Aqüicultura - L'Enciclopèdia, la wikipedia lliure en valencià\nLa Aqüicultura la podem definir com el cultiu d'organismes aquàtics és dir, de peixos, moluscs, crustacis i plantes aquàtiques, tant en zones costeres com de l'interior que implica intervencions en el procés d'cría per a aumentar la producció, per eixemple, l'almagasenament periòdic, l'alimentació, la protecció front als depredadors, etc. El cultiu també comporta la propietat individual o empresarial de la població que es cultiva i la planificació, el desenroll i l'utilisació de sistemes, emplaçaments, instalacions i pràctiques d'esta tècnica, aixina com la producció i el transport. Tractant-se provablement del sector de producció d'aliments de més ràpit creiximent i representa ara el 50 per cent del peix destinat a l'alimentació a nivell mundial. Dins de la mateixa podem diferenciar vàries variants, com les de devall nomenadas, encara que hi ha moltes més:\nLa aqüicultura artesanal, que la podríem definir com el sistema d'aqüicultura que es produïx per al consum familiar i per a comercialisació en chicoteta escala. Font: \nLa aqüicultura de chicoteta escala és el Sistema d'aqüicultura en chicoteta producció anual (màxim 1 tonellada per unitat i 10 tonellades en total), composta d'una o més unitats chicotetes de producció; baixos a moderats nivells de matèries primes i llimitada mà d'obra externa. Una de les raons per a desenrollar esta activitat pot ser el autoabastiment. Font: \nLa aqüicultura a mijana escala que definiríem com el sistema d'aqüicultura en una producció anual promig mijana (màxima 5 tonellades per unitat i 100 tonellades en total), generalment en vàries unitats de producció; gestió familiar o comercial, en moderat a alt nivell de matèries primes i de gestió administrativa. El viver pot ser més especialisat que en granges més chicotetes. A sovint en una miqueta de mà d'obra externa, podent ser una de les raons per a desenrollar esta activitat el autoabastiment. Font de la definició: \nLa aqüicultura de gran escala seria el sistema d'aqûicultura en una gran producció anual (màxima 50 tonellades per unitat i 500 tonellades en total), totalment comercial. Unitats múltiples, alt nivell d'administració de matèries primes, planificació financera; mecanisació a lo manco parcial, un o més llocs de producció; ocupació de personal; el viver corresponent deu ser en este cas de prou importància. Font: \nLa aqüicultura de microescala, és el sistema d'aqüicultura en una producció anual molt chicoteta (màx. 5 quilograms per unitat i 100 kg en total), en una sola unitat de producció (eixemple; gàbia o estany), generalment de gestió individual o familiar, en baixos nivells de matèries primes, sense assistència externa o molt llimitada. Una de les raons per a desenrollar esta activitat és a sovint el autoabastiment. Font: \nLa aqüicultura de macro escala és el sistema d'aqüicultura en una producció anual molt gran (màxim 100 tonellades per unitat i més de 500 tonellades en total), completament comercial, altament organisada, alt grau de mecanisació, manipulació a gran escala, control de calitat, planificació de la producció, en un tipo de gestió d'enfocament agroindustrial i a sovint en més d'un lloc. Font: \nCom hem dit dalt, també tenim els següents termes aqüicultura basada en la captura, comerical, en aigües servides, en calor residual, continental, d'aigua dolça, de pati posterior, de producció, de repoblació, de subsitència, de transformació, en aig^ües marines, en aigües salobres, en deserts, semi extensiva, extensiva, geotermal, hidropònica, semi intensiva, intesiva, hiper intensiva, integrada, integrada horisontalment, integrada multitròfica, integrada verticalment, no comercial, orientada a la pobrea, rural i termal\n1 Senyes d'interés\n2 Sector de producció\n3 Aqüicultura espanyola\n4 Producció d'aqüicultura\n5 Enllaços externes\nEspanya és un important productor, comerciant i consumidor de peix i productes peixquers. En l'any 2011, la peixca i la aqüicultura varen proporcionar 39.850 llocs de treball equivalents a temps complet. Les senyes de l'any 2011 varen indicar que un 13 per cent dels empleats eren dònes. Des dels anys 80 Espanya ha segut un importador net de peix i productes peixquers, en un dèficit comercial que va alcançar un pico de 3.700 millons de dólars americans en 2007. En l'any 2013, les exportacions de peix i productes peixquers es varen valorar en 4.000 millons de dólars americans, mentres que les importacions varen alcançar un valor de 6.500 millons de dólars americans. El consum per càpita de peix es va estimar en 43'3 kg en l'any 2010.\nLa producció de peixca (captures) notificada per Espanya s'ha estat recuperant d'una baixada en l'any 2007, i en 2011 va alcançar aproximadament un milló de tonellades, un nivell que no havia alcançat des de l'any 2001. La producció en 2012 va ser de 930.000 tonellades. La flota espanyola, la tercera en tamany en l'Unió Europea (10.115 bucs) peixca tradicionalment al voltant de tot lo món i en l'any 2012, el 38 per cent de les captures marines totals, principalment tonyines i espècies (demersales) d'alt valor, varen provindre d'aigües lluntanes. La aqüicultura, en una producció de 264.200 tonellades en 2012, representa el 22 per cent de la producció total peixquera. La producció està dominada per clòchines (77 per cent), seguits per la orada, truita (arcoiris), llobarro i oblada.\nEspanya és un dels productors líders en l'engordixca de tonyina roja de l'Atlàntic, destinat en la seua majoria al mercat japonés, sent la cantitat notificada d'este peix exportat des d'Espanya a Japó de 2.761 tonellades de pes viu equivalent en 2012 (que inclou un guany de pes estimat en 555 tonellades durant l'engordixca en gàbies marines), declinant des d'un pico de 6.400 tonellades en 2004 (que inclou unes 1.280 tonellades estimades de guany de pes durant l'engordixca).\nCorresponent a una situació econòmica inestable, l'Agència Espanyola de Cooperació Internacional per al Desenroll (AECID) ha reduït dràsticament el seu presupost per a cooperació.\nEn el Mediterràneu en l'any 1997, Espanya va declarar una zona de protecció peixquera delimitada per una llínea equidistant, la qual s'estén cap a la mar entre les 20 i les 70 milles des de la llínea de base, excloent la Mar d'Alboràn.\nAdemés Espanya és part de la Convenció de les Nacions Unides sobre el Dret de la Mar de 1982, és també part de l'Acort de 1995 sobre Poblacions de Peixos de la ONU i també està obligada des de l'any 1996 per l'Acort de Compliment de la FAO de 1993. Espanya, com a part de l'Unió Europea, està obligada al compliment de l'Acort sobre mesures de l'Estat rector del port destinades a previndre, desanimar i eliminar la peixca illegal, no declarada i no reglamentada.\nSector de producció[editar]\nCom país eminentment marítim, assentat en una península i dos archipèlecs, la frontera dels quals nort i suroest s'obri a l'Oceà Atlàntic i la costa este i surest a la Mar Mediterrànea. Els productes peixquers són un aporte fonamental de proteïnes a la dieta alimentícia de la Península Ibèrica. Existix una gran tradició peixquera en tota la costa, en zones altament depenents en térmens econòmics i socials de l'activitat peixquera, tant de forma directa com a indirecta.\nDins de l'activitat peixquera extractiva podem considerar tant la peixca comercial des d'embarcació, com el (marisqueo) o la peixca recreativa. Existix una tendència decreixent de la peixca comercial i el (marisqueo) deguda tant a la situació dels recursos com a la reducció de la flota de llarga distància. Pel contrari, la peixca recreativa continua presentant un creixent desenroll que s'integra de manera generalisada en l'oferta turística de cada zona. Per un atre costat, el cultiu de peixos, crustàceuss i moluscs és una activitat en enorme impuls en els últims anys, que busca paliar el dèficit de producció de la peixca comercial en espècies cada volta més variades, mentres que la producció de l'indústria transformadora de peix s'ha consolidat i potenciat tant en cantitat com en diversificació de presentacions i productes finals, utilisant com a matèria prima tant la producció nacional com les importacions.\nSubsector de peixca marítima\nLa flota peixquera espanyola té una edat mija de 28 anys, en una capacitat de 414.288 GT i una potència d'1.269.420 cavalls. Esta flota dona ocupació a 29.411 tripulants, repartits aproximadament al 75% entre aigües nacionals i 25% en aigües no nacionals. Durant els últims 5 anys, s'ha mantingut la tendència de reducció de la flota, especialment de la flota d'altura i gran altura, per mig del desguaix i en menor medida l'exportació de bucs a tercers paisos. Aixina, s'han donat de baixa prop de 2.500 bucs, prop de 70.000 GT, i ha tingut lloc una reducció de la potència de més de 220.000 cs. La reducció ha tingut lloc en tots els tipos de peixca i calada. La mateixa es troba distribuïda en tres calades diferenciades: calada nacional, atres aigües de l'Unió Europea i calades internacionals. En la nacional afaenen el 96 per cent dels barcos, que representen el 40 per cent de l'arqueig i el 64 per cent de la potència de la flota. D'estos bucs, el 77 per cent (8.307) són barcos artesanals, inclosos en el cens d'arts menors. L'inclusió en este cens els caracterisa com una flota polivalent, ya que poden utilisar, indistintament, rets de d'emmalls, aparells d'ham o trampes. Per tant, les captures que realisen estos barcos poden ser molt diverses, tant de peixos com de cefalòpods o crustàceus. El 23 per cent restant són barcos de mijà porte que afaenen en aigües més alluntades de la calada nacional o en aigües internacionals. Més de la mitat d'esta flota peixca a l'arrastre lluç, gamba, abadejet, sorell, rap, gall, cigala, llagostí, entre atres. Els (cerqueros) són barcos que capturen fonamentalment boqueró, sardina, sorell i cavalla, peixcant també tonyina en les corresponents costeres canviant la modalitat de peixca a currican. El restant utilisen palangre o arts de emmalls, com (volantas) dirigides a lluç i (rascos) a rap i atres espècies (demersales) en el Cantàbric i noroest de la península, encara que el palangre de superfície peixca túnits i atres espècies pelàgiques i semipelàgiques.\nRespecte a la flota que peixca en aigües comunitàries de l'Unió Europea, no espanyoles, coneguda comla flota dels trescent està constituïda per 229 bucs que utilisen arrastre i palangre de fondo i emmall que dirigixen la seua activitat a espècies (demersales) com poden ser el lluç, rap, gall, cigala, abadejo, etc. En l'any 2007 es va establir un sistema de quotes individuals transferibles per a esta flota assignant les quotes inicials a través dels drets d'accés existents en eix any.\nFinalment, al voltant de 254 barcos afaenen en calades internacionals és dir, en aigües de països tercers o en aigües internacionals, a l'ampar d'Acorts de peixca bilaterals o multilaterals subscrits per l'Unió Europea. Esta flota de gran altura representa el 47 per cent en arqueig i el 30 per cent en potència del total de la flota, aixina com el 25 per cent de les tripulacions. En la seua major part són bucs congeladors: arrastrers, palangrers i tonyiners-(cerqueros). Les espècies principals són: peixos (demersales) com el lluç, brótola, rosada, fletan, ralla, rellonge ataronjat, abadejo, etc.); cefalòpods (calamar, pota, polp, etc.; crustàceus: gambes, llagostins, (camarón en castellà, etc.); túnits (tropicals, peix espasa i atres espècies pelágiques afins).\nEl marisqueo és l'activitat extractiva sobre animals invertebrats en la zona marítim terrestre, realisant-se o be a peu, en la seua majoria per dònes, o be en ajuda d'una embarcació auxiliar, en general per hòmens. El número total d'ocupacions en este subsector és superior als 6.000, en unes captures superiors a les 10.000 tonellades.\nPerfil de les captures\nEl major volum de captures correspon a espècies pelàgiques o semipelàgiques: sardina, abadejet, cavalla, boqueró, sorell i distintes classes de túnits, en particular les espècies tropicals (llistat, (rabil i patudo)). Baix estes llínees s'indiquen les espècies més significatives segons calada en raó de la seua quantia o valor.\nEn el calat de l'Atlàntic noroocidental, a Espanya li corresponen les espècies de Lluç, rap, gall, cigala, abadajet, sardina, cavalla, sorell, anchova, tonyina blanca, tonyina roja, peix espasa també nomenat emperador.\nEn el calt del Mediterràneu li corresponen el lluç, moll, sardina, gamba roja, boqueró o asseitó y tonyina roja.\nEn el calat de l'Atlàntic noroccidental nafo el (fletan), rata*, rajada, abadejo o bacallar i golleta.\nEn el calat de l'Atlàntic nort i lòceà artic el bacallar, rata* i gamba, (en [[castellà camrón).\nEn el calat de l'Atlàntic centre oriental cefalòpods, lluç, gamba, sardina, espàrits i túnits tropicals.\nEn el calat de l'Atlàntic suroccidental cefalòpods i lluç.\nEn el calat de l'Atlàntic suroriental túnits i crustàceus.\nEn el calat de l'Oceà Índic túnits i crustàceus.\nEn el calat de l'Oceà Pacífic túnits i afins.\nInformació anual de l'activitat de la flota peixquera espanyola.\nFent un resum d'este informe podriem dir que l'any 2018, de 9.207 bucs vigents a lo llarc del 2018, 8.050(87,5%) han realisat activitat peixquera i 1.157 han permaneixcut inactius (12,5%), inactivitat principalment concentrada en la flota artesanal, en la que 1.002 bucs no han eixercit cap activitat el 2018. Durant el 2018 han causat baixa definitiva en el cens, 235 bucs (24% sense ajuda) principalment de les modalitats d'arts menors i sege del Mediterráneu, i s'han censat 58 bucs de noves altes, que suponen en total, una disminució de capacitat de 3.352 GTs i 12.283 kw, per lo que es considera que la reestructuració de la flota s'està realisant de forma adequada, contribuint a una segmentació de la flota més d'acort en les oportunitats de peixca. L'Administració espanyola, ha continuat en 2018 la seua llínea d'actuació referent a l'ajust estructural de la capacitat peixquera, aplicant medides de gestió, competitivitat, diversificació, control i vigilància. Durant l'any 2018, es manté la certificació del sistema de gestió de calitat amparat per la certificació ISO 9001/2015. Font: \nSobre este assunt en concret podriem estar posant informació sense parar, aixina que millor fique un enllaç avall on podeu mirar tota l'informació en més calma. Informe Flota Peixquera (Ministeri d'agricultura, peixca i alimentació\nEl Pla Estratègic de la Aqüicultura Espanyola 2014-2020, aprovat en la Conferència Sectorial de Peixca el 16 d'abril de 2015, establix entre les seues accions dirigides a fomentar la competitivitat de la mateixa a través de l'I+D+i, el desenroll dels Plans Nacionals d'Aqüicultura. Els Plans Nacionals són proyectes de caràcter innovador i en un interés colectiu, enfocats al reforç de la competitivitat del sector a través del desenroll de coneiximents tècnics, científics o organisatius en les explotacions aqüícoles.\nLes temàtiques dels proyectes són les següents:\nMig ambient (mitigació i reducció de l'impacte ambiental, eficiència en l'us sostenible dels recursos, nous métodos de producció sostenible).\nCicle de vida i noves espècies (millores en l'alimentació animal, reducció de la dependència de la farina i l'oli de peix, millores en el benestar animal i en els métodos de sacrifici, patologies, estudis epidemiològics, profilaxis i control sanitari).\nProcessos, sistemes de gestió i organisació (tecnologies, estructures de cultiu i materials nous o millorats, automatisació de processos, estimació de biomassa, prevenció i gestió d'escapes, protecció front a depredadors, aforro energètic i energies alternatives).\nAspectes econòmics de la producció (viabilitat/rendabilitat econòmica d'una nova espècie, optimisació de costs dels processos de producció, estudis de viabilitat tècnica i/o econòmica de l'incorporació de tecnologia, gestió del coneiximent i tecnologies de l'informació i comunicació.\nEls beneficiaris de les ajudes per a l'eixecució d'estos proyectes són aquelles entitats públiques que desenrollen activitats d'innovació i desenroll tecnològic en l'àmbit de l'aqüicultura. Els proyectes han de contar en la participació de vàries entitats, i contemplen, entre les seues activitats, la validació o prova dels resultats en empreses del sector, sent d'especial rellevància l'implicació d'este des del plantejament inicial dels proyectes. La gestió d'estes ajudes es porta a terme des del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Mig ambient. Font: \nLa Secretaria de JACUMAR ve recopilant les senyes de producció i valor de l'aqüicultura marina i continental en Espanya des de l'any 1985, tal com se li va encomanar en la Llei de Cultius Marins. Per a això, solicita les senyes a les Direccions generals en competències en esta matèria en les Comunitats Autònomes, els unifica, els valguda i els posa a disposició dels usuaris en esta pàgina.\nJACUMAR conta en un grup de treball del que formen part els responsables de recopilació de senyes de producció de les Comunitats Autònomes, i en el que es treballa per a unificar criteris i establir la metodologia per a la comunicació de les senyes. Este grup treballa principalment en llínea a través de l'aplicació de grups de treball en la que s'incorporen i intercanvien els documents de treball. La consulta de senyes en esta pàgina Aqüicultura Producció es pot realisar per espècie o total nacional, utilisant ademés els següents criteris:\nPer espècie: Fase (viver o engordixca). Destí (comercial, ecològica o repoblament). Tipo (marina o continental). Comunitat Autònoma i Espècie/Grup d'espècies.\nProducció nacional: Fase (viver o engordixca). Destí (comercial, ecològica o repoblament). Tipo (marina o continental). Any/Periodo i Espècie/Grup d'espècies.\nPer a l'anàlisis d'estes senyes, s'han de considerar les següents definicions:\nProducció: cantitat de cada espècie cultivada que ix de l'establiment despuix de terminar una o vàries fases del seu cicle vital.\nValor: valor en euros de la producció en primera venda.\nViver: unitats produïdes de *alevines/llavors de les espècies objecte de cultiu.\nEngordixca: tonellades de les espècies objecte de cultiu engordides fins a la seua talla comercial.\nEspècies: les que s'arrepleguen en la Resolució de la Secretaria General de Peixca del llistat de denominacions comercials d'espècies peixqueres i d'aqüicultura admeses en Espanya.\nSegons la Secretaria General de Peixca i la Junta Nacional Assessora de Cultius Marins JACUMAR, dependents del Ministeri d'Agricultura, Peixca i Alimentació, en relació a la producció de talles comercials (Tn), l'aqüicultura marina de l'any 2018, va ser la següent:\nAnguilla Europea o (anguila europea en castellà (Anguilla anguilla)), en la Comunitat Autònoma d'Andalusia es varen produir 6'33 Tn. En Catalunya 0'33 Tn. I en la Comunitat Valenciana 339'40 Tn, sumant un total de 346,17 Tn.\nTonyina Roja o (atún rojo en castellà (Thunnus thynnus)), en la Comunitat Autònoma d'Andalusia es varen produir 1.177,92 Tn. En Catalunya 2.881,71 Tn. I en la Regió de Múrcia 3.515 Tn, sumant un total de 7.574,63 Tn.\nBaila (Dicentrarchus punctatus)), en la Comunitat Autònoma d'Andalusia es varen produir 0,14 Tn, sent la totalitat.\nBesuc o (besugo en castellà (Pagellus bogaraveo)), en la Comunitat Autònoma de Galícia es varen produir 108,08 Tn, sent la totalitat.\nCorbina o (corvina en castellà (Argyrosomus regius)), en la Comunitat Autònoma d'Andalusia es varen produir 19,74 Tn. I en la Comunitat Valenciana 3.909,50 Tn, sumant un total de 3.929,24 Tn.\nOrada o (dorada en castellà (Sparus aurata)), en la Comunitat Autònoma d'Andalusia es varen produir 763,17 Tn. En Canàries 1.971,73 Tn. En la Comunitat Valenciana 7.224,54 Tn. I en Múrcia 3.851 Tn, sumant un total de 13.810,44 Tn.\nPalaya Europea o (lenguado europeo en castellà i llenguado com castellanisme]] (Solea solea)), en la Comunitat Autònoma de Galícia es varen produir 0,04 Tn, sent la totalitat.\nPalaya Senegalesa o (lenguado senegalés en castellà i llenguado com castellanisme]] (Solea senegalensis)), en la Comunitat Autònoma d'Andalusia es varen produir 491,60 Tn. I en Galícia 401,70 Tn, sumant un total de 893'30 Tn.\nLlobarro o (lubina/róbalo en castellà (Dicentrarchus labrax)), en la Comunitat Autònoma d'Andalusia es varen produir 3.963,44 Tn. En Canàries 5.220,08 Tn. En Catalunya 99,08 Tn. En la Comunitat Valenciana 4.316,22 Tn. I en Múrcia 7.670 Tn, sumant un total de 21.268,82 Tn.\nLlissa o (mújoles/múgiles en castellà (Mugil spp)), en la Comunitat Autònoma d'Andalusia es varen produir 47,23 Tn, sent la totalitat.\nServiola o (pez limón en castellà (Seriola dumerili)), en la Comunitat Valenciana es varen produir 47,59 Tn, sent la totalitat.\nOblada o (rodaballo en castellà (Scophthalmus maximus)), en la Comunitat Autònoma de Cantàbria 30,10 Tn. I en la Galícia 7.965,28 Tn, sumant en total 7.995,38 Tn.\nSarc o (sargo en castellà (Diplodus sargus)), en la Comunitat Autònoma d'Andalusia es varen produir 1,82 Tn, sent la totalitat.\nDesglossats tots els peixos abans mencionats per Comunitats Autònomes, fan la suma total de 56.022,88, corresponent-li a la Comunitat Valenciana la major cantitat, concretament 15.837,25 Tn.\nEn relació a la producció ecològicahi ha que resaltar la que és fa en la Comunitat Valenciana:\nOrada o (dorada en castellà (Sparus aurata)), produint-se la cantitat de 120,38 Tn.\nLlobarro o (lubina en castellà (Dicentrarchus labrax)), produint-se la cantitat de 106,92 Tn.\n(Artemia salina en castellà (artemia salina)), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia la cantitat de 0'002 Tn.\nGamba de séquia atlàntica o (camarón de acequia atlántico en castellà (Palaemon varians)), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia la cantitat de 240,98 Tn.\nLlangostí blanc o (langostino blanco en castellà (Penaeus vannamei)), produint-se en la Comunitat Autònoma de Castella i Lleó la cantitat de 7,50 Tn.\nLlangostí mediterràneu o (langostino mediterráneo en castellà (Penaeus kerathurus)), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia la cantitat de 0,34 Tn.\nLlangostí tigre o (langostino tigre en castellà (Penaeus japonicus)), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia la cantitat de 1,38 Tn.\nFent la suma total de crustàceus la cantitat de 250,202 Tn.\nCuc de canut o tubo o (gusana de canutillo o tubo en castellà (Diopatra neapolitana)), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia la cantitat de 0,23 Tn.\nOrtiga o (ortiguilla en castellà (Anemonia sulcata)), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia la cantitat de 0,05 Tn.\nRotífer o (rotífero en castellà (Brachionus plicatilis)), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia la cantitat de 0,12 Tn.\nDins del moluscs, tenim els cefalòpodos:\nPolp o (pulpo en castellà (Octopus vulgaris)), produint-se en la Comunitat Autònoma de Galícia la cantitat de 0,84 Tn.\nDespuix els bivalvos en castellà, en les següents classes:\n(Abalón japonés en castellà (Haliotis discus hannai)), produint-se en la Comunitat Autònoma de Galícia la cantitat de 2,68 Tn.\nPechina bavosa o (almeja babosa en castellà (Venerupis corrugata)), produint-se en la Comunitat Autònoma de Galícia la cantitat de 247,43 Tn.\nPechina fina o (almeja fina en castellà (Ruditapes decussatus)), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia 0,02 Tn. En la de Catalunya 2,19 Tn. I en la de Galícia 144,19 Tn, fent la totalitat de 146,40 Tn.\nPechina japonesa o (almeja japonesa en castellà (Ruditapes philippinarum)), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia 0,20 Tn. En la de Catàbria 289,60 Tn. En la de Catalunya 8,29 Tn. I en la de Galícia 1.090,49 Tn, fent la totalitat de 1.388,58 Tn.\nBerberecho (Cerastoderma edule), produint-se en la Comunitat Autònoma de Catalunya la cantitat de 1,16 Tn, i en la de Galícia 348,78, sumant la totalitat de 349,94 Tn.\n(Escupiña grabada en castellà (Venus verrucosa)), produint-se en la Comunitat Autònoma de Balears la cantitat de 0,146 Tn i en la de Catalunya 0,027 Tn, fent un total de 0,17 Tn.\nClòchina o (mejillón en castellà (Mytilus galloprovincialis)), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia 935,62 Tn. En la de Balears 64,145 Tn. En la de Catalunya 3.201,14 Tn. En la Comunitat Valenciana 891,89 Tn. I en la de Galícia 278.707,76 Tn, sumant la totalitat de 283.800,56 Tn.\nNavaixa recta o (navaja recta en castellà (Ensis ensis)), produint-se en la Comunitat Autònoma de Catalunya la cantitat total de 7,80 Tn.\nOstra japonesa o (ostra japonesa en castellà (Crassostrea gigas)), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia 15,03 Tn. En la de Cantàbria 10,27 Tn. En la de Catalunya 231,16 Tn. En la Comunitat Valenciana 34,14 Tn. En la de Galícia 428,57 Tn. I en el Principat d'Astúries 26,42 Tn. Sumant un total de 745,59 Tn.\nOstra o (ostra plana en castellà (Ostrea edulis)), produint-se en la Comunitat Autònoma de Galícia la totalitat de 325,2 Tn.\nVieira de la mateixza forma en castellà (Pecten maximus), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia la cantitat total de 0,05 Tn.\n(Volandeira en castellà (Aequipecten opercularis)), produint-se en la Comunitat Autònoma de Galícia la totalitat de 1,14 Tn.\nAra passem als Gasteròpodos:\n^(Cañaílla en castellà (Bolinus brandaris)), produint-se en la Comunitat Autònoma de Catalunya la totalitat de 4 Tn.\nSent la suma total dels moluscs 287.020,44 Tn, repartit entre les Comunitats Autònomes nomenades.\nEn relació a la producció ecològica podem resaltar que tota la cantitat es produïx en la Cmunitat Autònoma d'Andalusia, concretament:\nClòchina o (mejillón en castellà (Mytilus galloprovincialis)), en una cantitat de 32,50 Tn.\nOstra japonesa o (ostra japonesa en castellà (Crassostrea gigas)), en una cantita de 12,07 Tn.\nAlgues nep o (algas nep en castellà (Algae)), produnit-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia la cantitat total de 5 Tn.\nAlga real o (argazo real o kombú de azúcar en castellà (Saccharina latissima)), produint-se en la Comunitat Autònoma de Galícia la cantitat de 0,41 Tn. I en el Principat d'Astúries 1'24 Tn, sumant la totalitat de 1,65 Tn.\nLletuga de mar o (lechuga de mar en castellà (Ulva lactuca)), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia la totalitat de 0,97 Tn.\nMicroalga, el mateix nom en castellà (Arthrosphira platensis), produint-se en la Comunitat Autònoma de Catalunya la totalitat de 0,03 Tn.\nMicroalga (Chlorella vulgaris), produnt-se en la Comunitat Autònma de Múrcia la cantitat total de 0,2 Tn.\nMicroalga (Isochrysis galbana), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia la cantitat total de 0,04 Tn.\nMicroalga (Nannochloropsis gaditana), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia la totalitat de 1,54 Tn.\nMicroalga (Spirulina spp), produint-se en la Comunitat Valenciana la cantitat de 0,10 Tn. En al d'Extremadura 0,05 Tn. I en la Regió de Múrcia 0,50 Tn, sumant entre les tres el total de 0,65 Tn.\nMicroalga (Tetraselmis chuii), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia la cantitat total de 0,43 Tn.\n[[Verdet marí** o (musgo marino en castellà (Gracilariopsis longissima)), produint-se en la Comunitat Aunònoma d'Andalusia la cantitat total de 0,62 Tn.\nSent la suma total de la producció d'algues la cantitat de 11,13 Tn repartides entre les Comunitats Autònomes nomenades.\nPer una atra banda i en relació a la producció de talles comercials (Tn), l'aqüicultura continental de l'any 2018, va ser la següent:\nEsturió beluga o (esturión beluga en castellà (Huso huso)), produint-se en la Comunitat Autònoma de Catalunya la cantita total de 1,38 Tn.\nEsturió del Danubio o (esturión del Danubio en castellà (Acipenser gueldenstaedtii)), produint-se en la Comunitat Autònoma de Catalunya la cantitat total de 0,36 Tn.\nEsturió estrelat o (esturión estrellado en castellà (Acipenser stellatus)), produint-se en la Comunitat Autònoma de Catalunya la cantitat total de 0,02 Tn.\nEsturió siberià o (esturión siberiano en castellà (Acipenser baerii)), produint-se en la Comunitat Autònoma de Catalunya la cantitat total de 2'06 Tn.\nTenca, el mateix nom en castellà (Tinca tinca)), produint-se en la Comunitat Autònoma de Castella i Lleó la cantitat de 1 Tn. I en Extremadura 28 Tn, sumant entre les dos la cantitat de 29 Tn.\nTilapia del Nilo, en el mateix nom en castellà (Oreochromis niloticus)), produint-se en la Comunitat Autònoma del Pais Vasc la cantitat de 3 Tn. I en la Regió de Múrcia 1,90, fent la suma de 4,90 Tn.\nTruita arc iris o (trucha arco iris en castellà (Oncorhynchus mykiss)), produint-se en la Comunitat Autònoma d'andalusia la cantitat de 1.522,44 Tn. En la de Cantàbria 181,11 Tn. En la de (Castilla i la Mancha en castellà 818,73 Tn. En la de Castella i Lleó 2.880,71 Tn. En la de Catalunya 1.963,69 Tn. En la Comunitat Foral de Navarra 155,57 Tn. En la de Galícia 1.638,31 Tn. En la del Pais Vasc 170,12 Tn. En la del Principat d'Astúries 1.153,12 Tn. Sumant entre totes les Comunitats nomenades la cantitat de 10.483,80 Tn.\nTruita comú o de riu, (trucha común o de río en castellà (Salmo trutta fario)), produint-se en la Comunitat Autònoma de Castella i Lleó la cantitat de 0,81 Tn. En la de Catalunya 0,95 Tn. I en la Foral de Navarra 53,70. Sumant un total de 55,46 Tn entre les tres Comunitats.\nSent la suma total de la producció de peixos la cantitat de 10.576,98 Tn repartides entre les Comunitats Autònomes nomenades.\nEn quant a la producció ecològica, la mateixa queda de la següent manera:\nEsturió o (esturión en castellà (Acipenser sturio)), produint-se en la Comunitat Aunònoma d'Andalusia la cantitat total de 4,17 Tn.\nEsturió del Adriàtic o (esturión del Adriático en castellà (Acipenser naccarii)), produint-se en la Comunitat Aunònoma d'Andalusia la cantitat de 9,74 Tn. I en la Foral de Navarra 15,75 Tn, sumnt entre les dos la totalitat de 25,49 Tn.\nTenca, el mateix nom en castellà (Tinca tinca)), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Extremadura la cantitat de 0'50 Tn.\nTruita arc iris o (trucha arco iris en castellà (Oncorhynchus mykiss)), produint-se en la Comunitat Autònoma de (Castilla y la Mancha en castellà) la cantitat total de 11'25 Tn.\nI per últim la producció per a la repoblació d'individus adults, aqüicultura continental corresponent a l'any 2018 les següents cotes:\nBarp mediterràneu o (barbo mediterráneo en castellà (Luciobarbus guiraonis)), produint-se en la Comunitat Aunònoma de (Castilla y la Mancha en castellà) la cantitat total de 10.000 Tn.\nFartet de la mateixa en castellà (Aphanius Iberus)), produint-se en la Comunitat Aunònoma d'Andalusia la cantitat de 100 Tn.\nFlare o (fraile en castellà (Salaria fluviatilis)), produint-se en la Comunitat Aunònoma d'Andalusia la cantitat de 150 Tn.\n(Salinete en castellà (Aphanius baeticus)), produint-se en la Comunitat Aunònoma d'Andalusia la cantitat de 100 Tn.\nSalmó de l'Atlàntic o (salmón del Atlántico en castellà (Salmo salar)), produint-se en la Comunitat Aunònoma de Galícia la cantitat de 50 Tn.\nTenca, el mateix nom en castellà (Tinca tinca)), produint-se en la Comunitat Autònoma de (Castilla y la Mancha en castellà) la cantitat de 500 Tn. I en Extremadura 10.000 Tn, sumant entre les dos la cantitat de 10.500 Tn.\nTruita arc iris o (trucha arco iris en castellà (Oncorhynchus mykiss)), produint-se en la Comunitat Autònoma de (Castilla y la Mancha en castellà) la cantitat total de 12.000 Tn.\nTruita comú o de riu, (trucha común o de río en castellà (Salmo trutta fario)), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia la cantitat de 7.500 Tn. En la de (Castilla y La Mancha) en castellà 4.000 Tn. En la de Catalunya 10.000 Tn. En la Foral de Navarra 30.000 Tn. En la de Galícia 2.000 Tn. I en la de la de La Rioja 300 Tn. Sumant un total de 53.800 Tn entre totes les Comunitats nomenades.\nLa suma total de tots els peixos fa la cantitat toal de 86.700 Tn repartit entre totes les Comunitats.\nCarranc de riu autòcton o (cangrejo de río autóctono en castellà (Austropotamobius pallipes)), produint-se en la Comunitat Autònoma d'Andalusia la cantitat de 500 Tn. I en la de (Castilla y La Mancha) en castellà 100 Tn, fent la suma total de 600 Tn.\nEn esta última tabla no disponem de senyes respecte a les Comunitats Autònomes d'Aragò i les Illes Balears.\nFont d'informació: Senyes oficials concretes nomenades anteriorment\nOrganisació de les Nacions Unides per a l'Alimentació i l'Agricultura Ministeri d'agricultura, peixca i alimentació AQÜICULTURA\nMinisteri d'agricultura, peixca i alimentació AQÜICULTURA PRODUCCIÓ\n↑ Shehadeh, Z. (2002) Aquaculture country profile. Draft internal FAO/FI document. Rome, FAO.;\n↑ Muir, J.F. (1995) Aquaculture development trends: perspectives for food security. Japan/FAO Intern. Conf. on Sustainable Contribution of Fisheries to Food Security, Kyoto, Japan, 4-9 December 1995. Doc. KC/FI/95/TECH/4. 133p.;\n↑ http://www.magrama.gob.es/es/estadistica/temas/estadisticas-pesqueras (elaborat per Pereda Perez, P.)\nObtingut de «http://www.lenciclopedia.org/index.php?title=Aqüicultura&oldid=165690»


Unes 1.500 persones han assistit als funerals de Ronny Tapias, el noi colombià de 17 anys que va morir apunyalat quan sortia de l'Institut Sant Josep de Calassanç, on estudiava. A petició de la família, la cerimònia s'ha fet en la més estricta intimitat, i els assistents portaven una flor blanca en homenatge al difunt. Les investigacions policials no han trobat, de moment, el mòbil del crim, ni poden assegurar que fos obra d'una banda juvenil organitzada. Mentrestant, la mort de l'estudiant ha provocat que pares, professors i alumnes busquin fórmules perquè un cas així no torni a passar.\n31/10/2003 - 00.00 Actualitzat 04/12/2019 - 14.16\nEl funeral pel jove Ronny Tapias s'ha celebrat al Tanatori de Collserola. Molts dels assistents han decidit portar una flor blanca per homenatjar el noi assassinat dimarts passat quan sortia de l'institut. A la cerimònia, que s'ha celebrat sense que hi entressin les càmeres per desig de la família, hi han anat molts companys, pares i mestres del centre on estudiava. Els alumnes de l'institut Sant Josep de Calassanç de Barcelona continuen consternats per l'assassinat del seu company Ronny Tapias. El centre ha suspès les classes fins dimarts de la setmana que ve en senyal de dol, i a l'espera que tothom pugui recuperar la serenitat. La policia ha fet saber que agents de paisà vigilen l'institut des de fa una setmana, però només dues hores al migdia, després que el mateix centre va detectar grups de joves que amenaçaven i robaven els estudiants a la sortida. La Guàrdia Urbana també hi va reforçar la vigilància, però la va retirar fa pocs dies en descartar que hi pogués haver incidents. A part d'aquests revelacions, el cas també ha provocat mobilitzacions. L'associació de mares i pares de l'institut s'ha reunit amb els caps policials del districte i, juntament amb els veïns, han començat a recollir firmes per exigir mesures educatives i polítiques que evitin un altre cas com aquest. Fins i tot, l'associació d'instituts de secundària de Catalunya ha reclamat la creació d'un òrgan que coordini serveis socials, policials i educatius per eradicar els brots de violència juvenil. La investigació se centra a intentar trobar imatges dels possibles agressors a les càmeres d'entitats financeres o d'estacions de metro de la zona. La Conselleria d'Interior no veu gens clar que els autors siguin membres d'una banda juvenil organitzada, i el mòbil de l'assassinat continua sent una incògnita. Fa cinc mesos un jove equatorià va ser apunyalat a la zona Mentre la policia segueix investigant, es van coneixent altres episodis de violència. En un locutori, situat a la dreta de l'Eixample, a uns carrers d'on Ronny Tapias va ser assassinat, recorden que, fa cinc mesos, uns joves hi van entrar a buscar un noi equatorià de 16 anys i se'l van endur. Els treballadors van veure com una colla l'apallissava i com, finalment, va ser apunyalat. Tot i això, els veïns de la zona i els mateixos treballadors del locutori asseguren que és un barri tranquil i que no han sentit parlar mai més de casos semblants.\nUn jove de 17 anys mor apunyalat a Barcelona per un grup de cinc persones


Tannu Tuva: If you love to read ... #Libraries #Biblioteques\nPublicado por Brian en 13:31\nmúsica: ni temps ni espai 21 d’octubre de 2013 a les 0:46\nJo he intentat fer això amb les meves filles, però he de reconeixer que no he estat gens constant. Hauré de tornar-hi :)\nBrian 23 d’octubre de 2013 a les 10:50\nSi, animeu-vos! Si les agrada llegir, ho passaran molt bé. Als nostres els encanta quan anem i els deixem sols mig hora remenant, fullejant, triant, és un "treasure box" per a ells.


Arxiu de notícies de Urbanisme i infraestructures publicades en Benissa en el mes de Maig del 2018\nArxiu de noticies de Urbanisme i infraestructures en Benissa - Maig 2018\nObres Públiques i Cultura confirmen que el Pont del Quisi es reforçarà, mantenint el seu estat original\nUn nou avanç en les gestions per a continuar les obres de modernització de la Línia 9 del TRAM d'Alacant (Benidorm-Dénia) al seu pas per Benissa. Ahir va tenir lloc a Benissa una nova reunió entre representants de l'Ajuntament local, FGV i les Conselleries d'Obres Públiques i Cultura, en la...\nL'Ajuntament de Benissa segueix realitzant gestions per a poder comptar amb un consultori mèdic en la zona d'urbanitzacions properes a la franja litoral. Aquesta setmana, Manuel Juan, regidor de la Zona Costanera i Urbanisme, i Fernando López Corsi, regidor de Residents Estrangers i Turisme, es...\nBenissa avança gestions per a reformar els seus tres centres educatius amb ajudes de 500.000 €\nEl Ple de Benissa celebrat ahir, dimarts 30 de maig, va aprovar la proposta de la regidoria d'Educació per a beneficiar-se del Pla Edificant, pertanyent a la Conselleria, i poder reformar i millorar els CEIP Pare Melchor i Manuel Bru i l'IES Josep Iborra. La intenció, en l'actual fase 2...


ELS PECADORS FELIÇOS\nUn leprós (Mt 8,2) s'acosta a Jesús i li diu: Si vols, pots netejar-me i Jesús li respon: vull, queda pur. Més enllà de la curació d'aquest leprós podem descobrir en aquestes paraules la mateixa "lògica" del Regne que Jesús introdueix en el món. Jesús, per sobre de qualsevol consideració, va venir a curar-nos, i ve a les nostres vides per curar-nos.\nCom a contrast a aquesta actitud misericordiosa de Jesús també podem descobrir la manera d'actuar del món, i de manera particular el dels fariseus. Veiem en aquest mateix passatge que després d'alliberar l'endimoniat (34) "el poble sencer va sortir a trobar Jesús, i en veure-ho, li van pregar que s'anés fora d'allà". Jesús havia donat permís als dimonis per quedar-se als porcs a canvi de deixar lliure l'endimoniat i els porcs s'havien precipitat pel penya-segat. Aquella gent s'hi havia quedat sense porcs. Això és el que més els importava. No els importava l'endimoniat, sinó el seu guany. Aquesta és la "lògica" cruel del món.\nEls successos en els quals podem veure reflectida aquestes dues maneres de sentir i actuar són constants i explícits. L'evangeli (Mt 8,16) explica que "al vespre, li van presentar molts endimoniats; i amb la seva paraula va fer fora els esperits i va curar tots els malalts perquè es complís el que havia anunciat el profeta Isaïes: Ell va portar les nostres febleses i va carregar amb les nostres malalties"\nSorprèn especialment que curi un paralític i que la discussió posterior que mantenen els fariseus no sigui sobre la curació i l'alegria de tornar a caminar de nou sinó sobre la font lícita o no de tal poder, fins al punt que Jesús (Mt 9, 6) mostra el miracle com una prova del poder que té de perdonar. Doncs perquè veieu que el fill de l'home té poder a la terra de perdonar pecats, diu al paralític: pren la llitera i vés-te'n a casa. Encara que sembli mentida l'escàndol dels fariseus davant l'actuació de Jesús els impedeix veure l'essencial. Per a ells, el de menys és que el paralític camini. El que els preocupa és no poder controlar amb les seves normes aquest poder que Jesús posa al servei de l'amor que Déu ens té. No ens ha d'estranyar que això que ells no valoren: que el paralític camini, és justament el que més valora ell. Estem davant la col·lisió frontal de dues lògiques irreconciliables.\nDesprés de cridar a Mateu, "molts pecadors van venir i es van posar a taula amb Jesús i els seus deixebles" És clar. No ens ha d'estranyar. En companyia de Jesús als pecadors estan segurs, i -com és habitual- hi arriben els fariseus per molestar. Jesús els respon amb una claredat que mai hauríem d'oblidar: no tenen necessitat de metge els que tenen salut, sinó els malalts. Aquesta és la consciència que Jesús té respecte de la seva missió. I per si algú ho dubta, afegeix: Aneu i apreneu el que significa: Misericòrdia vull i no sacrifici. Un pot interpretar el que vulgui, però no es pot negar que aquestes paraules són molt clares. No he vingut a cridar els justos, sinó els pecadors, és a dir, que no només estem feliços els pecadors amb Jesús sinó Jesús amb nosaltres. Els que sobren són els fariseus, ells que están tan sans.


El grafè podria ser clau per controlar l’evaporació d’aigua\nEls recobriments de grafè poden oferir la capacitat de controlar el procés d'evaporació d'aigua de diverses superfícies, segons una nova investigació. L'estudi, realitzat per un equip de l'Acadèmia Xinesa de Ciències i el Centre d'Innovació Col·laborativa de Quantum Matter (Beijing, Xina), va analitzar les interaccions de molècules d'aigua amb diverses superfícies cobertes de grafè.\nL'evaporació de gotes d'aigua és un fenomen omnipresent i complicat, i té un paper fonamental en la natura i la indústria. Comprenent el seu mecanisme a escala atòmica, i controlant la taxa d'evaporació racionalment, serà important per a aplicacions que inclouen la transferència de calor i el control de la temperatura corporal, però continua sent un repte important.\nEls experiments, van mostrar que un recobriment de grafè controla l'evaporació de l'aigua reduint la velocitat d'evaporació en superfícies hidrofíliques i accelerant l'evaporació en les hidròfobes.\nEncara és més important la troballa que el grafè és transparent per a l'evaporació. Quan una superfície hidrofílica està recoberta amb grafè, la línia de contacte de la goteta d'aigua es redueix dramàticament o s'allunya, a causa de l'ajustament en els angles humits, que provoca canvis en la velocitat d'evaporació.\nEls investigadors volien comprendre la transparència en l'evaporació provocada pel grafè i descobrir la seva estructura subjacent a l'escala atòmica. Per això, es van realitzar simulacions de dinàmica molecular sobre evaporació de gotes d'aigua sobre superfícies amb o sense revestiment de grafè.\nPer primera vegada, van identificar el mecanisme a escala atòmica per a esdeveniments d'evaporació induïts per substrat. Es va trobar que la molècula d'aigua forma un estat precursor a la línia de contacte abans que s'evapori.\nUna altra anàlisi va mostrar que la densitat d'aigua en els estats de transició d'evaporació és més gran a la línia de contacte i, a continuació, disminueix exponencialment a mesura que s'allunya del substrat. La desorció d'aigua única a la línia de contacte domina el procés d'evaporació de les gotes. No alterar l'energia d'unió d'una única molècula d'aigua, té efectes insignificants sobre l'evaporació de la línia de contacte.\nEls resultats són un descobriment important sobre l'evaporació mitjançant el grafè i també apunten a noves maneres de controlar racionalment el procés d'evaporació, per aplicacions realistes en transferència de calor.\nUsant experiments complementats amb simulacions de dinàmica molecular, s'ha proporcionat una visió fascinant dels mecanismes moleculars que governen l'evaporació de gotes d'aigua en substrats recoberts amb grafè tecnològicament rellevants.\nLes investigacions demostren que la humectabilitat és l'únic responsable dels canvis en la velocitat d'evaporació i, simultàniament, obren diversos temes interessants per a futures investigacions, com la incorporació d'efectes moleculars (per exemple, nanofilms precursors i fluctuacions tèrmiques) en el modelatge macroscòpic.\nFont: Institut de Física


Diumenge arriba una nova edició del Concurs de Pintura Ràpida Lina Font - Web de l'Ajuntament de Begues\nData i hora oficial 26.06.2019 | 14:01\nDiumenge arriba una nova edició del Concurs de Pintura Ràpida Lina Font\nEl certamen, organitzat per l'associació Artesans de Begues i l'Ajuntament, estableix un premi de 500 euros per a la persona guanyadora, i de 100 euros per a la classificada en segon lloc.\nEl 6 de maig se celebrarà la quarta edició del Concurs de Pintura Ràpida Lina Font, organitzat per Artesans de Begues i l’Ajuntament. La persona guanyadora del certamen s’emportarà 500 euros, i la que quedi en segon lloc, 100 euros. En el primer cas, l’obra quedarà en propietat de l’Ajuntament, mentre que en el segon continuarà sent de la persona autora.\nEn el concurs podran participar les persones majors de 12 anys que s’inscriguin el mateix dia del certamen a Cal Pere Vell, de vuit a deu del matí. La inscripció serà gratuïta. Les persones participants tindran fins a dos quarts de dues de la tarda per lliurar les obres, que hauran de ser pintures a l’oli, acríliques o aquarel·les sobre qualsevol indret, edifici, paisatge o entorn de Begues.\nEl jurat, format per representants de l’associació Artesans de Begues, de l’Ajuntament i per persones relacionades amb el món de l’art, es reunirà a partir de dos quarts de dues de la tarda per veure les obres i per eliminar, en successives votacions, les que no es considerin mereixedores del premi, fins a proclamar les persones guanyadores. A les dues de la tarda es procedirà al lliurament dels premis.\nCoonsulteu les bases per a més informació.


Carbonless Paper rotllo adsorció de tints - notícies - Suzhou Guanhua Paper fàbrica\nAdsorció de rotllo de carbonless Paper de colorants\nCarbonless Paper rotllo adsorció de colorants\nNo hi ha taques de paper carbó\nResum: 1 pasta de color ha de ser emmagatzemat al sec, fresc, no subjectes a la llum del sol i marcats amb una marca de clar, no es barregen, després de prendre la pasta ha de ser bo evitar que els canvis de pasta. 2 perquè el farcit de document absorbirà tints, es basa en document base que contenen\n1 pasta de color ha de ser emmagatzemat al sec, fresc, no subjectes a la llum del sol i marcats amb una marca de clar, no es barregen, després de prendre la pasta ha de ser bo evitar que els canvis de pasta.\n2 perquè el farcit de document absorbirà el tint, es basa en el document base de rebliment contingut apropiat augment o disminueixen la quantitat de pasta.\n3 producció dels diferents fabricants de pasta color, contingut sòlida del producte i qualitat són també diferents. Per tant, la producció d'un lot de paper amb el mateix lot del mateix lot de color de pasta. (Vegeu també per pintar de paper lliure de carboni)\n4 condiment quan la bateria sense ús paper carbó, afegirà una varietat de matèries químiques i l'ordre del color fàcilment no pot invertir l'empresa rodet paper carbó, per ser estrictament d'acord amb els requisits del procés de fer, o fer fl pintura Ake tambor paper carbó, paper aparèixer taques.\n5 afegir el color de la pintura de la demanda adhesiu, lleugerament superior a la pintura blanca.\n6 si no podeu utilitzar una mena de pasta amb el color, pot utilitzar dos tipus de pasta de color per a color, però en ordre per no fer ombra fosca, una pasta de bon color no superin la quantia d'una altra pasta 10%. 7 reemplaçar el color, ser segur per colpir el barril, acumulador, alimentar la canonada, corró de revestiment, com ara rentar un tambor sense paper carbó net a l'engròs, per evitar la barreja de color.\nCarboni lliure còpia paper tenyit, és essencial per aprofitar el tint consumit en la superfície de treball, l'ús de les mesures anteriors poden ser una bona solució a aquest problema, per aconseguir\nBon efecte tintat. El paper de còpia carbonless es divideix en superior, mitjà, superiors i superiors costats del paper. Poden copiar les parts davanteres i posteriors del paper i dues fulles de paper o dos fulls de paper no pot produir un efecte de còpia. Al costat oposat del paper, els costats positius i negatius del treball, la part davantera del paper estan disponibles per a les molècules químiques donar-li a la superfície. Les empreses treball carbonless còpia d'explicar les característiques del paper lliure de carboni\nCòpia del coixí d'escriptura "paper de còpia", directa redacció còmode estalvi de temps, nombre complex 2-6 pàgines, elèctrics que imprimint pàgines 2-10, pot en gran manera millorar l'eficiència i adaptar-se a les necessitats de modernització.\nCòpia l'escriptura clar, clar, no desapareixen, per evitar l'alteració, imitació.\nNo contaminar els dits, roba i altre papereria paper, mantenir net.\nAmb una varietat de colors, fàcils d'identificar el processament.\nUn parell de: Característiques del Paper mèdic\nSegüent: Quina és la diferència entre el Paper de Bond i bitllets de Paper?


Quaderns d'Història de Lloret: Un torpede a la platja de Lloret\nUn torpede a la platja de Lloret\nJoan Planet Gallart (Lloret de Mar, 1928)\nJOAN PLANET GALLART\n(Lloret de Mar, 1928). Fill de carnissers, Joan Planet ha dedicat tota la seva vida a aquest ofici. Entre els anys 1974 i 1976 va ser regidor de l'Ajuntament de Lloret de Mar, població on encara viu.\nJo era un nen de vuit anys que juntament amb el meu germà Francisco ajudàvem el nostre pare a vendre xais pel poble de Lloret de Mar just abans que esclatés la guerra. A casa teníem un ramat que portàvem a pasturar pels boscos de les rodalies com petits homes. En aquells temps difícils, sempre hi havia notícies i successos que la gent del poble s'afanyava a comentar, però foren tres fets els que, a la meva edat, em van colpir.\nEl primer esdevingué un dia que el meu pare va voler que l'acompanyés a Cassà de la Selva a negociar xais, agafat al darrere de la seva moto, una BSA molt maca i que feia molt de goig que li servia per fer la seva feina. Quan baixàvem el cim de la muntanya dels Hostalets, ja en el pla, en direcció a Vidreres, vàrem haver d'aturar-nos. En acostar-nos-hi lentament, vàrem saber de seguida el que estava passant en sentir els crits i les veus exaltades que deien: «Hem mort un rec tor!, …farem una fossa per cremar-lo i enterrar-lo!» Jo, arrecerat a l'esquena del meu pare, vaig veure fugaçment amb por i confusió el cos d'aquell capellà estirat a terra, encara amb la negror de la seva sotana. Veient aquella escena, em vaig quedar en silenci, amb el cor glaçat i compungit mentre el meu pare s'afanyava a allunyar-nos d'allà.\nJa de tornada a Lloret, a l'entrada del poble, vam trobar un control. L'autoritat ens va aturar i va requisar la moto al meu pare sense gaires miraments: «És per la causa» –digueren ells amb prepotència. Tot i els precs i raons del meu pare, vàrem haver de tornar a casa a peu [...].\nEl segon succés fou l'enderroc d'una part de l'església parroquial de Lloret. Recordo com varen destrossar el porxo amb arcades que hi havia a l'entrada principal i també que hi havia un gran Sant Crist, preciós i guarnit amb les mans i els peus de plata, que era venerat amb devoció pels parroquians de la vila, que fou trinxat sense cap mirament [...]. Més tard es va utilitzar l'església com a corral d'un ramat de xais que varen reunir els milicians, amb més de 400 caps, que després s'endugueren cap a la frontera [...].\nQuan podia, me n'anava sol o amb d'altres nois de la meva edat a córrer pel poble amb bicicleta. Un dia érem tots plegats a la platja gran de Lloret banyant-nos, quan vàrem veure un vaixell molt gran, era el Ciudad de Barcelona. Un gran vaixell de passatgers que anava carregat de material per al front i duia voluntaris internacionals. Anava lentament vorejant tota la costa quan de sobte un gran torpede va passar fregant la cuixa d'un dels meus amics i va anar a parar a la platja. Fou el llançament fallit d'un submarí. Aquell torpede feia més de sis metres de llarg. Després d'aquell primer enrenou, més tard es va sentir arreu una explosió provinent del mar, prop de la punta de la Tordera; el vaixell havia estat tocat per un segon torpede. Vàrem córrer cap als penya-segats de la Dona Marinera, des d'on podíem veure com les barques dels pescadors s'atansaven cap a aquell indret per socórrer els nàufrags i ferits. Recordo que després d'aquell esfondrament anava, de tant en tant, amb la meva bicicleta al port de Blanes, on es podia veure com descarregaven tot de material que treien de les bodegues del vaixell. Per aquelles dates, un dia que també ens banyàvem a la platja vaig treure de l'aigua una sabata que vaig llençar sobre la sorra i per sorpresa meva aquella sabata duia el peu a dintre!\nAquest testimoni forma part del recull de relats sobre les vivències de la guerra dels gironins , que s'editarà en forma de llibre, a principis del 2009, amb motiu setantè aniversari de la fi de la Guerra Civil. És una iniciativa conjunta de El Punt, la editorial Curbet i Museu Memorial de l'Exili.\nFont: Punt Diari 5.10.2008


❱ ※ Instalación / Fabricación Rejas en Castellví de Rosanes\nInstalación de rejas en Castellví de Rosanes\nINSTALADOR DE REJAS EN CASTELLVÍ DE ROSANES\nEn Fervalles consideramos de vital importancia el servicio de la instalación de nuevas verjas, así como en cada uno de nuestros servicios. Por eso mismo, contamos con una extensa plantilla de profesionales, técnico en cada uno de sus campos, y con formación cualificada para ejercer cada puesto. Nuestro equipo de profesionales le dará un trato personalizado y educado, y harán Instalación de rejas en Castellví de Rosanes de su nueva valla algo extremadamente rápido, haciéndole la obra mucho más amena.\nFABRICANTES DE VERJAS EN CASTELLVÍ DE ROSANES\nPRECIOS DE INSTALACIÓN DE REJAS EN CASTELLVÍ DE ROSANES\nFABRICACIÓN DE REJAS EN CASTELLVÍ DE ROSANES\nInstalación rejas Castellví de Rosanes\nCerrajero rapido Castellví de Rosanes


Revista Química Textil - Associació Industrial Textil Procés Cotoner | Guia BCN: agenda d'activitats, directoris i cursos de Barcelona Revista Química Textil - Associació Industrial Textil Procés Cotoner\nRevista Química Textil - Associació Industrial Textil Procés Cotoner\nRevista Química Textil -\nG.V. Corts Catalanes, 0670\nGremi Artesà TèxtilC Viladomat 174 (Eixample)\nCoordinadora Empresarial Tèxtil de CatalunyaC Viladomat 174 (Eixample)\nAssociació Industrial Textil Procés CotonerG.V. Corts Catalanes 670 (Eixample)


La :rata_ no és un mamifer - Llibreria La Gralla\nHome / noticies / La :rata_ no és un mamifer\nLlibreria La Gralla 4.11.16 noticies\n:Rata_ és un autor posant els budells en un text_/ és quan no pots evitar regalar el llibre que acabes de llegir_/ és quan coincideix qui necessita llegir amb qui necessita escriure_/ és quan qui escriu assumeix les conseqüències_/és quan qui ho dona tot, ho rep tot_/ és quan ens atrevim a tot_/ és quan un autor exclama: no em molestin amb l'estil ni l'estructura, això no és una novel·la, collons, m'estic jugant la vida_/ és quan escriure, editar i llegir són el mateix_/és quan hi ha espai per al silenci_/ és intensitat i repòs, anar i tornar a la vegada_/ és l'ànima impresa_/ són els gladiadors que encara no han mort_/ és revolta_/ és epidèmia secreta_/ és misteri_/ és ritual_/ és dolor i felicitat_/ és respecte mutu_/ és agraïment_\n:Rata_ és una editorial independent\n:jo també són :Rata_\nLLIBRES AMB ÀNIMA ESCRITS DES DE LA NECESSITAT\nSempre és una bona notícia el naixement d'un segell editorial i :Rata_ a més a més, ho fa amb la promesa de publicar només aquells llibres que els autors necessitin escriure, aquells que s'escriuen des de les entranyes i que, com deia Bukowski, són històries secretes, subterrànies i fugisseres; per això no surten mai a la superfície editorial.\nIolanda Batallé, l’editora, vol donar llum a totes aquestes històries això sí, amb un màxim de 10 - 12 títols l'any. Us presentem els primers que han arribat a la llibreria:\nNatàlia Carrero:Rata_ Editorial\nValentina Cruz busca en la literatura l'autenticitat que la vida li nega, s'encara a l'escriptura com en un mirall trencat que li retorna les seves ferides, s'entrega a la lectura exigent, a la que requereix esforç, a la que tot ho qüestiona. És aquí on busca el seu espai, un lloc incòmode però l'únic on sobreviure.\nVeure fitxa de llibre AQUI\nSanmao és camí, és recerca i és vida, però sobretot és llibertat. Chenping, Echo, Sanmao: tres noms, tres nacionalitats que il·lustren la naturalesa errant de l'autora, de qui va fer del camí i dels qui el transiten la seva llar. Sanmao, caminant infatigable, fa bona la dita que la vàlua i la quantitat del tresor són sempre ínfimes si se les compara amb l'aventura que les va precedir; per gran que sigui el botí, sempre significa el mateix: l'arribada a un final, a un punt de no retorn, al nostre destí. Sanmao va fer del camí i la seva vida la més gran de les obres. La veu de Sanmao està destinada a ser universal pel que hi ha de particular en ella. Diaris del Sàhara, publicada l'any 1976, recull els anys que l'autora i el seu marit, José Quero, van viure al continent africà. Novel·la de viatges i memòries, Diaris del Sàhara és una carta d'amor incondicional i un cant a la vida que ens ofereix un testimoni directe de la trobada cultural que va viure la jove parella a l'entorn saharaui. :Rata_ descobreix i publica per primera vegada al nostre país una de les veus més enigmàtiques i captivadores del continent asiàtic. Per mèrits propis, Sanmao hauria de ser considerada un clàssic del segle XX.\nCertament, espero que els amics que m'estimen entenguin la meva situació. Si us plau, que no us sàpiga greu que no ens puguem veure, l'avantatge de la literatura és que cada lector recrea l'obra en el moment de llegir. La Sanmao de carn i ossos no és més que algun dels seus petits personatges.\nEn vindran més i prometen molt. Dos dels títols previstos ha estat guardonats amb el Dylan Thomas un, i el Man Broker l'altre... oi que és una bona carta de presentació?


Barna Centre, Associats, La Manual Alpargatera\n· Contacte: https://www.lamanual.cat/\n· Xarxes Socials: Facebook: https://www.facebook.com/ManualAlpargatera\nLa Manual Alpargatera va ser el primer taller que va fer espardenyes de moda, ja al 1940, abans les espardenyes eren considerades com un tipus de calçat de pagès, de classe baixa, tradicional del país.\nFins vint anys després d’això, vam ser l’única empresa que es va atrevir a portar les espardenyes al món de la moda. Anys més tard alguns altres (ja en els anys setanta), començaran a fer-ho també, i ara tot tipus de persones consideren les espardenyes com una peça molt de moda.


Mariona: Mètode Suunto\nque guapo, no????\nJo també porto un suunto, es una marca menys coneguda que polar pero molt molt bona.\net vas perdre el sopar, l'any que ve has de fichar pel rayoazul team.\nSuunto es molt bo i molt conegut, sobretot per muntanyès, us ho dic jo que li vaig regalar un a my husband fa tres anys.\nEn fi guapa, bones festes, que tinguis bons regals i sobretot que t'ho passis bé!!!\nForça interessant això del mètode suunto! jo passo bastant però del tema pulsometres, no n'he sigut gaire amic mai...\nCrec que ara la grip em toca a mi, ahir ja vaig estar tota la tarda i nit al llit, evui sembla que estic un xic millor però no vull llençar les camanes al vol!!!\nAl DIR on vaig (el de Castillejos) un dia van fer una prova pilot d'aquest mètode. Van repartir-nos pulsòmetres a tots i van asignar-nos un número i a la pantalla, com bé expliques, veiem a quantes pulsacions anàvem. I amb això es va quedar, amb una prova...\nMolt divertit això del Suunto.\nJo entinc un pero sense pulsometre el faig servir per muntanya, te altimetre y es poden pasar les dades de la sortida al ordinador. El faig servir poc, quant m'el van regalar em vaig adonar que això d'analitzar dades no va en mi, no tinc temps, je,je..\nIvan, ja estem pensant en el mercat de fitxatges de l'any vinent? jeje\nRosa, si m'han dit que Suunto és molt conegut per muntanya. Igualment que vagi molt bé!\nKarli, cuida't molt!! Veig que els virus han deixat la comarca l'Osona per anar cap al Maresme...\nJordi, he estat al DIR de Castillejos un parell de vegades i és immens! Sembla un centre hospitalari. El primer dia m'hi perdia!!!\nFerran, jo també tinc un pulsòmetre polar i últimament està força abandonat per falta de temps.\nVeig que ja tornes a entrenar. Doncs vinga, no volguis còrrer massa ara que encara que no et conegui et conec...\nbon mètode, eps, i comença't a llevar abans de les 14h que s'ha d'entrenar eh!jejejeje ...\nÒscar, massa poca canya... a veure si espavilo!\nSanti, llevar-me abans de les 2? Això és demanar molt! jajjaja\nQuè tal Mariona?\nJa fà uns mesos que a nosaltres, al Àccura, també van venir els de Suunto a fer-nos aquesta demostració i la veritat és que té un aspecte molt molt positiu i és que els socis prenen consciència de la importància d'entrenar amb pulsímetres i controlant-se la seva freqüència cardíaca, ja que molts practicants d'spinning es prenen moltes clases com si fossin autèntiques competicions, intentant arribar sempre al límit, i això obviament no és bó, però aquí entra en joc la feina del monitor/educador i que gràcies al pulsímetre és més fàcil portar-la a terme.\nMiguel Angel, doncs jo precisament és quan porto el pulsòmetre que m'ho agafo com una competició, jeje... ;-)


Els catalans agiten la xarxa i el carrer per l’11 de septembre | Communication Matters\nCartell de la concentració unitària per la independència de Catalunya\nPublicat a Global Voices l’11 de setembre de 2012.\nCatalunya s’aproxima a la seva diada nacional, l’11 de setembre. Enguany arriba de la mà d’un augment històric del suport a la independència, que ha trobat l’aliat idoni en els xarxes socials. La profunda crisi financera de l’Estat espanyol i els plans recentralitzadors del govern, han atiat l’eterna tensió política entre Catalunya i Espanya. Segons l’última enquesta (juny de 2012) del Centre d’Estudis d’Opinió de la Generalitat de Catalunya, el 34% dels catalans considera que Catalunya hauria de ser un estat independent, el 28,7% un estat dins una Espanya federal, el 25,4% una comunitat autònoma d’Espanya i el 5,7% una regió d’Espanya, mentre un 6,3 % no ho sap o no contesta. Amb motiu de la diada, la plataforma ciutadana Assemblea Nacional Catalana, nascuda al 2009, ha convocat una gran manifestació sota un lema clarament independentista: “Catalunya, nou estat d’Europa”. Es preveu una participació massiva.\n#IndependènciaJa #tenimpressa #AdéuEspanya #FreedomForCatalonia #somimparables #jasommajoria #marxem #totsjunts #DiemProu #Cataloniaisnotspain #NiUnPasEnrere #EstatCatalà #guanyarem #SpainIsPain … A Tuiter, són incomptables les etiquetes relacionades amb la independència: broten com bolets i els cibernautes les alimenten cada dia. Les últimes setmanes s’hi han afegit les vinculades a la manifestació convocada per a l’11 de setembre, com #11s2012 #11setembre2012 #marxaANC #11sCAT9estat. S’ha habilitat un lloc web per agregar tota l’activitat generada a Tuiter i Instagram sobre la diada i la iniciativa #1balco1estelada recull fotografies de l’estelada (la bandera independentista catalana) onejant als balcons, enviades per usuaris d’arreu del país i del món. L’associació Catalans al Món ofereix a tots aquells que no poden acudir a Barcelona l’oportunitat de participar en la manifestació virtual.\nEls problemes als quals s’enfronta Catalunya i la creixent tensió amb Espanya han estat una constant dels últims mesos a la xarxa catalana. Fem un repàs de les campanyes de ciberactivisme, polèmiques i debats al voltant del conflicte amb Madrid.\nLa crisi econòmica ha donat lloc a diverses iniciatives i discussions en línia. A Tuiter, els comptes @StopEspoli i @DèficitFiscal segueixen l’evolució del dèficit fiscal català [en] (la diferència entre la contribució dels ciutadans catalans a la hisenda de l’Estat i les inversions que l’Estat fa a Catalunya). Els independentistes consideren el dèficit fiscal de Catalunya massa elevat i l’assenyalen com a principal causa de la difícil situació financera de la comunitat autònoma, que el 29 d’agost va demanar el rescat a l’Estat espanyol. Etiquetes com #espolifiscal o #espanyaensroba marquen el debat sobre aquesta qüestió a Tuiter. El web espolimetre.cat calcula el dèficit fiscal minut a minut i està disponible en sis idiomes (català, castellà, anglés, alemany, francés i italià). La situació financera de Catalunya és un tema massa complicat d’explicar en aquest post, però recomanem aquest article [en] publicat per l’economista Xavier Sala-i-Martin al seu bloc.\nUna de les campanyes més populars d’aquests mesos ha estat la del #novullpagar, relacionada amb el dèficit fiscal. Va començar al març de 2012, quan Josep Casadellà i Turon va gravar el moment en què rebutjava pagar un peatge en l’AP-7 i va penjar el vídeo a Youtube (amb més de 200.000 visualitzacions). Al canal de Youtube Novullpagar i a Tuiter sota l’etiqueta #novullpagar es poden veure alguns dels vídeos gravats pels ciutadans que des de llavors s’han unit a la campanya de desobediència civil. La Plataforma Ciutadana No vull Pagar ha convocat a través del seu web (disponible en anglès) un #novullpagar massiu per a l’11 de setembre, perquè “aquests peatges financien la resta d’infraestructures d’Espanya i també la butxaca dels nostre polítics”.\nPressió municipal i amenaces militars\nEl 3 de setembre de 2012, els municipis de Sant Pere de Torelló i Calldetenes, ambdós a la comarca d’Osona, es van declarar “territoris catalans lliures”, amb l’objectiu de pressionar el Parlament de Catalunya per a que comence el procés cap a la independència.\nDavant l’expectació mediàtica generada per les declaracions d’independència d’aquests municipis, el 31 d’agost de 2012, el coronel de l’exèrcit espanyol Francisco Alamán Castro va amenaçar amb una intervenció militar si Catalunya es declara independent. Les declaracions, fetes a una entrevista a Alerta Digital, un diari digital d’extrema dreta amb poca audiència, van sacsejar la xarxa. Molts internautes van demanar que es denunciara el coronel a la fiscalia amb l’etiqueta #DenúnciaAlamán, i molts altres es van veure immersos en un debat al voltant de l’article 8.1 de la Constitució espanyola de 1978, que diu que la missió de l’exèrcit és “garantizar la soberanía e independencia de España, defender su integridad territorial y el ordenamiento constitucional”.\nAnticatalanisme a la xarxa\nDes de fa alguns mesos, la iniciativa @Apuntem, nascuda a Tuiter i continuada amb una pàgina web, ha denunciat el discurs catalanòfob a Tuiter. Tot i que la majoria d’usuaris denunciats tenen pocs seguidors, els missatges d’odi i violència difosos per la iniciativa han alarmat una part de la societat catalana. Un cas a destacar és el d’Àlex Fàbregas [en], jugador català a la selecció olímpica espanyola d’hoquei, que va declarar a finals de juliol que se sent català i juga amb Espanya “perquè no té cap altra opció” (la llei espanyola penalitza els esportistes que rebutgen unir-se a la selecció). L’allau de tuits espanyolistes, molts d’ells insultants i alguns violents i amenaçadors, que van provocar les seues paraules va fer que Fàbregas tancara el seu compte a Tuiter. Els internautes catalans van mostrar el seu suport a l’esportista amb l’etiqueta #TotsSomÀlexFàbregas.\nEsforços per explicar la situació catalana\nEls últims mesos, la societat civil catalana ha incrementat els seus esforços per explicar la seua situació a la comunitat internacional i contrarestar així el discurs dominant de Madrid, que té més força institucional (els corresponsals dels mitjans internacionals normalment estan basats a Madrid). Destaca la feina del Col·lectiu Emma, que a través del seu bloc respon “a visions esbiaixades que es donen sobre els catalans a la premsa internacional” . Amb motiu de la diada especial d’enguany, el col·lectiu ha publicat un comunicat en sis idiomes per explicar als veïns europeus què es cou a la societat catalana. A Tuiter, diverses etiquetes s’usen per difondre informació en anglès, com #Cataloniaisnotspain o #FreedomForCatalonia.\nTags: #11s2012, #FreedomForCatalonia, 11 de setembre, diada, independència, Internet, xarxes socials\n← China: Bizarre Power Triangle – Sina, the Government and Netizens\nStorming the Streets (and Web) on Catalonia’s National Day →


Bijuteria | Bisutería | Bijoux | ANZ\nCategory Archive: Bijuteria | Bisutería | Bijoux\n– arracades 5€ – – anell 6€ – Col·lecció d’anell i arracades de paper japonès amb resina. Arracades de botó amb el pern banyat en argent. Anell amb anella ajustable. Tres models… Continua llegint →\n– 10€ – Collar de cuir, amb peça metàl·lica o sense. Collar de cuero, con pieza metálica o sin ella.\n– 5€ – Polseres de cuir, amb peça metàl·lica o sense. Pulsera de cuero, con pieza metálica o sin ella.\n– 15€ – Collar de pedres naturals i perles sintètiques (cristall). Vetes de tela negra sense tanca, es lliga amb un llaç (es podria incorporar una tanca). En la foto: quars, aventurina… Continua llegint →\nCollar Joy Zipper\n– 6€ – Collar amb cremallera. Diferents colors i diferents formes. Collar con cremallera. Diferentes colores y diferentes formas.\nAnell Flor d’Alumini\n– 4€ – Anell amb alumini de dos colors i amb una perleta de plàstic de diferents colors en el centre. Anella regulable. Anillo con aluminio de dos colores y con… Continua llegint →\nPolsera London Calling\n– 5€ – Polsera de fil amb tatxes metàl·liques i amb tanca. Diferents colors i diferents combinacions. Pulsera de hilo con tachuelas metálicas y con cierre. Diferentes colores y diferentes combinaciones.\n– 9€ – Collar de pedres naturals amb fil transparent. Diferents colors i diferents combinacions. Collar de piedras naturales con hilo transparente. Diferentes colores y diferentes combinaciones.\nPenjoll Flor de Cirerer\n– 40€ – Branca amb flors de cirerer feta amb argila polimèrica. Cadena banyada en argent. Rama con flores de cerezo hecha con arcilla polimérica. Cadena bañada en plata.\n– 3€ – Arracades d’argila polimèrica de color marró dorat o groc amb un punt de color coure en el centre. Arracades de botó. Pendientes de arcilla polimérica de color marrón dorado o amarillo… Continua llegint →\n– 5€ – Arracades penjants amb espirals d’argila polimèrica. Diferents colors i combinacions. Tanca hippie. Pendientes largos con espirales de arcilla polimérica. Diferentes colores y combinaciones. Cierre hippie.\n– 3€ – Arracades amb pedres naturals, boletes de fusta i fornitures metàl·liques. Diferents colors i diferents combinacions. Tanca hippie. Pendientes con piedras naturales, bolas de madera y fornituras metálicas. Diferentes colores y… Continua llegint →\nRT @EloiLuckyNao: #TranslatorWanted @UOCartshum https://t.co/y6OgvMi6VV 11 months ago\nRT @EloiLuckyNao: Amb pernil, sense traductor. #TranslatorWanted @UOCartshum https://t.co/I2vfFdzwvI 11 months ago


48è Festival de Música d’Estiu – Dúo Cassadó – Joventuts Musicals Ciutadella\nHome »Event »48è Festival de Música d’Estiu – Dúo Cassadó\n48è Festival de Música d’Estiu – Dúo Cassadó\nPosted on 13 de juliol de 2020 7 de juny de 2020 AuthorJoventuts Musicals Ciutadella\nAclamat internacionalment per la seva exquisida musicalitat i sensibilitat, el Duo Cassadó captiva tant al públic com a la crítica gràcies a la seva originalitat i carisma. Artista exclusiva de Warner Clàssics, el Duo Cassadó ha actuat a Israel, el Canadà, Colòmbia, l’Equador, l’Argentina, el Marroc, Tunísia, França, Itàlia, Alemanya, Suïssa, Portugal, Egipte, Jordània i la Xina. Format pel violoncel·lista Damian Martínez Marco i la pianista Marta Moll d’Alba, va començar la seva trajectòria artística l’any 2000 i des de llavors ha rebut el reconeixement del públic i de la crítica internacional.\nDamian Martínez, considerat un dels millors violoncel·listes de la seva generació, va ser reconegut i secundat per Mstislav Rostropovich. El Duo va ser també recomanat per Alicia de Larrocha, com el més brillant duo representant de la música de cambra espanyola. El seu disc “Rapsòdia del Sud” va rebre el suport de la Fundació BBVA, ha estat triat entre els millors discos de l’any i va ser guardonat amb el “Melòman d’Or”. Pròximament el Duo actuarà a Espanya, la Xina, Alemanya, Suïssa i el Japó.\nDamian Martínez Marco, violoncel·lista\nEl violoncel·lista Damian Martínez Marco va destacar a primerenca edat per la recomanació de Mstislav Rostropovich a la reina Donya Sofía. Reconegut per la crítica per la seva “sensibilitat expressiva” i el seu “exquisit so”, ha estat guardonat en concursos internacionals a França, Espanya i Portugal. Com a solista ha actuat amb els Mestres Krzysztof Penderecki, Lawrence Foster,\nTheodor Guschlbauer, Anne Manson, David Harutyunyan, Peter Rundel, Pedro Halffter, Antoni Ros Marbà, Enrique García Asensio, Gloria Isabel Ramos, Frank Beermann, Tomás Garrido, Juan José Olives, Vasily Petrenko i Marzio Conti. Ha realitzat gires per França, Alemanya, Itàlia, Anglaterra, els EUA, Finlàndia, Suècia, el Marroc, Lituània, Estònia, el Japó, Colòmbia, l’Equador, Israel, el Canadà i participat en el Festival Mozart de Barcelona, Norfolk Music Festival, International Manchester Cello Festival, Festival Internacional de Música del Mediterrani, Festival Oleg Kagan de Munic, Festival VioloncellEnSeine de Paris. També destaquen els seus concerts al costat de Christian Zacharias, Quartet Brodsky, Natalia Gutman i Mischa Maisky. El compositor Salvador Brotons li va escriure la “Sonata per a Cello Sol” que va estrenar a Lisboa i el mestre Tomás Marco li ha dedicat la Sonata per a cello i piano “Sibilas enfront del mirall” que va estrenar amb gran èxit a Madrid.\nHa realitzat enregistraments per a les discogràfiques Warner Classics, ASV, Claus, Naxos i per a TVE i TV3. Recentment s’ha publicat l’enregistrament que Damian ha realitzat per a la Association Française du Violoncelle amb la integral dels estudis de David Popper al costat de violoncellistas excepcionals. És llicenciat per la Guildhall School of Music de Londres, Indiana University School of\nMusic dels EUA i Musikhochschule Stuttgart. Va realitzar els seus estudis amb Janos Starker, Natalia Gutman, María de Macedo i Aldo Parisot, secundat per Joventuts Musicals de Madrid, Fundació Pau Casals, Fundació Ritz, Indiana University, Banff Centri of Arts el Canadà i Yale University. Toca un violoncello construït per David Tecchler en Roma c.1730 i un Jean Baptiste Vuillaume construït en Paris en 1863.\nMarta Moll d’Alba, pianista\nLa pianista Marta Moll d’Alba és considerada com una brillant representant dels pianistes de la seva generació. És guanyadora en concursos de piano a Barcelona, Porto i Mannheim. En 2006 la Reial Societat Econòmica d’Amics del País li va concedir el “Premi Gran Canària”. Ha actuat a Espanya, Portugal, Alemanya, França, Itàlia, Colòmbia, Israel, Jordània, Egipte, el Marroc, Tunísia, el Canadà i la Xina en sales com Steinway Haus Düsseldorf, Wiener Musikverein, Richter Galerie Tel Aviv, Opera del Caire, Palazzo Ricci, Acropollium Carthage, Societat Filharmònica de Las Palmas, Auditori Alfredo Kraus, Auditori Nacional de Madrid, Palau de la Música Catalana, Societat Filharmònica d’Oviedo, Fundació Juan March, Societat Filharmònica de Vigo, Societat Filharmònica\nBilbao, Oriental Arts Xangai, Center for the Arts, Hefei Anhui Arts Center, Pequín Mong Mae Wai Hall, Dalian Grand Theatre, Tianjin Grand Theatre, Pequín Sunrise Concert Hall.\nHa participat en el Festival de Música Contemporània de Barcelona, Festival de Música Espanyola de Medellín, Octobre Musical de Tunísia, Cicle de Música Espanyola del S. XX de Portugal, VioloncellEnSeine de París, Festival de Música Espanyola de Madrid, Quinzena Musical de Sant Sebastià. Va estudiar piano amb Alicia de Larrocha, Leontina Margulis, Margarita Guerra, Cecilio\nTieles i Tibor Szász. Va obtenir el Títol Superior de Piano a Espanya i es va traslladar a Alemanya becada per Alexander von Humboldt Stiftung. Va estudiar en la Staatliche Hochschule für Musik Freiburg i va obtenir el Künstlerische Ausbildung en la Staatliche Hochschule für Musik Köln. Va rebre classes magistrals de Rudolf Kehrer, Josep Colom, Vitaly Margulis, Arbo Valdma, Vladimir Krainev, Dimitry Bashkirov, György Sebök. Es va especialitzar en el repertori espanyol començant l’any 2003 un Màster de Música Espanyola dirigit per Alicia de Larrocha i l’any 2013 va realitzar un Màster en la Universitat d’Oviedo en recerca del patrimoni musical. Ha treballat a l’Escola Superior de Música de Catalunya ESMUC i en l’Acadèmia Superior del Liceu de Barcelona. Actualment és professora en Musikene, Escola Superior de Música del País Basc.\nVariaciones sobre un tema de La Flauta Mágica de Mozart\nROBERT & CLARA SCHUMANN ( 1810-1856) (1819-1896)\nRomanzas 1 y 2\nERNEST BLOCH (1850-1959)\nPots comprar la teva entrada per aquest concert a Codetickets.\n← Previous Previous post: Cineclub – Fellini, 8½\nNext → Next post: 48è Festival de Música d’Estiu – Pablo Amorós\n49è FME - Larsson, Larsson & Zvyagin, duet saxos i piano\n49è FME - Trio Rodin, violí, violoncel i piano\n49è FME - Pablo Sainz Villegas, guitarra\nArxius Selecciona el mes juny 2021 (15) maig 2021 (7) abril 2021 (4) març 2021 (3) febrer 2021 (1) desembre 2020 (2) novembre 2020 (2) octubre 2020 (1) agost 2020 (1) juny 2020 (11) març 2020 (5) febrer 2020 (5) desembre 2019 (8) novembre 2019 (1) octubre 2019 (4) setembre 2019 (6) juliol 2019 (1) juny 2019 (9) maig 2019 (3) abril 2019 (4) març 2019 (5) febrer 2019 (7) gener 2019 (6) desembre 2018 (7) novembre 2018 (4) octubre 2018 (5) setembre 2018 (4) agost 2018 (3) juliol 2018 (1) juny 2018 (12) maig 2018 (3) abril 2018 (7) març 2018 (9) febrer 2018 (5) gener 2018 (3) desembre 2017 (10) novembre 2017 (1) octubre 2017 (6) setembre 2017 (3) juliol 2017 (10) juny 2017 (2) maig 2017 (2) abril 2017 (3) març 2017 (10) febrer 2017 (2) gener 2017 (8) desembre 2016 (2) novembre 2016 (3) octubre 2016 (14) agost 2016 (5) juliol 2016 (2) maig 2016 (1) abril 2016 (1) març 2016 (1)


CAS-UES: d’octubre 2009\nEstrenant un nou sector d'escalada esportiva a Àger.\nPublicat per Pietro a 14:25 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Escalada esportiva, Montsec\nVia Chani a La Falconera del Garraf. 24-10-2009.\nAquesta via es caracteritza per començar "baixant"! per un avenc, el de la Falconera, que et deixa en una platgeta penjada sobre el mar i de la que cal sortir per la paret...\nAcabant el llarg flanqueig de la primera tirada, l'Eduard estudia la placa i els aeris i espectaculars passos d'entrada a la reunió.\nEl tercer llarg és l'estrella de la via: una placa en flanqueig ascendent a l'esquerra et deixa en un mur al que has d'entrar amb un pàs acrobàtic i aguantar l'equilibri al següent flanqueig que et porta al mur vertical de sortida amb unes preses d'"escàndol"\nSi voleu llegir-ne el relat complet, cliqueu\nPublicat per jaumeplanellpiqueras a 20:33 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Escalada clàssica, Garraf.\nAquest diumenge vam anar tota la colla al Vermell del Xincarró, una de les escoles més concorregudes de Montserrat Sud. Amb el peu de via a vessar de gent, vam escalar i vam fer vida social a parts iguals :)\nLa resta de la crònica, aquí.\nPublicat per Gemma a 14:09 Cap comentari:\nResum de sortides de tardor\nFem una ultra ràpida posada al dia, aprofitant que la majoria de sortides les hem fet amb altres blocaires: Morella, Camarassa, Riugréixer, la Font Soleia, Montserrat Sud, Coll de Nargó, el Montsant, la Serra de l'Obac...\nQuin país més bonic que tenim! La crònica aquí.\nPublicat per Gemma a 19:08 Cap comentari:\nTres dies molt ben aprofitats fent escalada esportiva per la Serra del Montsant: L'Enderrocada, el Cingle de Sant Joan i el Racó de Missa,...sens dubte de lo milloret de Catalunya!\nPublicat per Pietro a 19:43 Cap comentari:\nVia Perfil Logarítmic. Montserrat La Plantació. 10-10-2009.\nEl Toni al segon llarg, amb millor roca del que semblava...\nAquest dissabte hem anat amb el Josep i el Toni al capdamunt de la Plantació. L'objectiu: la darrera via acabada de sortir del forn de la "factoria" germans Masó.\nL'espectacular tercera tirada s'ens fa curta.\nUna via ben trobada i que te l'has de treballar, l'hem disfrutat! si en voleu llegir\ntota la ressenya cliqueu\nMagnífica ressenya a agrair als germans Masó.\nDescobrint Andorra a l'estiu\nQui diu que Andorra només té muntanyes nevades? Aquest estiu ens vam endur una agradable sorpresa en descobrir aquest país del Pirineu sense neu, un paradís per gaudir de l'escalada i de la muntanya al costat de casa.\nSi voleu llegir les excursions al Tristaina, a la vall de Fontargent i l'escalada al Solà d'Enclar, cliqueu aquí.\nPublicat per Gemma a 7:26 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Andorra, Escalada esportiva, Excursionisme\nUn parell de vietes a aquestes solitàries i salvatges roques de la comarca del Matarranya.\nPublicat per Pietro a 20:45 Cap comentari:\nVia Maite Montilla al Morro Pla i Via del Terry a l'Escorpí. Montserrat Frares i Agulles. 11-09-2009.\nEstudiant l'itinerari a la placa del primer llarg.\nL'onze de setembre vàrem anar amb el Wolfgang a fer dues vies dels prolífics germans Masó. La del Morro Pla ens va agradar molt i la de l'Escorpí no tan, però les dues són interessants a més de trobar-se entre Frares i Agulles en unes raconades de gran bellesa i tranquililtat. Si en voleu llegir la ressenya completa cliqueu\nLa segona tirada "tiba" i te l'has de treballar. Ressenya dels germans Masó que trobareu a\nComençant l'amagada via del Terry. Ressenya que hem d'agraïr als germans Masó.\nPublicat per jaumeplanellpiqueras a 17:26 Cap comentari:\nVia Perfil Logarítmic. Montserrat La Plantació. 10...


La 'drag queen' austríaca Conchita Wurst competia amb el tema 'Rise like a phoenix'\nBarcelonaConchita Wurst s’ha alçat amb el triomf d’Eurovisió i ha estat aclamada com a vencedora quan encara faltaven tres països per votar. L’artista, amb el seu look singular –aparença femenina però barba fosca serrada– ha guanyat amb el tema ‘Rise like a phoenix’. Wurst era una de les favorites del certamen i ha rebut 290 punts i mots dotzes (els clàssics 'twelve points' del festival). En segona posició han quedat els Països Baixos, amb una cançó pop a mig tempo anomenada 'Calm after the storm', amb 238 punts. Suècia, amb 218, ha quedat tercera.\nRuth Lorenzo, amb 74 punts, ha acabat en desena posició, la mateixa marca aconseguida per Pastora Soler l’any 2012. És una dels resultats més destacats dels darrers anys, tot i que queda per sota encara de David Civera, sisè l’any 2001; Rosa, setena al 2002 i Beth Rodergas vuitena, al 2003.\nPel que fa a Polònia, que venia precedida de la polseguera aixecada pel seu vídeo sexualment carregat, no se n'ha acabat de sortir: 62 punts i una discreta catorzena posició.\nL’anglès ja fa anys que és hegemònic al certamen, de manera que les diferenciacions entre països s'han recolzat més en la posada en escena que en la cançó en si. Enguany, només Itàlia, França i Montenegro han cantat els seus temes íntegrament en la seva llengua nacional. Fins i tot Espanya, que tradicionalment cantava en castellà, ha sucumbit a la moda i ha cantat una cançó que majoritàriament era en anglès. La qual cosa li ha valgut algunes crítiques, aquestes darreres setmanes, com per exemple les de la Real Academia de la Lengua (RAE).\nDinamarca ha complert amb escreix el seu paper d’amfitrió. La gala televisiva ha estat tècnicament perfecta, amb 11.000 persones congregades a les antigues drassanes B&W de Copenhague, reconvertides en equipament cultural. Foc, aigua, un escenari versàtil i amb projeccions tant en el cub gegant que l’emmarcava com en el terra. La realització televisiva no ha registrat incidents. I ha recollit la presència de dues estelades entre el públic, modesta contribució de dos eurofans a l’anomenada internacionalització del conflicte.\nUn altre moment en què la política s'ha colat a la gala ha sigut la presència constant de xiulets cada cop que Rússia rebia vots. Això s'ha interpretat com una protesta per les lleis homòfobes del país, per part d'un festival que ha ressorgit els últims anys gràcies en part a l'impuls rebut en haver-se convertit en data imprescindible de la cultura gay.


Partit Socialdemòcrata (Portugal) - Uniopèdia, el mapa conceptual\n53 les relacions: Aliança Nacional, Aníbal Cavaco Silva, António Guterres, Assemblea Constituent, Centre Democràtic Social / Partit Popular (Portugal), Centre polític, Comissió Europea, Conservadorisme, Corporativisme, Eleccions legislatives portugueses de 1975, Eleccions legislatives portugueses de 1976, Eleccions legislatives portugueses de 1979, Eleccions legislatives portugueses de 1980, Eleccions legislatives portugueses de 1983, Eleccions legislatives portugueses de 1985, Eleccions legislatives portugueses de 1991, Eleccions legislatives portugueses de 1995, Eleccions legislatives portugueses de 1999, Eleccions legislatives portugueses de 2002, Eleccions legislatives portugueses de 2005, Eleccions legislatives portugueses de 2009, Eleccions legislatives portugueses de 2011, Estat Nou (Portugal), José Manuel Durão Barroso, José Sócrates, Liberalisme, Marcelo Rebelo de Sousa, Nacionalisme, Organització de les Nacions Unides, Partit Comunista Portuguès, Partit polític, Partit Socialista (Portugal), Pedro Passos Coelho, Portugal, Portuguès, President de Portugal, Primer Ministre de Portugal, 1974, 1978, 1979, 1980, 1981, 1983, 1984, 1985, 1995, 1996, 1999, 2004, 2005, ..., 2007, 2008, 2010.\tAmpliar l'índex (3 més) » « Shrink índex\n* Aliança Nacional (Letònia), partit polític letó, d'ideologia nacionalista i conservadora.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Aliança Nacional · Veure més »\nAníbal António Cavaco Silva (Boliqueime, Loulé, Portugal, 15 de juliol de 1939) és el 6è President de la República Portuguesa des de la Revolució dels Clavells.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Aníbal Cavaco Silva · Veure més »\nAntónio Guterres (30 d'abril de 1949) és un polític portuguès.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і António Guterres · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Assemblea Constituent · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Centre Democràtic Social / Partit Popular (Portugal) · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Centre polític · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Comissió Europea · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Conservadorisme · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Corporativisme · Veure més »\nEleccions legislatives portugueses de 1975\nLes eleccions legislatives portugueses de 1975 es van celebrar el 25 d'abril de 1975, un any després de la revolució dels clavells, per tal de formar una Assemblea Constituent per tal que redactés una nova constitució per a Portugal.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Eleccions legislatives portugueses de 1975 · Veure més »\nEleccions legislatives portugueses de 1976\nLes eleccions legislatives portugueses de 1976 es van celebrar el 25 d'abril de 1976, dos anys després de la revolució dels clavells, i hi va guanyar el PS, que assolí el 35% dels vots.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Eleccions legislatives portugueses de 1976 · Veure més »\nEleccions legislatives portugueses de 1979\nLes eleccions legislatives portugueses de 1979 es van celebrar el 12 de desembre de 1979, i hi va guanyar, Aliança Democrática, formada pel PSD, CDS i PPM, que assolí gairebé el 42,5% dels vots.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Eleccions legislatives portugueses de 1979 · Veure més »\nEleccions legislatives portugueses de 1980\nLes eleccions legislatives portugueses de 1980 es van celebrar el 15 d'octubre de 1980, i hi va guanyar, Aliança Democrática, formada pel PSD, CDS i PPM, que assolí gairebé el 45% dels vots.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Eleccions legislatives portugueses de 1980 · Veure més »\nEleccions legislatives portugueses de 1983\nLes eleccions legislatives portugueses de 1983 es van celebrar el 25 d'abril de 1983, i hi va guanyar, amb una petita majoria, el PS, liderat per Mario Soares, que serà nomenat Primer Ministre de Portugal.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Eleccions legislatives portugueses de 1983 · Veure més »\nEleccions legislatives portugueses de 1985\nLes eleccions legislatives portugueses de 1985 es van celebrar el 6 d'octubre de 1985, i hi va guanyar, amb una petita majoria, el partit de centredreta PSD, liderato per Cavaco Silva, que serà nomenat Primer Ministre de Portugal, càrrec que va mantenir fins al 1995.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Eleccions legislatives portugueses de 1985 · Veure més »\nEleccions legislatives portugueses de 1991\nLes eleccions legislatives portugueses de 1991 es van celebrar el 6 d'octubre, i com a les de 1985 i 1987, va vèncer el partit de centredreta PSD, liderat per Aníbal Cavaco Silva, que renovà el seu mandat com a Primer Ministre de Portugal.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Eleccions legislatives portugueses de 1991 · Veure més »\nEleccions legislatives portugueses de 1995\nLes Eleccions legislatives portugueses de 1995 marcaren un viratge del país a l'esquerra.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Eleccions legislatives portugueses de 1995 · Veure més »\nEleccions legislatives portugueses de 1999\nLes Eleccions legislatives portugueses de 1999 se celebraren el 10 d'octubre i suposaren una nova victòria per majoria relativa del PS i António Guterres fou nomenat pel President de la República novament Primer Ministre de Portugal.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Eleccions legislatives portugueses de 1999 · Veure més »\nEleccions legislatives portugueses de 2002\nLes eleccions legislatives portugueses de 2002 se celebraren el 17 de març i suposaren una nova victòria per majoria relativa del PSD de José Manuel Durão Barroso, qui fou nomenat pel President de la República Primer Ministre de Portugal en un govern de coalició amb el CDS-PP.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Eleccions legislatives portugueses de 2002 · Veure més »\nEleccions legislatives portugueses de 2005\nLes Eleccions legislatives portugueses de 2005 se celebraren el 20 de febrer i suposaren una victòria per majoria relativa del PS de José Sócrates, qui fou nomenat pel President de la República Primer Ministre de Portugal.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Eleccions legislatives portugueses de 2005 · Veure més »\nEleccions legislatives portugueses de 2009\nLes Eleccions legislatives portugueses de 2009 foren els comicis que se celebraren el diumenge 27 de setembre de 2009.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Eleccions legislatives portugueses de 2009 · Veure més »\nEleccions legislatives portugueses de 2011\nLes eleccions legislatives portugueses de 2011 van ser celebrades el diumenge 5 de juny de 2011.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Eleccions legislatives portugueses de 2011 · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Estat Nou (Portugal) · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і José Manuel Durão Barroso · Veure més »\nJosé Sócrates Carvalho Pinto de Sousa (Porto, 1957) és un polític portuguès, Secretari general del Partit Socialista i Primer Ministre de Portugal entre el 12 de març de 2005 fins al 21 de juny de 2011.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і José Sócrates · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Liberalisme · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Marcelo Rebelo de Sousa · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Nacionalisme · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Organització de les Nacions Unides · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Partit Comunista Portuguès · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Partit polític · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Partit Socialista (Portugal) · Veure més »\nPedro Manuel Passos Coelho (Coimbra, 24 de juliol de 1964) és un polític portugués, economista i administrador d'empreses, líder del Partit Social Demòcrata, que ha estat Primer Ministre de Portugal entre 2010 i 2015.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Pedro Passos Coelho · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Portugal · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Portuguès · Veure més »\nEstendard del President de Portugal El President de Portugal o President de la República Portuguesa (portuguès: Presidente da República Portuguesa) és el cap d'estat de Portugal.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і President de Portugal · Veure més »\nEl Primer Ministre de Portugal és el cap de govern de la República de Portugal.\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і Primer Ministre de Portugal · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і 1974 · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і 1978 · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і 1979 · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і 1980 · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і 1981 · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і 1983 · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і 1984 · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і 1985 · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і 1995 · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і 1996 · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і 1999 · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і 2004 · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і 2005 · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і 2007 · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і 2008 · Veure més »\nNou!!: Partit Socialdemòcrata (Portugal) і 2010 · Veure més »\nPSD, Partit Socialdemocràctic de Portugal, Partit Socialdemocràtic de Portugal.