Se sortirà des de la Plaça de la Vila – Es Pedrís Llarg. Tot seguit, a les 12 hores al Cinema Casino: jornada literària amb la presentació del llibre “Reflexions de dos bacanards”, de Joan Pi i Ventós. I la Plaça Esteva i Cruañas serà escenari d’una tarda de màgia, ja que a les 18 hores se celebrarà l’espectacle infantil de Màgic Frank. A la mateixa hora, al Cinema Casino, es projectarà “En Busca de Summerland” (VOSE), un drama històric ambientat en l’Anglaterra de la Segona Guerra Mundial. A les 22 hores tindrà lloc una segona sessió del film. Dissabte es tancarà amb l’espectacle d’humor a càrrec de Meugenio (22 hores a la Plaça Esteva i Cruañas).\nDiumenge 20 de setembre la Festa Major es clourà amb l’ofici solemne amenitzat per la Cobla Baix Empordà (11 hores a l’església parroquial de Sant Pere) i el concert de sardanes (12 hores a la Plaça Esteva i Cruañas). Finalment, a les 18 hores, al mateix espai, tindrà lloc l’actuació musical amb La Sal dels Mars, que portaran l’espectacle “Colors del Món”, dedicat a la música tradicional i folklòrica.\nMarià Renart, regidor de Festes, convida tots els veïns i veïnes “a participar d’aquesta festivitat tan nostrada”. “És una situació extraordinària, però això no ha d’impedir que gaudim de la Santa Reparada, tot respectant sempre les normes de seguretat”.\nL’Ajuntament recorda que totes les activitats compliran amb les mesures d’higiene, tal com requereix la normativa per a la prevenció de la Covid-19. Per participar en els actes, serà estrictament obligatori fer ús de mascareta i respectar la distància de seguretat.\nArxivat com a: Baix Empordà, Cultura, Societat Etiquetat com a: Ajuntament de Begur, begur, cultura, Festa Major, programació, societat, tradicions


Pinnacle Ridge Chalets by Fernie Central Reservations Fernie (BC) Canadà - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n101-106 Rivermount Place, Fernie, Fernie (BC), Canadà - Veure al mapa\nMés informació sobre Pinnacle Ridge Chalets by Fernie Central Reservations\nAl visitar Fernie (BC), vosté es sentirà com a casa a Pinnacle Ridge Chalets by Fernie Central Reservati, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Fernie (BC). Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen servei de bugaderia.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, telèfon, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, nevera per satisfer els clients més exigents. Bany, esquí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Pinnacle Ridge Chalets by Fernie Central Reservati és una elecció inteligents per a viatgers a Fernie (BC), i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Jordi Pedret Blog: Els 25 a la Sagasta\nAhir els 25 diputats del PSC a les Corts Generals vam tenir una de les nostres reunions habituals a la Sala Sagasta del Congrés dels Diputats.\nS'hi va afegir el Ministre de Treball, Celestino Corbacho, el que és d'una lògica indiscutible encara que no sigui diputat, a diferència de la Ministra de Defensa, Carme Chacón.\nEm perdonareu que no desvetlli el contingut de la sessió, que va ser intensa i participativa, com ho són de costum aquestes reunions.\nLa discreció és el preu absolutament necessari per a la plena i completa llibertat de paraula que hi impera.\nCrec que es bó que se sàpiga que ens reunim els 25, que parlem i discutim lliurement, i que fixem posicions polítiques que tènen després una indiscutible influència en les posicions del Grup Parlamentari Socialista, en el que participem.\nHo fem també habitualment a la Sala del Congrés dedicada a la memòria de Práxedes Mateo Sagasta, que fou membre del Partido Constitucional i fundador del Partido Liberal, quan ser liberal era quelcom progressista, una posició política molt diferent de la dels que ara diuen ser-ne.\nEtiquetas: Catalunya, Congrés dels Diputats, crònica, política, PSC, socialisme\nEnviado por Jordi Pedret a las 09:34


DUGi: Item | DUGiDocs - Implementació de la tècnica Lightcuts a l’Unreal Engine 4\nImplementació de la tècnica Lightcuts a l’Unreal Engine 4\nEl propòsit principal d’aquest treball és obtenir una millor visió sobre com funciona un motor de videojocs. En especial l’apartat de rendering i il.luminació, ja que són els més importants per la feina que es vol dur a terme. Així doncs, es tracta d’un treball de recerca en el qual s’estudiarà la possibilitat d’implementar la tècnica d’il.luminació anomenada Lightcuts a l’estructura d’un motor comercial, aquest cas, l’Unreal Engine 4. L’objectiu principal del projecte és implementar, de manera funcional, la tècnica Lightctus, havent de modificar així el codi font del motor Unreal Engine 4. Això implica una primera tasca molt important de recerca que ocuparà gran part del treball i que es durà a terme durant quasi tot el projecte. Això és a causa de la falta de documentació més específica sobre l’estructura interna del motor. Finalment, caldrà estudiar la portabilitat i eficiència d’aquest algoritme en un entorn en temps real\nFigueras Palomeras, FabiàFigueras Palomeras, Fabià\nAuthor: Figueras Palomeras, Fabià\nAbstract: El propòsit principal d’aquest treball és obtenir una millor visió sobre com funciona un motor de videojocs. En especial l’apartat de rendering i il.luminació, ja que són els més importants per la feina que es vol dur a terme. Així doncs, es tracta d’un treball de recerca en el qual s’estudiarà la possibilitat d’implementar la tècnica d’il.luminació anomenada Lightcuts a l’estructura d’un motor comercial, aquest cas, l’Unreal Engine 4. L’objectiu principal del projecte és implementar, de manera funcional, la tècnica Lightctus, havent de modificar així el codi font del motor Unreal Engine 4. Això implica una primera tasca molt important de recerca que ocuparà gran part del treball i que es durà a terme durant quasi tot el projecte. Això és a causa de la falta de documentació més específica sobre l’estructura interna del motor. Finalment, caldrà estudiar la portabilitat i eficiència d’aquest algoritme en un entorn en temps real\nDocument access: http://hdl.handle.net/10256/12022\nIl·luminació escènica -- Simulació per ordinador\nTitle: Implementació de la tècnica Lightcuts a l’Unreal Engine 4\nProgramari lliure -- Congressos Vehicles submergibles Multivariate analysis -- Congresses Turisme Aromaticity (Chemistry) Ensenyament universitari -- Metodologia -- Congressos 574 - Ecologia general i biodiversitat\nNolla, Josep Maria Soler Masó, Pere Alcalde, Gabriel Luis Luis, Josep Maria Universitat de Girona. Departament de Ciències Ambientals Vila, Ignasi Franch, Joaquim


Vi i altres aliments per pujar la libido - El bloc d'Uvinum\nEls alvocats tenen un enorme significat, ja que a diversos racons de Sud-amèrica reben el seu nom de la paraula nahuatl ahuacatl que significa ‘testicle’. Els alvocats són rics en vitamina B6, que ajuda a regular les nostres hormones. Els alvocats també contenen un trio de nutrients saludables per al cor: la vitamina E, un antioxidant clau per ajudar a mantenir les cèl·lules sanes; el potassi, que ajuda a reduir la pressió arterial alta; i el betasitosterol, un fitoquímic que ajuda a mantenir uns nivells sans de colesterol.\nI tot això beneficia per tenir una circulació saludable i necessària per subministrar nutrients i oxigen a totes les parts del cos, incloent els òrgans sexuals.\nPer la seva banda, la xocolata negra augmenta els nivells de dopamina, un químic que s’activa per oferir plaer en el cervell. Gràcies a això obtenim grans dosis de benestar. Una investigació publicada al Journal of Proteome va establir que menjar 40 grams de xocolata negra al dia, durant dues setmanes, redueix els nivells de l’hormona de l’estrès cortisol i també baixa la pressió arterial.\nMentre que el vi negre, sempre en petites dosis, ajudar a pujar l’estat d’ànim, i amb això el desig per tenir relacions sexuals. Una altra investigació publicada al Journal of Sexual Medicine va concloure que els nivells de desig sexual eren més alts en les dones que bevien moderadament vi negre que en aquelles que preferien altres begudes alcohòliques.\nEl peix blau és ric en proteïnes i en greixos omega-3, que de la mateixa manera que succeeix amb altres aliments, pot ajudar a impulsar la dopamina del cervell i, al seu torn, aconseguir un bon estat d’ànim per al sexe.\nUn vi de 1.600 anys… Es podrà beure? »\nFeu un comentari Vi i altres aliments per pujar la libido


Matones Jurats SL\nEstava donant un cop d'ull a les darreres actualitzacions dels blocs que tinc per qui a prop, i a lo carrer del riu i a Té la mà Maria parlen del fet que la Generalitat ha contractat a l'empresa Levantina de Seguretat per que s'encarregui a partir d'avui de la vigilància de tres llocs prou rellevants de les nostres terres com son lo Castell d'Escornalbou, lo castell de Miravet i La Cartoixa d'Escaladei a l'empresa de Levantina de Seguretat, propietat del fundador del partit polític España 2000, José Luís Roberto. Per entendre'ns a les manifestacions d'ultradreta es poden veure tios amb excés de músculs i manca de cervell, amb el cap rapat i amb ganes de menjar-se el mon, expulsar del país a negres, jueus, homosexuals i altres variants del ser humà que no els hi agraden, doncs si els poseu un uniforme parapolicial, (que segurament els hi posa catxondos, però no tant com si fos el de força publica) tindreu a bona part dels empleats d'aquesta i altres empreses de seguretat.\nEspero pel be de tots que tant la Conselleria com les autoritats que puguin fer alguna cosa,que es revisin el contracte i el tirin enrere. M'imagino a algun alcalde riberenc implicat en l'assumpte quan ho sapigui (suposo que ja ho sap)..ai mare...\nUs deixo un vídeo promocional, l'audio és dolent però hi ha coses que queden clares, i si no, sols cal donar un cop d'ull a la explicació adjunta al vídeo on es comenta que desprès de sis anys d'ocupació d'un Kasal Popular, el dia que apareix la policia per desallotjar apareix per l'indret gairebé al mateix temps casualment José Luís Roberto, acompanyat d'alguns goril·les i ves per on resulta que la empresa contractada per la vigilància del Kasal despès de la ocupació va ser precisament la que te que vigilar el tresor temple. Docs a mi personalment no em fa gens de gracia.\nPublicat per xavi a 9:49 a. m.\nEl senyor José Luis Roberto també està ficat en els combats de Baletudo, eixa mena lluita lluire bèstia.\nAixò sí, té una cosa bona: forma part de l'ANELA (Associació Nacional d'Empresaris de Locals d'Alterne)


El Ayuntamiento emite un comunicado sobre los recibos a pagar de la recogida (y tratamiento) de basuras\nLA CONCEJALÍA DE SERVICIOS MUNICIPALES INFORMA SOBRE LOS CAMBIOS EN LA GESTIÓN DE LA RECOGIDA Y TRATAMIENTO DE BASURAS: Hasta el día 31 de julio de 2014, el servicio de recogida y tratamiento de la basura de nuestro municipio y de los 33 restantes...\nEl Ayuntamiento de l’Olleria y la Generalitat celebran Jornada Informativa sobre Fondos Europeos para Asociaciones.\nLa Concejalia de Participación Ciudadana en colaboración con la Generalitat Valenciana, han organizado una interesante Jornada Informativa denominada ¿Qué puede hacer Europa por tu Asociación? a la que asistieron cerca de 40 representantes de asociaciones...\nHomenaje a trabajadores jubilados del Consistorio\nEL AYUNTAMIENTO DE L’OLLERIA RINDE HOMENAJE A CINCO TRABAJADORES JUBILADOS DEL CONSISTORIO El Ayuntamiento de l’Olleria entregó el pasado 1 de abril de 2011 un pergamino enmarcado a cinco trabajadores jubilados del Consistorio en reconocimiento oficial...


per Redacció dijous, 30 de març 2017 - 12:30h\nEl municipi solsonenc de Riner celebrarà el cap de setmana de l’1 i 2 d’abril la segona edició de la Fira de la Mel, que aquest any compta amb un considerable increment del nombre d’expositors passant de 20 a 30. Aquesta fira, que compta amb el suport de la Diputació de Lleida, està centrada en la promoció de la mel, un producte natural propi d’aquesta comarca on per tradició sempre hi ha hagut molts elaboradors. L’Ajuntament de Riner organitza aquesta fira al Santuari i al Claustre del Monestir del Miracle amb l’objectiu de donar a conèixer el patrimoni i la gastronomia de Riner a través d’aquest producte de qualitat.\nLa Diputació de Lleida ha acollit aquest dimarts la roda de premsa de presentació de la nova edició de la Fira de la Mel i ha comptat amb la participació del vicepresident quart, Jordi Latorre; de l’alcalde de Riner, Joan Solà, i del regidor responsable de la fira, Carles Feixas. Latorre ha agraït als veïns i productors de Riner la feina de promoure l’elaboració artesanal de la mel i promocionar el territori aportant dinamisme econòmic i gastronòmic. Solà ha explicat que l’any passat van rebre la visita de 1.500 persones i que aquest any confien superar aquesta xifra, ja que han introduït alguns canvis com la I Jornada de la mel, que dissabte a la tarda comptarà amb la presència especialistes que oferiran una conferència i activitats paral·leles. Per la seva banda, el veterinari ADS Apícola, Lluís Palomera, parlarà sobre La vida de les abelles i el membre d’Apistòria, Joan Maria Llorens, oferirà una xerrada sobre El patrimoni apícola al territori català. A més, s’organitzarà un taller de dibuixos sobre el món apícola amb la tècnica de la cera fosa, a càrrec de Magaly Castañeda, així com un tast de diferents tipus de mels elaborades a Catalunya. La cloenda de la jornada serà a càrrec del director general de Polítiques de Muntanya, Albert Alins.\nDiumenge se celebrarà la fira pròpiament dita amb tastets de mel, tallers infantils d’elaboració d’espelmes, demostració de com es feien les arnes de canya, degustació de tapes elaborades amb mel o tallers de fumadors (els aparells on es fa cremar un combustible per a amansir les abelles i manipular-les amb comoditat). A més, al marge de la fira, els restaurants Sant Ponç, Villaró del Bosc, del Miracle i Forn de Su oferiran un menú especial amb mel com a protagonista els caps de setmana del 25 de març al 9 d’abril.


La pólvora inunda València amb la tradicional Cavalcada del Foc\nLa Cavalcada del Foc començarà aquesta vesprada a les 19.00 hores\nValència es prepara per a viure l’últim dia de les Falles 2017. No obstant això, abans que arribe aquest moment, els carrers de la ciutat acullen, aquesta vesprada, la Cavalcada del Foc, que tindrà com a protagonista el foc. Un element que, sens dubte, representa l’esperit de les festes josefines.\nAquesta cavalcada, que començarà a les 19.00 hores, inundarà el centre de València de llum i molta pólvora, gràcies a un extraordinari espectacle de correfocs que serà el preludi a la Cremà, moment en el qual es posarà punt final a les Falles.\nLa Cavalcada del Foc començarà el seu recorregut en el barri de Russafa, passant pel carrer Colón, fins a arribar a la Porta del Mar. Un recorregut en el qual els valencians podran gaudir d’una sorprenent desfilada de carrosses, gent disfressada i mecanismes gegants de llum i color.\nAquesta desfilada és una activitat que forma part de la tradició valenciana dels anys trenta, quan les comparses de diables i carrosses del déu Plutó donaven l’inici a les Falles.


Debat sobre subvencions per la neteja dels camps\nEl regidor d’Agricultura de Vilamarxant, Eliseo Sanz, va donar compte, el passat dijous, de les últimes actuacions dutes a terme per previndre i evitar els robatoris a la reunió del Consell Agrari Local, on van acudir representants del sector agrari i de formacions polítiques municipals. A més, va destacar el precintatge i la fi de l’activitat d’un magatzem de compra-venda de taronges del municipi, el passat mes de gener; i la detecció de 5 documents presumptament falsificats en un altre, el mes passat.\nAixí ho ha indicat el consistori local en un comunicat en què ha detallar que Eliseo Sanz també va explicar alguns dels temes tractats en la reunió de la Junta Local de Seguretat on la Guàrdia Civil va informar que els robatoris als camps de Vilamarxant van disminuir un 2,26% de 2016 a 2017. També va recordar que a la Junta es va demanar “més mitjans per fer front a estos furts, tant per a la Casa Quarter de Vilamarxant com per a l’equip ROCA”.\nEl regidor d’Agricultura també va anunciar que es treballarà junt als agents agraris i els representants polítics municipals per atendre una de les demandes del sector i intentar “legalitzar, a través d’una ordenança, la possibilitat de tancar alguns camps i camins per dificultar l’accés de lladres a les propietats dels agricultors i agricultores locals”. La proposta va ser ben acollida pels assistents que van comprometre’s a estudiar totes les possibilitats perquè isca endavant seguint la legalitat i el dret d’accés a propietats privades.\nSubvencions per la neteja\nTambé es va dur a la reunió una proposta de la Unió de Llauradors per habilitar subvencions a aquells propietaris o propietàries que mantinguen els seus camps operatius i en bones condicions, com a un element paisatgístic propi de l’entorn que cal conservar. Alhora, es planteja com un incentiu per fomentar el cultiu als camps municipals i mitigar el seu abandonament.\nEls assistents es van comprometre a estudiar la iniciativa i donar la seua opinió al respecte. Un dels representants va proposar que estes ajudes es destinen als propietaris que tinguen els seus bancals abandonats perquè els netegen i evitar que afecten negativament als altres, per exemple en cas d’incendi. En este sentit, el portaveu del Partit Popular de Vilamarxant, Ciro Ferrer, va proposar fer un cens de parcel·les agràries i localitzar sobre el paper aquelles que poden resultar perilloses.\nTags: Ajuntament de Vilamarxant, Ayuntamiento de Vilamarxant, Consell Agrari Local, Robatoris al camp. agricultura


Hotel Petropolis Inn, Petrópolis – Preus actualitzats 2019\nOfertes al Hotel Petropolis Inn (Hotel), Petrópolis (Brasil)\nComentaris de clients (1.563)\nRua 29 de Junho, N° 491 , Petrópolis, CEP 25655-091, Brasil – Bona ubicació - mostra el mapa\nAssegura't un bon preu al Hotel Petropolis Inn - els clients que s'hi han allotjat fa poc li han posat un 8,6.\nHotel Petropolis Inn Hotel de 3 estrelles\nUn dels nostres preferits a PetrópolisSet in ValParaíso, in Petrópolis, 1.9 km from the historical centre, Hotel Petrópolis Inn features a sun terrace and views of the mountains. Guests can enjoy the on-site bar. Free private parking is available on site.\nHotel Petropolis Inn treballa amb Booking.com des del 17 de des. de 2015.\nL'han desat a 1753 llistes\nQuan vols allotjar-te a Hotel Petropolis Inn?\nS'han reservat 11 allotjaments com Hotel Petropolis Inn a Petrópolis en les últimes 12 hores al nostre web\nWILLENSEN Cafeteria o bar\nARMAZEM 646 MUSICA AO VIVO Cafeteria o bar\nPUB HURICANE NOTURNO Cafeteria o bar\nARMAZEM DO GRÃO MERCADO Supermercat\nOLIVINHO RESTAURANTE Supermercat\nLE PETIT PULLET Supermercat\nRua Tereza - 2.000 lojas de malhas e roupas Mercat\nParque Cremerie Llac\nParque São Vicente - Pista de Vôo Livre Muntanya\nParaíba do Sul - Rafting Riu\nRIO DE JANEIRO Riu\n5 raons per triar Hotel Petropolis Inn\nInstal·lacions de Hotel Petropolis Inn Bones instal·lacions! Puntuació: 8,6\nLlegeix-ho Hotel Petropolis Inn accepta peticions especials, que pots escriure al pas següent.\nEl Hotel Petropolis Inn accepta aquestes targetes i es reserva el dret de fer una retenció temporal a la teva targeta abans de l'arribada.\nTots els enquestats Famílies (279) Parelles (1056) Grups d'amics (14) Persones que viatgen soles (112) Persones en viatge de negocis (132)\nTotes les puntuacions Fantàstic: 9+ (782) Força bé: 7 – 9 (601) Bé: 5 – 7 (146) Malament: 3 – 5 (28) Molt malament: 1 – 3 (6)\nAra hi ha 66 persones buscant allotjament a Petrópolis\nCom arribar al Hotel Petropolis Inn des de Aeroport internacional de Rio de Janeiro/Galeao


Torroella mon amour! | www.elsamicsdelesarts.cat\nTorroella mon amour!\nja hem tornat de Torroella. La Sala es va emplenar fins a la bandera el dia que Els Amics pujaven de nou als escenaris després del l’aturada de Setmana Santa. Acústicament la sala no donava per massa però el concert es va encarrilar ràpidament gràcies al bon ambient que s’hi respirava. Genials alguns moments com el karaoke de Per Mars i Muntanyes amb aplaudiments inclosos o l’apoteosi final amb Bed & Breakfast (des de dalt, pell de gallina!). Al baixar vam veure forces cares conegudes i vam comprovar (astorats) que hi havia gent que venia expressament de Vic o de Sabadell. (uau!). Som tan sapastres que últimament sense en Kurti no som ningú. Ell és el que ens passa les fotos per fer les cròniques però avui el tenim de bolo amb un altre grup i no les tindrem fins més tard o demà. Però no volíem deixar d’escriure un petit post per dir-vos gràcies i recordar-vos que la setmana que ve Els Amics marxen cap a Ses Illes per fer un concert el dissabte 17 a l’auditori de Porreres. Ja n’anirem parlant.\n« 4-3-3 versionada al Tot és molt confús! En Kurti a la vora del pop »\nMarc (20:01:34) :\nMolt gran el concert!!!\nLaia (21:50:28) :\nSí, des de Sabadell, però molt ben acompanyada d’unes noies de la comarca!\nDes del concert de Cardedeu que no us veia en directe i veig que la cosa tira amb força. Molt bona la posada en escena del “Bed and Breakfast”! Semblava talment que us acabàveu de conèixer! Vam trobar a faltar temes com el 36% o l’Endocrina amb la coreografia de les “xapetes! / cinc euros!” però no es pot tenir tot.. El so, però… els altaveus no donaven per gaire més, sonaven una mica a fregit, però el concert va valdre molt la pena.\nGlòria (12:02:45) :\njo vaig venir de Girona, potser no té tant mèrit com Sabadell o Vic, però vaig disfrutar el concert com si no us hagués vist mai (i això que repetia!). Espero tornar a repetir i acabar sent una d’aquestes cares conegudes.\nPer cert s’agraeix molt que us en recordeu del territori gironí per fer concerts. Moltes gràcies!!\nIzinu i Yáiza (01:40:23) :\nUs escrivim acabat de veure el documental “A la vora del pop” que venia amb l’Enderrock d’aquest mes! Ens ha agradat molt, i hem pogut recordar aquell mític concert a Clap, i diem mític perquè… ens vam quedar sense entrades!!! Però bé, “no hay mal que por bien no venga” i ara ja hem pogut veure al menys algun trosset d’aquell concert.\nAixò sí, esperem poder veure’us ben aviat, així que… concerts per Barcelona i rodalies, si us plau!!!


Oficines de Budget a Jordània- Rentalcars.com\nOficines de Budget a Jordània\nTrobi ofertes exclusives en lloguer de cotxes amb Budget a Jordània en tots els llocs indicats a continuació\nDurant la recerca de lloguer de cotxes a Jordània, Budget és una de les 134 companyies de lloguer de cotxes amb les que comparem per trobar el cotxe adequat al preu adequat. A continuació es mostra una llista completa dels llocs a Jordània on Budget treballa. Cerqui avui i reservi lloguer de cotxes a Budget a Jordània amb Rentalcars.com i asseguris que està rebent el millor preu.\nCiutats a Jordània\nRentalcars.com es el nom comercial de TravelJigsaw Societat Limitada registrada a Anglaterra i Gal•les (Numero: 05179829) a l’adreç a 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. ID: CA600


JUSTÍCIA f.: cast. justicia.\n|| 1. Virtut moral per la qual, en obrar o jutjar, es té com a guia la veritat i el dret. Savi senyor en totes saviees, just en totes justícies, Llull Cont. 318, 7. Justícia és donar a cascú ço que li cové e retre a ell ço que és seu, Llull Sta. Mar. 92. Tota humana natura per justítia merexia pena infernal, Metge Somni iv. a) per ext., Conjunt de totes les virtuts, que constitueix bo aquell qui les té. Justícia original: estat de puresa, de carència de pecat, anterior a la caiguda dels homes pel pecat original.\n|| 2. Qualitat d'allò que és fet segons dret i raó. «La justícia d'aquesta petició és indiscutible». Quina soldada voleu? | La que ens cal i és de justícia, Maragall Enllà 47.\n|| 3. Allò que s'ha de fer segons dret i raó. Demanar justícia: demanar que s'obri d'acord amb el dret i la raó. Anar per justícia: dirigir-se al jutge demanant que actuï com a tal.\n|| 4. El poder de fer allò que es deu segons dret i raó; l'exercici d'aquest poder. Que'ns en sie feita justícia, doc. a. 1248 (Pujol Docs.). Li donà la ciutat de Cathània ab totes justícies civils e criminals, Muntaner Cròn., c. 257. Tempra la tua justícia ab misericòrdia, Eximplis, i, 212. a) ant. Càstig públic. Stant primogènit féu de grans justícies, Pere IV, Cròn. 30. Pensant que'l volien traure per fer-ne justícia, Tirant, c. 14. Leuauen-lo a matar... e anauen veure aquella justícia, Eximplis, i, 54.\n|| 5. Autoritat, conjunt de persones constituït per a exercir aquell poder en una col·lectivitat. Los cònsols scriuen a la iustícia de la ciutat, Consolat, c. 26. Jo no podia fer sinó dar-ne rahó a la justícia, doc. a. 1568 (arx. catedral de la Seu d'Urgell). Ja l'atura la Justícia: | «Mostrau-nos lo que portau», Costa Trad. 103.\n|| 6. (usat generalment com a masculí) Jutge; magistrat encarregat d'administrar justícia especialment en els regnes de Castella, Aragó i València. Justícia Major: títol del jutge principal d'Aragó en l'època foral. Lo justícia de tres-cents sous: magistrat que hi havia en l'antic regne de València i que era anomenat així perquè no tenia jurisdicció sinó en els plets que importaven menys de 300 sous. Era lauors lo meylor home e'l més poderós de Tudela e la Justícia de Tudela, Jaume I, Cròn. 141. Als feels nostres los justícia, jurats e pròmens, doc. a. 1373 (Rubió Docs. cult. ii, 166). Que hagués aquell mateix poder que ha'l Justícia de Aragó, Pere IV, Cròn. 276. Siats ab lo dit justícia al qual... instets e requirats, doc. a. 1403 (Anuari IEC, v, 532).\nLoc.—a) Saber més que la Justícia: saber molt.—b) Esser més tort que la Justícia: esser molt tort (Mall.).\nRefr.—a) «Justícia, però no per ma casa» (Val.); «Tothom vol justícia, però no per casa seva» (Cat.); «Tothom vol justícia, i que no passi per ca-seva» (Men.); «Ningú vol justícia que pas per ca-seva» (Mall.); «Justícia, senyor; a ca-meva no» (Mall.).—b) «On no hi ha justícia, no hi ha Déu» (Men.).—c) «La justícia mai se cansa»: significa que totes les malifetes arriben a esser castigades, encara que devegades trigui a venir el càstig.—d) «Ni de berbes ni de veres, amb la Justícia no vulguis peres» (Mall.).—e) «Déu conservi la Justícia i ens guardi d'ella» (Val.).—f) «Lo que s'haja de menjar la Justícia, mengem-nos-ho nosaltres»: vol dir que convé més arreglar les discussions a les bones que portar-les al jutge.\nFon.: ʒustísiə (or., bal.); ʤustísiɛ, ʤustísia (occ.); ʧustísia (Val.); ʒustísi (ross., mall.); ʒostísi (Palma, Manacor).\nEtim.: pres del llatí iūstĭtĭa, mat. sign. || 1, 2.


El Primavera Sound tanca pràcticament el seu cartell\nAnuncia una setantena d'artistes\nPJ Harvey, Sufjan Stevens, Interpol i PIL, entre els nous confirmats per l'onzena edició de Sant Miquel Primavera Sound\nREDACCIÓ Barcelona 02/02/2011 09:58\nEl festival San Miguel Primavera Sound ha anunciat una setantena de noves confirmacions per a la seva edició d'aquest any, que se celebrarà entre el 25 i el 29 de maig al Poble Espanyol i el Parc del Fòrum de Barcelona. Amb aquests artistes el Primavera Sound pràcticament tanca el seu cartell.\nDestaquen amb força la incorporació de PJ Harvey presentant el seu nou àlbum Let England shake, el nou espectacle de Sufjan Stevens, l'obscuritat de la banda de Nova York Interpol, el post punk del grup de John Lydon (Sex Pistols), P.I.L. (Public Image Limited), el mag del hip-hop instrumental DJ Shadow, l'americana de l'ubic M. Ward, Big Boi, meitat d'Outkast, i el xou glam-pop d'Of Montreal, que presentaran el seu últim treball False priest.\nLa música estatal tindrà dos clars punts d'atenció: la reunió de les asturianes Nosoträsh tocant el seu disc Popemas, i un xou especial del canario-barceloní El Guincho, el qual actuarà acompanyat per artistes convidats expressament per l'ocasió.\nCom en anteriors edicions, Sant Miguel Primavera Sound guarda un ampli espai per a artistes que poden ser qualificats de clàssics en els seus respectius estils. És el cas dels terroristes auditius Einstürzende Neubauten, els britànics de culte The Monochrome Set, l'experimentació guitarrística del mític Glenn Branca i la seva Ensemble, els americans Pere Ubu reinterpretant The Modern Dance, el seu disc més llorejat, o el novaiorquès Arto Lindsay , pedra angular de la no wave.\nAquestes confirmacions s'afegeixen al previ anunci de la primera data de reunió dels britànics Pulp o les visites de grans noms com Grinderman, Animal Collective, Belle & Sebastian, Mogwai, John Cale, The National o The Flaming Lips.\nSan Miguel Primavera Sound distribuirà la programació principal de la seva onzena edició entre 8 escenaris, tots ells situats a l'interior del recinte Parc del Fòrum. La principal novetat respecte d'això és l'aparició d'un segon escenari de grans dimensions per a allotjar artistes amb alt poder de convocatòria i que estarà emplaçat en una superfície mai anteriorment utilitzat pel festival.\nUna altra novetat significativa és l'increment de la superfície destinada a la celebració de l'esdeveniment principal al Parc del Fòrum. L'ampliació del perímetre, la finalitat és augmentar la comoditat del públic, vindrà acompanyada d'una redistribució dels espais per facilitar la mobilitat per l'interior del festival i evitar possibles aglomeracions. Amb idèntic objectiu, s'efectuaran avanços en els serveis a disposició dels assistents, com la inclusió d'una segona àrea de restauració, el reforç de la quantitat de lavabos disponibles o modificacions en l'ambientació i decoració del recinte.\nThe Jon Spencer Blues Explosion, Caribou i Low al Primavera Sound\n'Popemas' s'edita per primera vegada en vinil\nEl Primavera Sound signa un conveni de 3 anys amb l'ICIC per fer créixer l'àrea de mercat del festival


09-16-2011, 04:35 AM #1 (permalink)\n09-16-2011, 06:54 AM #2 (permalink)\n09-16-2011, 06:11 PM #3 (permalink)\n09-19-2011, 01:32 PM #4 (permalink)\n09-20-2011, 12:44 PM #5 (permalink)\nPost Thanks: 398\n09-20-2011, 04:09 PM #6 (permalink)\n09-21-2011, 03:21 AM #7 (permalink)\n09-24-2011, 10:50 PM #8 (permalink)\n09-25-2011, 06:46 AM #9 (permalink)\n09-26-2011, 12:35 AM #10 (permalink)\n09-26-2011, 12:04 PM #11 (permalink)\n09-27-2011, 12:58 PM #12 (permalink)\n11-10-2011, 10:09 AM #13 (permalink)\nLast edited by Janish : 11-10-2011 at 10:26 AM.\n11-10-2011, 10:37 AM #14 (permalink)\n11-14-2011, 04:10 AM #15 (permalink)\n11-14-2011, 11:51 AM #16 (permalink)\n11-14-2011, 05:20 PM #17 (permalink)\n11-14-2011, 05:49 PM #18 (permalink)\nLast edited by ZombieBerry : 11-14-2011 at 05:51 PM.\n11-14-2011, 10:00 PM #19 (permalink)\n11-14-2011, 10:29 PM #20 (permalink)\n« Os 7.1 | BB Bold 9790 »\n$274.95 Tektronix TM503 Slot Mainframe, DC 503, FG 502, DM 501\n$75.0 HP 70001A Mainframe Service manual 4210\n$39.98 TEKTRONIX TM 503 POWER MODULE MAINFRAME CHASSIS - LOT OF TWO\n$85.0 NATIONAL INSTRUMENTS SCXI-1001 12 SLOT RACK SCXI MAINFRAME (D1)


‘Martorell Urban Lab: Construint Futur Sostenible" TTT – Treball, Talent i Tecnologia Projecte d'ocupació creat per promoure el treball digne, la millora competencial del talent local i el creixement econòmic sostenible a través de la Tecnologia.\nDes de la regidoria de Promoció Econòmica de l’Ajuntament de Martorell posem en marxa el projecte ‘Martorell Urban Lab: Construir Futur Sostenible", emmarcat en el programa Treball, Talent i Tecnologia impulsat per la Diputació de Barcelona, relacionat amb la detecció de necessitats generals, tecnològiques i formatives del teixit empresarial en el sector de la construcció per anar precisament cap a una edificació més sostenible.\n“MARTORELL URBAN LAB: Construint Futur Sostenible” té per objectiu promoure el treball digne, la millora competencial del talent local i el creixement econòmic sostenible a través de la tecnologia. Es fonamenta en l’impuls de la tecnologia com a motor transformador i en l’acompanyament a la transició digital de persones i empreses cap a un model socioeconòmic sostenible, competitiu i orientat a la minimització de les desigualtats.\nEl projecte vol incidir en dos àmbits d’actuació, que han estat malmesos per la crisi sanitària provocada per la Covid-19:\nLes persones, capacitant professionalment i de forma transversal als nostres usuaris/ès dels Serveis Locals d’Ocupació (XALOC) que necessiten una alternativa a un mercat laboral cada vegada més petit on les oportunitats de treballar amb condicions dignes s’han vist reduïdes, amb l’aprofitament de les accions formatives adaptades als reptes de negoci relatats amb anterioritat podrem donar eines potents per accedir al mercat laboral, incidint en aquells col·lectius més castigats per l’atur (joves) i alhora incorporant a nous col·lectius no presents en el sector de la construcció com les dones i persones amb risc d’exclusió social.\nLes empreses, impulsant la transformació i el creixement del nostre teixit empresarial en el sector de la construcció, que té davant uns nous reptes de negoci relacionats amb aquestes noves solucions urbanes que hauran de treballar en els sectors TIC, ENERGÍA, SALUT, ECONOMÍA CIRCULAR, INDÚSTRIA 4.0, MOBILITAT, CONSTRUCCIÓ INDUSTRIALITZADA... participar en aquest projecte suposa una oportunitat de posicionament en el mercat, tant per grans constructores-promotores, com per immobiliàries, estudis d’enginyeria, arquitectura, interiorisme, consultores ambientals geologia, contractistes, industrials, instal·ladors, fabricants, distribuïdors, empreses de manteniment i de serveis energètics...\nLa primera acció del projecte és una fase d'anàlisi i diagnosi, i posteriorment l'elaboració d'un estudi sobre les necessitats i perfils de les empreses i agents de la cadena de valor del sector de la construcció del territori. La prospecció detectarà les necessitats en la indústria de la construcció a la nostra població i territori. Finalment amb les conclusions de la diagnosi s'establiran les línies de treball, les accions i formacions a realitzar adreçades a les empreses i a la millora de les competències dels treballadors/res. I per últim, la generació d’ocupació d’aquest personal format, ja que un dels objectius principals de la Regidoria de Promoció Econòmica és donar oportunitat a la gent de Martorell a sortir d’aquest atur provocat per la situació sanitària que estem vivint.\nAugmentar la inserció laboral i contribuir a la millora de l’ocupabilitat de la força de treball (persones en situació d’atur, ocupades i inactives) cap a les ocupacions amb major demanda que requereixen de competències digitals.\nIncrementar la participació femenina i jove en ocupacions del sectro de la construcció\nImplicar el teixit productiu en el co-disseny i co-execució dels projectes territorials per optimitzar el seu impacte.\nFacilitar la transformació digital del teixit empresarial per millorar la seva competitivitat.\nPromoure aliances i/o compromisos institucionals per alinear i optimitzar l’impacte d’iniciatives locals, a través de la col·laboració publicoprivada i cooperació territorial.\nDiagnosi de la situació actual del sector\nCrear ciutats i comunitats més sostenibles\nReforçar aliances estratègiques i crear-ne noves\nReducció de l’atur i millora competencial dels usuaris\nTransformació del teixit empresarial de la cadena de valor\nPersones en situació d’atur inscrites com a demandants d’ocupació al SOC.\nPersones en actiu que volen canviar d’ocupació i/o millorar la seva ocupabilitat ja que es troben en situació de precarietat laboral, inscrites al SOC com a demandants de millora de l’ocupació.\nPersones en actiu ocupant llocs de treball que estan en procés de desaparició i/o transformació, o bé en àmbits d’activitat econòmica altament afectats per la COVID-19.\nPersones en situació d’inactivitat, prioritzant dones i joves.\nEmpreses de la cadena de valor del sector de la construcció\nL’execució del programa es durà a terme de l’1 de gener de 2021 al 31 de desembre de 2022.\nL’Oficina Urbana es dirigeix a les empreses de la cadena de valor del sector construcció del territori i està plantejada per la millora de productivitat d’aquestes i per fer-ho possible, ofereix un assessorament gratuït de 5 hores a totes aquelles empreses que vulguin realitzar una transició digital per millorar la seva competitivitat i alhora productivitat.\nEn aquest assessorament s’ofereix com a punts principals:\n- Un estudi de la situació tecnològica de l’empresa.\n- L’elaboració d’un pla d’acció en línia amb els objectius empresarials.\n- Assessorament de les diferents subvencions / ajudes de les que disposen per a poder realitzar una transició digital (Kit Digital, Next Generation, etc).\nA més, l’Oficina Urbana també pretén solucionar tots aquells dubtes i resoldre preguntes que sorgeixin durant les hores d’assessorament relacionades amb l’entorn digital. Es podran resoldre amb una consultora especialista que s’encarregarà d’assessorar a totes aquelles empreses interessades en fer la transició digital.\nQUART WEBINAR. Lean construction i economia circular. Inscripcions AQUÍ\nINSCRIPCIONS AL PROJECTE\nSi compleixes els requisits i vols participar al programa, inscriu-te clicant AQUÍ\nSi ets una empresa de l'àmbit de la construcció pots contactar amb lpascual@martorell.cat\nTel. 93 775 31 01 / moliempresa@martorell.cat


About: Democratic socialism\nDemocratic socialism is a political philosophy supporting political democracy within a socially owned economy, with a particular emphasis on economic democracy, workplace democracy and workers' self-management within a market socialist economy or some form of a decentralised planned socialist economy. Democratic socialists argue that capitalism is inherently incompatible with the values of freedom, equality and solidarity and that these ideals can only be achieved through the realisation of a socialist society. Although most democratic socialists seek a gradual transition to socialism, democratic socialism can support either revolutionary or reformist politics as means to establish socialism. As a term, it was popularised by social democrats who were opposed to the authoritarian socialist\nالاشتراكية الديمقراطية (بالأنكليزية: democratic socialism) هو وصف تستخدمه الحركات الاشتراكية والمنظمات المختلفة، للتأكيد على الطابع الديمقراطي لميولها السياسية. تؤيد الاشتراكية الديمقراطية إقامة ديمقراطية اقتصادية لامركزية و تعارض الحركات السياسية التي تلجأ إلى الاستبدادية و التسلطية, مثل الستالينية, كوسيلة لتحقيق الانتقال من الرأسمالية إلى الاشتراكية. يرى الاشتراكييون الديمقراطييون بأن الانتقال إلى الاشتراكية سيكون إما عبر ثورة شعبية من الأسفل, أو عن طريق انتخابات ديمقراطية نزيهة. ترفض الاشتراكية الديمقراطية كافة اشكال التنظيم المركزية التي تلجأ إليها الأحزاب الشيوعية اللينينة, كالمركزية الديمقراطية. ترفض الاشتراكية الديمقراطية التخطيط المركزي البيروقراطي (النموذج السوفيتي) كأساس لأي نظام اقتصادي ما بعد – رأسمالي, و تدعو إلى إحلال التخطيط الديمقراطي اللامركزي محل السوق الرأسمالية. بينما يفضل بعض الاشتراكيين الديمقراطيين نموذج اشتراكية السوق. يستخدم البعض مصطلح الديمقراطية الاشتراكية social democracy كمرادف للاشتراكية الديمقراطية democratic socialism. إلا أنه يجدر الذكر بأن الديمقراطية الاشتراكية الحديثة تحافظ على نمط الإنتاج الرأسمالي, فيما يدعو العديد من الاشتراكيين الديمقراطيين إلى استبداله باشتراكية مدارة ديمقراطياً. (ar)\nLa democràcia socialista o socialisme democràtic és una ideologia de crítica social que s'usa per part de diversos moviments, tendències i organitzacions per aclarir que la seva posició i propòsit és tant el socialisme com la democràcia. Tot i que aquest terme s'utilitza sovint com a sinònim de socialdemocràcia és en realitat més àmplia, abastant diferents corrents. Es pot argumentar que, com a concepte o objectiu polític, es remunta a François Babeuf -considerat un dels fundadors del socialisme- qui criticà als seus oponents: "No sembleu reunir al voltant vostre més que republicans, títol comú i molt equívoc: així, no prediqueu més que una república qualsevol. Nosaltres vam reunir tots els demòcrates i els plebeus, denominació que, sens dubte, adquireix un sentit més positiu: els nostres dogmes són la democràcia pura, la igualtat sense taca i sense reserva. "(Manifest dels Plebeus). Babeuf va ser un gran defensor de la Constitució de l'Any I la qual estava basada sobre la Declaració dels Drets de l'Home i del Ciutadà de 1789 però afegia alguns drets extra (com ara dret d'associació, treball, educació, assistència social, etc.) i establia constitucionalment el principi de la sobirania que emana de la voluntat popular. Entre les posicions "reformistes" polítiques més conegudes es troben les d'Eduard Bernstein. Bernstein postula -citant Friedrich Engels- que el socialisme s'assoleix a través d'una lluita "prolongada, tenaç, avançant lentament de posició a posició", el que produirà una mena d'evolució del capitalisme. Bernstein postula la necessitat de tal reformisme atès que no es pot concebre un socialisme sense abundància de béns materials però, en els països en els quals hi ha la base econòmica per a produir aquesta abundància, el capitalisme pot "comprar" al proletariat, a través de la introducció de reformes i beneficis que anul·len la necessitat d'una insurrecció proletària. Al mateix temps, un partit proletari no pot estar aliè a la lluita per drets i beneficis tant de la societat en general com sindicals en particular, el que necessita la immersió de qualsevol partit no ja socialista sinó progressista en la vida política parlamentària. És important tenir present que les reformes que Bernstein està postulant no es refereixen només a un sistema de beneficis, siguin sindicals o socials, sinó que el sistema polític mateix -especialment el del seu temps- Per a ell, la democràcia és un concepte no només millorable sinó un objectiu polític al qual s'ha d'arribar -per exemple, a través de la lluita pel dret dels sindicats a participar no només en l'administració d'empreses sinó també en la direcció política d'un país- així, defineix democràcia, negativament, com: "l'absència del govern de classes (...) el principi de la supressió del govern de les classes tot i que no encara l'actual supressió de les classes". Una altra posició dins d'aquesta visió general, però aquesta vegada des d'un punt de vista economicista, és la de Joseph Schumpeter, que -tot i no ser socialista en cap sentit de la paraula- argumenta -en la seva obra Capitalisme, Socialisme i Democràcia (1941)- que les "democràcies liberals" estan evolucionant des d'un capitalisme liberal cap a una democràcia socialista, a través del desenvolupament d'institucions d'autogestió dels treballadors, democràcia industrial i institucions reguladores de l'activitat econòmica, avui dia aquesta idea seria considerada més aviat com socialdemocràcia. A diferència de la posició de Bernstein, Schumpeter no percep com a necessària per a aquesta evolució l'acció política d'un partit "proletari". Des del seu punt de vista, l'origen de l'avanç cap al socialisme és el desenvolupament econòmic-industrial. Segons Schumpeter, la fi del capitalisme no es deurà -com va predir Marx- a les seves contradiccions internes. Són els seus èxits els que ho condemnen. Per aquest autor, el sistema capitalista no està amenaçat per la seva economia sinó per característiques sociològiques. El dinamisme del capitalisme és un procés de "destrucció creativa": els elements antiquats són constantment destruïts i reemplaçats. Posteriorment, i continuant amb aquestes idees, Anthony Crosland suggereix que "una forma més benevolent de capitalisme" ha sorgit a partir de la II Guerra Mundial. D'acord amb ell, en conseqüència, és possible obtenir més igualtat social sense necessitat de transformacions econòmiques fonamentals, a través de la inversió del dividend del creixement econòmic -que es deriva del maneig i administració eficient de l'economia, gràcies, en part, a la intervenció estatal (veure economia mixta)- en serveis públics "pro pobres" en lloc d'haver de recórrer a mesures de redistribució fiscals (és a dir, en lloc d'haver d'augmentar impostos). Però a la visió de Crosland el "partit dels treballadors" reprèn la seva importància, no tant per liderar un avanç al socialisme en una lluita tenaç d'oposats com per avançar en aquesta direcció a través de la trobada de consensos polítics. Una posició similar, però més complexa, és avançada per Nikos Pulandzàs. Per a ell, l'estat funciona no només simplement com un instrument d'opressió de classes, sinó com un sistema de concreció d'aliances tant entre com en sectors dintre d'elles. Això significa que en un sistema capitalista madur -com la majoria dels països industrialitzats moderns- el sistema es fragmenta, en la mesura que els treballadors formen aliances amb sectors burgesos per tal d'aconseguir objectius puntuals però significants i, potencialment, incrementals. Entre les posicions que es diferencien profundament de les anteriors trobem el "socialisme des de baix", proposat per Hal Draper, que contrasta, en la visió d'aquest autor, tant a l'estalinisme com a la socialdemocràcia, que serien variacions del "socialisme des de dalt". Un altre corrent proper a l'anterior és el socialisme llibertari representat, entre d'altres, per , (actual Secretari d'Estat de Treball i Pensions, i Secretari d'Estat per Gal·les al Regne Unit) que entén per socialisme una política oposada a l'autoritarisme. Visions similars es troben entre els seguidors del marxisme llibertari i del socialisme autogestionari, etc.Per a aquest tipus de visions del que constitueix el centre del socialisme és la participació activa de la població en general i els treballadors en particular en el maneig de l'economia. Des d'aquest punt de vista, tant les nacionalitzacions com la planificació estatal són característiques del . Convé notar que per a aquests autors en general la diferència entre el socialisme "des de baix" i els "autoritaris" és de major importància que entre "reformistes" i "revolucionaris". Hi ha altres definicions que es poden veure com intermèdies o fora de l'esquema generat pels conjunts ideològics exposats més amunt. Per exemple, alguns pensadors -com ara i altres defensors de la - proposen visions del "socialisme de mercat" que són congruents amb concepcions llibertàries, mentre altres -per exemple - prenen una posició més "tècnica" sobre com s'han d'implementar aquests mecanismes de mercat. Això ha portat a alguns "llibertaris" a criticar durament algunes implementacions (per exemple, el socialisme autogestionari) d'aquestes idees. Bogdan Denitch concep el socialisme democràtic com una tradició autònoma, però propera a la socialdemocràcia, que busca una reorganització radical de la societat a través de la propietat pública, el del procés de producció i polítiques redistributives. Mikhaïl Gorbatxov va descriure la perestroika com la construcció d'un "socialisme nou, humà i democràtic". Posteriorment. alguns partits comunistes s'han rellançat com "partits socialistes democràtics". (ca)\nDemokratický socialismus je teorie reformismu zveřejněná v prohlášení frankfurtského kongresu Socialistické internacionály Cíle a úkoly demokratického socialismu (1951). Socialismus podle tohoto prohlášení je mravní ideál stejně přístupný všem společenským vrstvám. Rozdíl mezi totalitním komunistickým státem a demokratickým socialistickým státem je v tom, že násilná revoluce se nebude konat a bude nahrazena demokratickým procesem. Demokratický socialismus zdůrazňuje princip rovnosti jako základní politický princip. V demokratickém socialismu má každý člověk právo na to, aby byl slyšen. Tím se také liší demokratický socialismus od běžného socialismu. Změny ve společnosti se uskutečňují svobodnými volbami. Plné veřejné vzdělání je nutné, aby zajistilo rovnost. Lidé musí dostávat všechny informace a musí se jim dovolit sdělovat svoje myšlenky. (cs)\nDemokrata socialismo estas politika filozofio kiu subtenas demokration kaj komunan posedaĵon aŭ striktan reguladon de la produktadrimedoj kun emfazo je laborista memregado kaj demokratia regado de ekonomiaj institutoj aŭ en merkato aŭ en malcentralizi planita socialista ekonomio. Laŭ demokrataj socialistoj kapitalismo estas fundamente malkongrua kun demokratiaj valoroj de libereco, egaleco, kaj solidareco; kaj tiuj ideoj nur povas realiĝi en socailisma socio. Demokrataj socialistoj povas subteni aŭ revolucian aŭ reformisman vojojn al socialismo. La termino 'demokrata socialismo' estas ofte uzata sinonime kun socialismo, sed la adjektivo 'demokrata' estas kelfoje uzata por distingi demokratan socialismon de la marksismo-leninismo kompreno de socialismo, kiu kelkaj homoj taksas ĝin ne-demokrata je praktiko. Demokrataj socialistoj malaprobas stalinismon kaj la sovetia ekonomia planado, kontraŭante ambaŭ la aŭtoritatismon kaj la ege planitan ekonomion. Demokrata socialismo malsamas al Socialdemokratio ĉar demokrataj socialistoj volas sisteme transformi la ekonomion de kapitalismo al socialismo, kontraŭe socialdemokratiistoj subtenas nur reformojn al kapitalismo. Kiel socialistoj, demokrataj socialistoj ke la sistemaj problemoj kun kapitalismo nur povas esti solvita per tuta anstataŭigo de kapitalismo per socialismo; t.e. anstataŭigi privatan posedon de la produktrimedoj al sociala popola posedo. (eo)\nAls Demokratischer Sozialismus wird eine politische Zielvorstellung bezeichnet, die Demokratie und Sozialismus als untrennbare, zusammen zu verwirklichende Einheit betrachtet. Der Begriff entwickelte sich um 1920 und wurde seitdem von sozialdemokratischen, sozialistischen und kommunistischen Gruppen und Parteien in Anspruch genommen. Bestrebungen zur Demokratisierung in Ländern des Realsozialismus werden auch Reformkommunismus genannt. (de)\nEl socialismo democrático es un objetivo político que considera la democracia y el socialismo como una unidad inseparable que se realizará conjuntamente. El término se desarrolló alrededor de 1920 y desde entonces ha sido utilizado por grupos y partidos socialistas, comunistas y en una cantidad mucho menor por socialdemócratas, ya que, si bien en la segunda mitad del siglo XIX y a principios de siglo XX, estas agrupaciones tenían como objetivo establecer un socialismo mediante el sufragio, en la actualidad los socialdemócratas defienden elementos del socialismo y capitalismo combinados en lo que se conoce como economía mixta, sin dejar de lado los ideales de justicia social que caracterizan a la izquierda política. El socialismo democrático es una variante del socialismo que rechaza los métodos autoritarios de transición del capitalismo al socialismo en favor de los movimientos de base con el objetivo de la creación inmediata de descentralización y democracia económica. A pesar que suele utilizarse como sinónimo de socialdemocracia, es en realidad mucho más amplio, el socialismo democrático abarca diferentes corrientes agrupadas en lo que se conoce como izquierda política o izquierda reformista. En cambio la socialdemocracia es una ideología surgida en la segunda mitad del siglo XIX en Europa, que defiende principalmente una economía mixta y un estado de bienestar. El término es de uso frecuente por los socialistas para clarificar que su posición es tanto el socialismo como la democracia. Los socialistas democráticos están a favor ya sea de transición electoral al socialismo o la revolución espontánea de las masas desde abajo para distinguirse de los socialistas autoritarios que requieren un Estado de partido único, la posición del marxismo-leninismo. El socialismo democrático es un movimiento internacional que no exige una rígida uniformidad de enfoque. Ya sea que los socialistas construyan su fe en el marxismo u otros métodos de análisis de la sociedad, ya sean inspirados por principios religiosos o humanitarios, todos abogan por la organización social y económica basado en la propiedad y administración colectiva o estatal de los medios de producción y distribución de los bienes. (es)\nL'expression socialisme démocratique désigne, dans son acception la plus répandue, un ensemble de courants socialistes caractérisés par la conviction que la construction d'une société socialiste, où existerait l'égalité la plus grande possible et où régnerait la justice, est compatible avec le respect des principes démocratiques. De manière plus précise, l'expression socialisme démocratique est aujourd'hui principalement employée pour désigner le courant socialiste qui, s'opposant après 1917 au léninisme et à ses pratiques autoritaires et coercitives, s'est progressivement éloigné des conceptions révolutionnaires et du marxisme, pour adopter des positions simplement « réformistes ». Le communisme et le socialisme démocratique sont dès lors devenus des courants clairement distincts. Le terme de social-démocratie est devenu, avec le temps, un vocable proche de socialisme démocratique, les deux expressions étant aujourd'hui parfois utilisées comme des synonymes, ou en alternance pour désigner la même réalité politique. Elles ne se confondent cependant pas totalement sur le plan politique et historique : toutes les figures socialistes démocratiques, que ce soit des individus ou des collectifs, n'utilisent en effet pas l'appellation social-démocrate dans leur nom officiel et ne se sont pas toujours définis comme tels, quand bien même ils se revendiqueraient aujourd'hui ouvertement de valeurs dites sociales-démocrates. En outre, le vocable « socialisme démocratique » est de nos jours également utilisé par des partis, notamment de gauche radicale (soit situé entre la social-démocratie et l'extrême gauche), ne relevant pas de la tendance de centre gauche, courant aujourd'hui plutôt assimilé à la social-démocratie. (fr)\nSosialisme demokratik adalah filosofi politik yang menganjurkan demokrasi yang dilaksanakan bersamaan dengan kepemilikan sosial langsung atas alat produksi, dengan penekanan pada manajemen mandiri dan manajemen demokrasi institusi ekonomi dalam suatu pasar atau suatu bentuk ekonomi sosialis terencana yang terdesentralisasi. Sosialis demokratik menganut bahwa kapitalisme secara inheren tidak sesuai dengan apa yang mereka percaya sebagai nilai-nilai demokrasi seperti kebebasan, kesetaraan dan solidaritas. Mereka percaya juga bahwa cita-cita tersebut hanya dapat dicapai melalui realisasi . Sosialisme demokratik dapat mendukung politik revolusioner maupun reformis sebagai sarana untuk membangun sosialisme. Dalam istilah sosialisme demokratik, kata sifat demokratik digunakan untuk membedakan sosialis demokratik dengan sosialisme yang terilhami Marxisme-Leninisme, yang dipandang banyak orang dalam praktiknya sebagai tidak demokratis atau otoriter. Sosialis demokrat menentang sistem politik Stalinis dan , menolak bentuk pemerintahan yang dianggap otoriter dan ekonomi komando yang sangat tersentralisasi seperti di Uni Soviet dan lainnya pada awal abad ke-20. Sosialisme demokratik dibedakan dengan konsep demokrasi sosial abad ke-20 atas dasar bahwa sosialis demokrat lebih berkomitmen pada transformasi ekonomi dari kapitalisme menuju sosialisme dengan menggunakan sarana pemerintahan; sedangkan demokrat sosial modern menentang penghapusan total kapitalisme dan sebaliknya mendukung reformasi progresif dari kapitalisme. Berbeda dengan demokrat sosial modern, kaum sosialis demokrat percaya bahwa reformasi yang bertujuan mengatasi kesenjangan sosial dan intervensi negara yang ditujukan untuk menekan kontradiksi ekonomi kapitalisme hanya akan membuat kapitalisme muncul di lain tempat dengan kedok yang berbeda. Sosialis demokrat percaya bahwa permasalahan sistemik kapitalisme hanya dapat diselesaikan dengan mengganti dengan — yaitu dengan mengganti kepemilikan pribadi dengan kepemilikan kolektif atas alat produksi dan memperluas demokrasi ke ranah ekonomi. Asal-usul sosialisme demokratik dapat ditelusuri ke pemikir sosialis utopis abad ke-19 dan gerakan Chartisme Britania. Meski berbeda dalam detailnya, tetapi sama dalam esensi pengambilan keputusan demokratis dan kepemilikan publik atas alat produksi sebagai karakteristik positif dari masyarakat yang mereka anjurkan. Pada awal abad ke-20, reformisme gradualis demokrat sosial yang dianjurkan oleh Masyarakat Fabian Britania dan sosialisme revolusionernya Eduard Bernstein di Jerman juga mempengaruhi perkembangan sosialisme demokratik. (in)\nIl socialismo democratico è un'ideologia politica di ispirazione prevalentemente marxista revisionista che sostiene che si debba pervenire al socialismo tramite la democrazia, in qualsiasi sua forma. (it)\n民主社会主義（みんしゅしゃかいしゅぎ、英: democratic socialism）とは、革命を否定し、議会制民主主義の中で社会主義の理想を実現しようとする、中道左派の穏健な社会主義思想であり、社会民主主義の捉え方の一つである。資本主義社会の「改良」を訴え、階級闘争を否定するのが特徴。 様々な考え方のある社会民主主義からマルクス・レーニン主義の考え方を否定し、階級政党ではなく国民政党として議会政治をさらに尊重する立場をとる。19世紀末にドイツのエドゥアルト・ベルンシュタインらが使用し始めた言葉で、イギリスのフェビアン協会なども含まれる。 用語としては1951年6月に社会主義インターナショナルが、『』（『民主的社会主義の目的と任務』）として採択した。日本では民主的社会主義（みんしゅてきしゃかいしゅぎ）とも呼ばれ、民社党が標榜した。 (ja)\n민주사회주의(영어: Democratic socialism)는 사회주의 경제 체제 안에서 기업의 노동자 자주경영을 강조하며 민주주의와 생산수단의 사회화를 옹호하는 정치 이념이다. 민주사회주의라는 용어는 때때로 사회주의와 동의어로 사용되기도 한다. 민주적이라는 형용사는 비민주적인 것으로 간주되는 스탈린주의적 사회주의와 구별하기 위해 추가된 것이다. (ko)\nSocjalizm demokratyczny opowiada się za socjalizmem jako ustrojem gospodarczym i demokracją jako formą rządów w państwie. Postuluje, aby środki produkcji były w posiadaniu całej populacji, a władza w rękach ludu kontrolującego w sposób demokratyczny procesy gospodarcze. Demokratyczni socjaliści preferują republikański ustrój państwowy. W najszerszym znaczeniu terminu, demokratyczny socjalizm odnosi się do wszelkich usiłowań wprowadzenia socjalizmu w drodze pokojowych demokratycznych zmian, w przeciwieństwie do sposobu nagłego i brutalnego (socjalizm rewolucyjny). Sytuuje się na lewo od socjaldemokracji, postulując zniesienie kapitalizmu, nie zaś tylko jego reformę, za czym opowiadają się socjaldemokraci. Termin często błędnie używany jako synonim socjaldemokracji. (pl)\nSocialismo democrático é uma orientação política que propõe a criação de uma economia democrática descentralizada, empreendida por e para cidadãos conscientes de seus direitos políticos em um regime de democracia política. O socialismo democrático surge em oposição a outras correntes que defendem o autoritarismo, totalitarismo partidário e outros métodos forçosos como meio de transição para o socialismo. Atualmente, a expressão “socialismo democrático” é usada para distinguir os socialistas favoráveis a um movimento espontâneo ou a uma mudança gradual em vez de uma revolução organizada e dirigida por uma vanguarda global (leninismo) que operaria com bases no centralismo democrático. Não é raro o uso do termo como sinônimo de social-democracia; porém, nem os sociais-democratas nem os socialistas democráticos costumam aceitar essa associação. E muitos dos que se autointitulam socialistas democráticos opõem-se à social-democracia contemporânea, dado que esta apoia o modo de produção capitalista. A expressão "socialismo democrático" é geralmente utilizada para indicar uma alternativa em democracia em vez dos movimentos de caráter totalitário que apoiaram a União Soviética, a República Popular da China, Cuba e outros Estados durante a Guerra Fria. (pt)\nДемократи́ческий социали́зм — вид социализма, подчёркивающий свою демократичность. Сторонники этой идеологии считают, что общественная собственность и контроль над средствами производства должны сочетаться с политической демократией. В плане экономики взгляды сторонников демсоциализма варьируются от поддержки смешанной экономики до передачи всех средств производства в распределённую среди трудовых коллективов собственность. (ru)\nDemocratic socialism is a political philosophy supporting political democracy within a socially owned economy, with a particular emphasis on economic democracy, workplace democracy and workers' self-management within a market socialist economy or some form of a decentralised planned socialist economy. Democratic socialists argue that capitalism is inherently incompatible with the values of freedom, equality and solidarity and that these ideals can only be achieved through the realisation of a socialist society. Although most democratic socialists seek a gradual transition to socialism, democratic socialism can support either revolutionary or reformist politics as means to establish socialism. As a term, it was popularised by social democrats who were opposed to the authoritarian socialist development in Russia and elsewhere during the 20th century. The origins of democratic socialism can be traced to 19th-century utopian socialist thinkers and the British Chartist movement that somewhat differed in their goals yet all shared the essence of democratic decision making and public ownership of the means of production as positive characteristics of the society they advocated for. In the late 19th century and early 20th century, democratic socialism was also influenced by social democracy. The gradualist form of socialism promoted by the British Fabian Society and Eduard Bernstein's evolutionary socialism in Germany influenced the development of democratic socialism. Democratic socialism is what most socialists understand by the concept of socialism. It may be a very broad or more limited concept, referring to all forms of socialism that are democratic and reject an authoritarian Marxist–Leninist state. Democratic socialism can include libertarian socialism, market socialism, reformist socialism and revolutionary socialism as well as ethical socialism, liberal socialism, social democracy and some forms of state socialism and utopian socialism. Democratic socialism is contrasted to Marxism–Leninism which is viewed as being authoritarian or undemocratic in practice. Democratic socialists oppose the Stalinist political system and the Soviet-type economic system, rejecting the perceived authoritarian form of governance and the centralised administrative command economy that took form in the Soviet Union and other Marxist–Leninist states during the 20th century. Democratic socialism is also distinguished from Third Way social democracy on the basis that democratic socialists are committed to systemic transformation of the economy from capitalism to socialism whereas social democratic supporters of the Third Way were more concerned about challenging the New Right to win social democracy back to power. This has resulted in analysts and critics alike arguing that in effect it endorsed capitalism, even if it was due to recognising that outspoken anti-capitalism in these circumstances was politically nonviable; and that it was not only anti-socialist and neoliberal, but anti-social democratic in practice. Some maintain this was the result of their type of reformism that caused them to administer the system according to capitalist logic while others saw it as a modern form of democratic liberal socialism theoretically fitting within market socialism, distinguishing it from classical socialism, especially in the United Kingdom. While having socialism as a long-term goal, some democratic socialists who follow social democracy are more concerned to curb capitalism's excesses and are supportive of progressive reforms to humanise it in the present day. In contrast, other democratic socialists believe that economic interventionism and similar policy reforms aimed at addressing social inequalities and suppressing the economic contradictions of capitalism would only exacerbate the contradictions, causing them to emerge elsewhere under a different guise. Those democratic socialists believe that the fundamental issues with capitalism are systemic in nature and can only be resolved by replacing the capitalist mode of production with socialism, i.e. by replacing private ownership with collective ownership of the means of production and extending democracy to the economic sphere in the form of industrial democracy. The main criticism of democratic socialism concerns the compatibility of democracy and socialism. (en)\nDemokratisk socialism är en politisk ideologi som vill förena demokrati med socialismens syn på samhälleligt ägande av produktionsmedel. Begreppet "demokratisk socialism" används ibland som synonym för "socialism", med adjektivet "demokratisk" tillagt för att särskilja från marxism–leninismens odemokratiska syn på socialismen. (sv)\n民主社會主義（英語：Democratic socialism）是一種把现代民主宪政和社会主义经济合为一体的政治意識形態。由于何为“民主”、何为“社会主义”存在很大争议，民主社会主义也是一个相当宽泛的概念。“民主”通常意味着普选、多党制、司法独立、政治自由，反对法西斯主义和斯大林主义的一党专政。而社会主义经济则需要生产资料公有制，经济模式可以为计划经济、参与型经济或者市场社会主义。在实际执政过程中，许多民主社会主义者允许了多样型经济发展，并没有完全取缔市场经济，并着重于提供良好的福利保障和财富的再分配。民主社会主义属于社会主义的范畴，它比一般的社會民主主義更为左倾；大部分民主社会主义者在政治光谱上属于左翼，少部分则属于极左翼。部分民主社会主义者也参加社會民主主義者占据主流地位的社会民主党。 (zh)\nДемократичний соціалізм — вид соціалізму, який підкреслює свою демократичність. Прихильники цієї ідеології вважають, що суспільна власність і контроль за засобами виробництва повинні комбінуватися з демократією. У плані економіки погляди прихильників демосоціалізму варіюються від підтримки змішаної економіки до передачі всіх засобів виробництва в розподілену власність серед трудових колективів. (uk)\nSky News Australia (en)\nSocialist Party of Great Britain (en)\nNew Democratic Party of Canada (en)\nChartier 2009 (en)\nFreedom of Expression Institute (en)\nGrotz, Hartmann & Nohlen 2001 (en)\nKalsang Bhutia (en)\nManley 2014 (en)\nRecsa Recycling (en)\nReporters Without Borders 2019 (en)\nSocial Democrats USA (en)\nStudents for a Democratic Society (en)\nTransparency International 2020 (en)\n"Socialism and Democracy" (en)\n"The "Revisionist" Facade" (en)\n"The "Revisionist" Facade", "The 100% American Scene" (en)\n"Co-operatives, Unions, Democracy", "Conquest of Political Power" (en)\nDemocratic Socialists of America (en)\nThe Heritage Foundation (en)\nCultural Survival (en)\nDaily Kos (en)\nCampbell 2009 (en)\n"Democratic Socialism and Social Democracy" (en)\n"Situations VII" (en)\n"What Is Eurocommunism?" (en)\nxix–xx, 134, 197–200 (en)\nChartier 2010 (en)\nInternationalist Marxist Tendency (en)\nJuan Jr. (en)\nLeft Unity 2013 (en)\nNew Zealand Labour Party 2019 (en)\nNordsieck 2019 (en)\nReisman 1996 (en)\nSanders 2019 (en)\nSocialist Alternative (en)\nDi Donato (en)\nDe Vogli (en)\nRosser Jr. (en)\n"Democratic Socialism in Great Britain and Ireland" (en)\n"The Third Way and Its Vision of Social Democracy" (en)\nLevitz, April 2019 (en)\nLevitz, May 2019 (en)\nVictorian Socialists (en)\nالاشتراكية الديمقراطية (بالأنكليزية: democratic socialism) هو وصف تستخدمه الحركات الاشتراكية والمنظمات المختلفة، للتأكيد على الطابع الديمقراطي لميولها السياسية. تؤيد الاشتراكية الديمقراطية إقامة ديمقراطية اقتصادية لامركزية و تعارض الحركات السياسية التي تلجأ إلى الاستبدادية و التسلطية, مثل الستالينية, كوسيلة لتحقيق الانتقال من الرأسمالية إلى الاشتراكية. يرى الاشتراكييون الديمقراطييون بأن الانتقال إلى الاشتراكية سيكون إما عبر ثورة شعبية من الأسفل, أو عن طريق انتخابات ديمقراطية نزيهة. (ar)\nDemokratický socialismus je teorie reformismu zveřejněná v prohlášení frankfurtského kongresu Socialistické internacionály Cíle a úkoly demokratického socialismu (1951). Socialismus podle tohoto prohlášení je mravní ideál stejně přístupný všem společenským vrstvám. Rozdíl mezi totalitním komunistickým státem a demokratickým socialistickým státem je v tom, že násilná revoluce se nebude konat a bude nahrazena demokratickým procesem. (cs)\nDemokrata socialismo estas politika filozofio kiu subtenas demokration kaj komunan posedaĵon aŭ striktan reguladon de la produktadrimedoj kun emfazo je laborista memregado kaj demokratia regado de ekonomiaj institutoj aŭ en merkato aŭ en malcentralizi planita socialista ekonomio. Laŭ demokrataj socialistoj kapitalismo estas fundamente malkongrua kun demokratiaj valoroj de libereco, egaleco, kaj solidareco; kaj tiuj ideoj nur povas realiĝi en socailisma socio. Demokrataj socialistoj povas subteni aŭ revolucian aŭ reformisman vojojn al socialismo. (eo)\nEl socialismo democrático es un objetivo político que considera la democracia y el socialismo como una unidad inseparable que se realizará conjuntamente. El término se desarrolló alrededor de 1920 y desde entonces ha sido utilizado por grupos y partidos socialistas, comunistas y en una cantidad mucho menor por socialdemócratas, ya que, si bien en la segunda mitad del siglo XIX y a principios de siglo XX, estas agrupaciones tenían como objetivo establecer un socialismo mediante el sufragio, en la actualidad los socialdemócratas defienden elementos del socialismo y capitalismo combinados en lo que se conoce como economía mixta, sin dejar de lado los ideales de justicia social que caracterizan a la izquierda política. El socialismo democrático es una variante del socialismo que rechaza los mé (es)\nL'expression socialisme démocratique désigne, dans son acception la plus répandue, un ensemble de courants socialistes caractérisés par la conviction que la construction d'une société socialiste, où existerait l'égalité la plus grande possible et où régnerait la justice, est compatible avec le respect des principes démocratiques. De manière plus précise, l'expression socialisme démocratique est aujourd'hui principalement employée pour désigner le courant socialiste qui, s'opposant après 1917 au léninisme et à ses pratiques autoritaires et coercitives, s'est progressivement éloigné des conceptions révolutionnaires et du marxisme, pour adopter des positions simplement « réformistes ». Le communisme et le socialisme démocratique sont dès lors devenus des courants clairement distincts. (fr)\nSosialisme demokratik adalah filosofi politik yang menganjurkan demokrasi yang dilaksanakan bersamaan dengan kepemilikan sosial langsung atas alat produksi, dengan penekanan pada manajemen mandiri dan manajemen demokrasi institusi ekonomi dalam suatu pasar atau suatu bentuk ekonomi sosialis terencana yang terdesentralisasi. Sosialis demokratik menganut bahwa kapitalisme secara inheren tidak sesuai dengan apa yang mereka percaya sebagai nilai-nilai demokrasi seperti kebebasan, kesetaraan dan solidaritas. Mereka percaya juga bahwa cita-cita tersebut hanya dapat dicapai melalui realisasi . Sosialisme demokratik dapat mendukung politik revolusioner maupun reformis sebagai sarana untuk membangun sosialisme. (in)\nDemocratic socialism is a political philosophy supporting political democracy within a socially owned economy, with a particular emphasis on economic democracy, workplace democracy and workers' self-management within a market socialist economy or some form of a decentralised planned socialist economy. Democratic socialists argue that capitalism is inherently incompatible with the values of freedom, equality and solidarity and that these ideals can only be achieved through the realisation of a socialist society. Although most democratic socialists seek a gradual transition to socialism, democratic socialism can support either revolutionary or reformist politics as means to establish socialism. As a term, it was popularised by social democrats who were opposed to the authoritarian socialist (en)\nSocjalizm demokratyczny opowiada się za socjalizmem jako ustrojem gospodarczym i demokracją jako formą rządów w państwie. Postuluje, aby środki produkcji były w posiadaniu całej populacji, a władza w rękach ludu kontrolującego w sposób demokratyczny procesy gospodarcze. Demokratyczni socjaliści preferują republikański ustrój państwowy. (pl)\nSocialismo democrático é uma orientação política que propõe a criação de uma economia democrática descentralizada, empreendida por e para cidadãos conscientes de seus direitos políticos em um regime de democracia política. O socialismo democrático surge em oposição a outras correntes que defendem o autoritarismo, totalitarismo partidário e outros métodos forçosos como meio de transição para o socialismo. Atualmente, a expressão “socialismo democrático” é usada para distinguir os socialistas favoráveis a um movimento espontâneo ou a uma mudança gradual em vez de uma revolução organizada e dirigida por uma vanguarda global (leninismo) que operaria com bases no centralismo democrático. (pt)\nDemocratic socialism (en)\nالاشتراكية الديمقراطية (ar)\nDemokratický socialismus (cs)\nDemokrata socialismo (eo)\nSocialismo democrático (es)\nSocialisme démocratique (fr)\nSosialisme demokratik (in)\nSocialismo democratico (it)\nSocjalizm demokratyczny (pl)\nДемократический социализм (ru)\nSocialismo democrático (pt)\nDemokratisk socialism (sv)\nДемократичний соціалізм (uk)


Posar ordre a la fina ratlla del litoral | Emili Agulló | L'apunt | El Punt Avui\nPosar ordre a la fina ratlla del litoral Posar ordre a la fina ratlla del litoral Posar ordre a la fina ratlla del litoral Posar ordre a la fina ratlla del litoral + Posar ordre a la fina ratlla del litoral E-mail\nPosar ordre a la fina ratlla del litoral\nPosar ordre a la fina ratlla del litoral Posar ordre a la fina ratlla del litoral Posar ordre a la fina ratlla del litoral Posar ordre a la fina ratlla del litoral Posar ordre a la fina ratlla del litoral E-mail\nEls tripulants de l’embarcació que ancora sobre una praderia de posidònia –no hi havia boies lliures per nedar a la cala– voldran gamba de Palamós per dinar, o garoines a l’hivern. Els pescadors, si cap temporal no ho impedeix, desafiaran elements i faran equilibris entre la sobrepesca i les vedes, per allargar el recurs. Tot plegat, mentre els bussos maleiran l’àncora de la primera barca, l’amo d’una parcel·la amb vistes guerrejarà per la llicència i el banyista més prosaic aspirarà només a plantar ombrel·la i tovalloles arran d’onades. Les aus que nidifiquen als penya-segats romanen en silenci, o criden sense que les entenguem, però el litoral és una fina ratlla molt disputada i la Generalitat, amb la Taula de Cogestió, hi vol posar ordre i consens. Els millors desitjos, perquè només hi falten taurons de veritat.\nFer un pas enrere, al litoral\nUn nou horitzó per a l’Eclipse\nEl Punt Avui. Girona 27-02-2020, Pàgina 20