Inici - Pyrpastum\nUn projecte eureopeu que pretén dinamitzar l’espai pastoral i fomentar l’ocupació als dos vessants del Pirineu\nDesenvolupar la formació i acompanyar els projectes agrícoles en zona de muntanya.\nL’espai pastoral pirenaic representa un avantatge per a les finques ramaderes de muntanya, si bé és menystingut ja que l’aprofitament de pastures sovint es redueix a les terres situades als fons de les valls.\nLa posada en marxa d’aquest projecte proposa, doncs, l’adequació de noves zones de pastura amb la consegüent ampliació dels períodes de pasturatge, cosa que oferiria noves perspectives de gestió tècnica i d’instal·lació a les zones de muntanya.\nPYRPASTUM pretén fer-ho possible tot dinamitzant tant els espais pastorals pirenaics com l’ocupació agrícola a través de la mutualització de competències i d’habilitats.\nVídeos del projecte Pyrasptum\nBorsa de Treball Agro-ramander als dos vessants del Pirineu\nBusques feina en el sector ramader al Pirineu? Necessites algú per treballar a la teva explotació o que pugi a muntanya a l’estiu?\nConsulta la NOVA BORSA DE TREBALL AGRORAMADER del Pirineu\nVous cherchez un emploi dans le secteur agricole dans les Pyrénées ? Vous recherchez un salarié pour votre exploitation ou pour monter en estive ?\nConsultez la nouvelle BOURSE D’EMPLOI AGRICOLE des Pyrénées ici!\nObrir aquí / Ouvrir ici\nQuin tipus d’accions es duran a terme?\nUn primer nivell d’accions estarà dirigit al reforç de la xarxa i dels programes de formació transfronterera per a les ocupacions especialitzades en ramaderia i pasturatge: formació comú, intercanvi de pràctiques, camps de treball tècnics,…\nUn segon nivell tindrà com a objectiu desenvolupar les eines per acompanyar la inserció i els projectes de territori (conveni col·lectiu transfronterer i de pasturatge, borsa de treball) i fer difusió dels impactes positius que aquestes pràctiques suposen sobre el desenvolupament econòmic i la conservació i valorització de la diversitat i el patrimoni local.\nAquests reptes són de dimensió intra-massís i l’assoliment dels objectius fixats passa per la posada en pràctica d’accions sobre el conjunt de la zona pirenaica que afavoreixin els intercanvis i les accions de mobilitat entre joves i professionals.\n1. Estudi de les pràctiques pastorals al Pirineu i diagnosi de les necessitats del sector.\n2. Cooperació en l'àmbit de la formació professional i contínua\n3. Promoció i acompanyament a l’ocupació\n4. Difusió dels oficis agro-ramaders a muntanya\nSeminari final del projecte Pyrpastum\nJa arribem a la recta final del projecte Pyrpastum!! A principis de desembre, realitzarem tres sessions online per compartir-vos la feina realitzada en el marc del projecte Pyrpastum. Les sessions seran en horari de matí i obertes a tothom però caldrà inscripció prèvia. Reserveu-vos les dates: Dimecres 2 de sembre: Les formacions agro-ramaderes i la\nLlegir més » Leer más » Lire plus »\nBergers vachers s’apprêtent à partir en estive\nCFPPA Ariège – Comminges Après les derniers jours de préparation des troupeaux, nos stagiaires bergers vachers s’apprêtent à partir en estive. On leur souhaite une bonne saison à tous CFPPA Ariège – Comminges Pour un pastoralisme vivant Pyrpastum Poctefa Mostra la traducció\nJournée d’initiation au portage par bâts\nCFPPA Ariège – Comminges Journée d’initiation au portage par bâts et acheminement de matériaux pour la restauration d’une cabane pour les BPA Bergers Vachers. En bonne compagnie comme toujours ! Merci à Veronique Morin et Les mules de Soula\nSeguim difonent els objectius del programa #PYRPASTUM\n(Escola Agrària del Solsonès) En breu comencem a fer enquestes a pastors i ramaders de la #Cerdanya i el #Pallars per detectar necessitats i plantejar els reptes de futur del sector. Fem viure el Pirineu! #POCTEFA Pyrpastum CFPPA Ariège – Comminges Escola de pastors de Catalunya Fédération pastorale de l’Ariège\nConsulta el que publiquem al Facebook del projecte


Existeixen diferents formes d’adquirir un desfibril•lador; comprar o llogar els equips. Les dues opcions tenen els seus avantatges i desavantatges i dependrà de les necessitats de cada client la forma d’adquisició d’aquests.\nÉs important escollir una empresa que estigui autoritzada a la distribució d’aquests tipus d’equips externs i que compleixin amb la normativa establerta per cada comunitat autònoma.\nHaver escollit una empresa adient permetrà crear un entorn cardioprotegit en la seva organització de forma fàcil i duradora en el temps.\nAdquirir un desfibril·lador a través d’una compra\nLa primera forma que es planteja, és la d’adquirir un desfibril·lador a través d’una compra. Aquesta opció no és de la més comú en les empreses i organitzacions, ja que aquests equips presenten un pagament únic i pot suposar una gran inversió econòmica.\nEl factor econòmic és una desavantatja en aquest tipus d’adquisició, per això moltes empreses finalment no acaben realitzant la instal·lació.\nAquesta elecció tampoc ajuda a crear un espai cardioprotegit adaptat a cada client i a les seves necessitats, ja que l’obsolescència dels equips és un element que fa que no es pugui fer ús de les últimes actualitzacions dels equips.\nUn altre factor a tenir en compte, és que el manteniment d’aquests equips no s’inclou en el preu de la compra dels equips, i com a conseqüència són les mateixes empreses que el compren els que han d’assumir aquest cost de forma permanent.\nAdquirir un desfibril·lador a través de renting\nL’opció de renting és la forma d’adquisició de desfibril·lador més comuna entre les empreses i les organitzacions, ja que és la manera més fàcil i segura per a l’usuari.\nAixò és gràcies al fet que els pagaments es poden fer còmodament de forma mensual i, també és l’empresa arrendadora la que es fa càrrec del seguiment de la instal·lació dels equips.\nAixò permet que els equips s’adaptin millor a les necessitats de cada empresa i sector adequant el procediment de crear un espai cardioprotegit i segur per als treballadors.\nLes empreses de renting de desfibril·ladors disposen dels models més actualitzats, ja que la seva constant renovació permet oferir les millors qualitats als seus clients. En el cas de dubtes, també sempre tenen un equip tècnic que facilita l’assessorament a aquells usuaris que ho requereixin així com formacions per al seu ús i utilització.\nRenting d’un equip amb manteniment\nDins de les opcions de renting, troben plans que inclouen també el manteniment dels equips. Aquesta sens dubte, és la forma ideal d’adquirir un desfibril·lador per qualsevol empresa o organització.\nPer una part, aquesta opció ofereix els beneficis d’un renting, per pagar còmodament i adaptar les instal·lacions a les necessitats de l’empresa, però a més a més se li afegeix el servei de manteniment perquè els equips sempre es trobin funcionant correctament.\nCom ser equips que s’utilitzen de forma puntual és molt important que sempre estiguin en perfecte estat per a fer ús d’ells. És important tenir en compte també, que el manteniment d’aquests equips és obligatori segons la legislació autonòmica, pel que tenir inclòs aquest servei a la teva tarifa és l’opció més adient.\nUna altra dels avantatges que ofereix aquesta forma d’adquisició d’un desfibril·lador és que permet una comunicació directa entre l’empresa i el fabricant, facilitant així poder actuar de forma ràpida i eficaç amb un servei directe més immediat i llarg en el temps.\nEl renting que més s’adapta a la teva empresa\nAbans d’adquirir el millor equip de cardioprotecció haurem de trobar l’empresa que ens garanteixi uns serveis i vulguin acompanyar-nos durant el camí de crear un espai cardioprotegit.\nPer això, des de Neosalus apostem per uns serveis de renting per als nostres clients, ja que faciliten la creació de plans i serveis de protecció global ajudant directament amb tots els recursos necessaris per a salvar vides.\nPrevAnteriorDesfibril•ladors per empreses\nSiguienteCom realitzar el manteniment del teu desfibril•lador?Next


COMER, SENTIR, SANAR | 9788484458425 | KETABI, SAHARA ROSE | Llibreria Drac - Llibreria d'Olot | Comprar llibres en català i castellà online\n/ COMER, SENTIR, SANAR\nKETABI, SAHARA ROSE GAIA EDICIONES Ref. 9788484458425 Altres productes de la mateixa col·lecció Altres productes del mateix autor\nUna nueva manera de entender el AyurvedaAlcalino - Vegetariano - Sin glutenLa ancestral ciencia del Ayurveda enseña que los alimentos son una medicina divina capaz de sanarnos. Sin embargo, todos sabemos que lo que a una persona le beneficia, a otra puede no sentarle bien. Sahara Rose combina elegan...\nDimensions: 265 x 210 x 30 cm Pes: 963 gr\nISBN : 978-84-8445-842-5\nAutors : KETABI, SAHARA ROSE


Hi sóc amb tu Helena, aquest poema té el seu encant, s'obri ies tanca al temps, es perfecte. Ja l'he llegit unes quantes vegades i he compartit la grisor quieta. M'ha produït una sensació de calma i quietud que no puc descriure amb paraules.\nAquesta vegada em quede amb la lectura, gaudint-la i imaginant un temps passat, absent ara, perfecte i atemporal.\n01 de novembre, 2009 09:10


Com-unic-ació (basat en la comunicació no violenta) | TSCAT\nInici » Actualitat » Agenda » Com-unic-ació (basat en la comunicació no violenta) » Com-unic-ació (basat en la comunicació no violenta)\nCanonge Mulet, 2, 3r 1a\nInici: 23 febrer 2016\nFi: 22 març 2016\nCom-unic-ació (basat en la comunicació no violenta)\nDates: 23 de febrer, 1, 8, 15 i 22 de març de 2016\nLa paraula ja ho diu comunicació és com la única acció si més no la principal que tenim els treballadors/es socials, és amb la nostra capacitat comunicativa amb la que establim vincle amb la que resolem amb la que informem o amb la que orientem. Buscar que aquesta sigui el més efectiva possible, buscar que ens entenguem, que connectem és un ideal per tots nosaltres.\nAquesta formació estarà basada en la comunicació no violenta de Marshall Rosenberg.\nConeixement teòric i pràctic de tècniques de comunicació afecto-efectiva i la seva pràctica professional.\n1. Millorar la nostra comunicació amb els altres, potenciant la seva i meva assertivitat i empatia.\n2. Capacitar per reconèixer quins son els sentiments dels altres i les seves necessitats en discursos plens de judicis.\n3. Reconèixer i explorar quins son els nostres judicis que interfereixen en la comunicació cap a mi i cap als altres.\n4. Trobar estratègies comunes per satisfer les nostres necessitats i la de les altres persones.\n5. Prevenir conflictes i/o situacions violentes.\nTeòrica, pràctica i vivencial\n1. Comunicació afecto-efectiva\n- Els judicis quin paper tenen\n2. Els components de la comunicació afecto-efectiva\n- El jo observador, el jo crític\n- Com influeixin els valors personals\n- La gestió emocional en la comunicació en situacions claus\n- Com arribar a entendre\n3. Aplicabilitat interpersonal\n- Escolta empàtica\n- Reconeixement de posicionament\n- Com efectuar peticions i arribar a acords\n4. Aplicabilitat intrapersonals\n- Reconeixement de necessitats i sentiments\n- Com efectuar peticions\n- L’ús de la força\n- Expressió de la ràbia\nNúria Sánchez Palos. Treballadora Social, mediadora i coach familiar. Experta en comunicació resolutiva. Presidenta d’ADIC i directora del servei de mediació de persones amb discapacitat intel·lectual i/o trastorn mental i directora de Vincles, espai per experimentar la intel·ligència emocional.\nNúria Sánchez Palos.\nTreballadora Social, mediadora i coach familiar. Experta en comunicació resolutiva. Presidenta d’ADIC i directora del servei de mediació de persones amb discapacitat intel·lectual i/o trastorn mental i directora de Vincles, espai per experimentar la intel·ligència emocional.


Blog de Segur de Calafell: El Baix Penedès reclama bitllets de tren més barats\nEl Baix Penedès reclama bitllets de tren més barats\nJOSÉ M. BASELGA- Diari de Tarragona | 16/02/2013 16:33\nICV planteja considerar a la comarca dins la zona 4, com Vilanona, i no a les zones 5 i 6, molt més cares.\nSón milers els veïns del Baix Penedès que a diari es desplacen a Barcelona per motius laborals o d’estudis. Les estacions de la comarca formen part de la xarxa de Rodalies de Barcelona de Renfe i hi són a la línia R4 (Sant Vicenç de Calders, El Vendrell i L’Arboç), per l’interior (Vilafranca) o la R2 (Sant Vicenç, Calafell, Segur i Cunit) per la costa (Vilanova).\nUn dels motius del creixement demogràfic de la comarca ha estat per la bona comunicació per tren amb Barcelona. Però amb motiu de la crisi, Iniciativa per Catalunya-Els Verds (ICV) del Baix Penedès denuncia l’elevat cost que soposa pels residents desplaçar-se a la Ciutat Comptal.\nA la xarxa de Rodalies Sant Vicenç està a la zona 6, mentre que la resta hi són a la zona 5. I el preu és en funció de les zones. El conseller comarcal d’ICV, Toni Martínez, i el portaveu del partit a Calafell, Jordi Alvarez, han presentat una proposta de resolució al Parlament per deixar en suspens fins als 2016 l’aplicació de les zones tarifàries 5 i 6 de Rodalies al seu pas pel Baix Penedès.\nEs demana que les estacions de la comarca paguin com si fòssin de la zona 4, con Vilanova i la Geltrú. La mesura suposaria als usuaris una reducció del bitllet senzill que oscil·laria entre els 1,90 euros i 0,75 euros. El bitllet senzill de la zona 5 costa des de Barcelona 4,55 euros i per la zona 6 el preu és de 5,70. En canvi la zona 4 té un preu de 3,80 euros. En quant a l’abonament mensual, el més utilitzat pels habituals, el cost és de 92,20 (zona 5) i de 110,50 (zona 6), mentre que l’abonament per la zona 4 és de 76,30 euros.\nEl motiu de la demanda es perque el Baix Penedès, es una de les comarques amb un dels índex d’atur més elevats de Catalunya, superant les 12.000 persones «i per ajudar a les families a fer front a la crisi cal que les tarifes del transport públic puguin reduir-se». A més cada vegada hi ha més usuaris que han d’agafar el tren i ja no poden fer ús del vehicle privat.\nR1: Molins de Rei <> Maçanet-Massanes [PDF,111,40 KB.]\nR2 R2N R2S: Maçanet-Massanes <> St. Vicenç de Calders [PDF,128,53 KB.]\nR3 L'Hospitalet <> Puigcerdà [PDF,142,59 KB.]\nR4: St. Vicenç de Calders <> Manresa [PDF,92,62 KB.]\nR7: Barcelona-St. Andreu Arenal <> Cerdanyola Universitat [PDF,53,26 KB.]\nR8: Martorell <> Granollers Centre [PDF,34,54 KB.]


CiU denuncia noves pintades a la seva seu | GRAMENET 2.0\nCiU denuncia noves pintades a la seva seu\nConvergència i Unió ha denunciat novament pintades a la seva seu local, del carrer Rafael de Casanova. Els responsables d’aquest partits afirmen que és la sisena vegada que són víctimes d’atacs similars.\nEn aquesta ocasió, els autors han escrit una frase relativa al conflicte de Can Vies, de la barriada de Sants.


Àmbit Cientific Tecnològic | Institut Escola Ramona Calvet\nItinerari natural IE Castellterçol\nDurant el primer trimestre, el curs de 3r d’ESO hem estat sortint per conèixer amb profunditat l’itinerari natural de l’escola. Hem analitzat la flora i la vegetació de les parades i hem afegit de noves.\nMolt aviat publicarem la pàgina web de l’itinerari natural que estem… Llegeix més»\nÀmbit Cientific Tecnològic, Educació Secundària, General, Portada, Projecte Itineraris 0\nPROCÉS TECNOLÒGIC 1r ESO\nEls de 1r d’ESO herm après les fases del procés tecnològic a partir d’una necessitat: Dissenyar i Construir un arbre per Nadal per tal de decorar la nostra habitació. Els requisits eren:\nTenir 30 cm d’alçada.\nSer fàcil de construir.\nUtilitzar material reutilitzat (cartró, envasos, altres)\nPoder-lo portar a… Llegeix més»\nÀmbit Cientific Tecnològic, Educació Secundària, General, Portada 0\nMercat d’intercanvi a Secundària\nEl passat divendres, amb motiu de la Setmana Europea de Prevenció de Residus, es va celebrar el mercat d’intercanvi a Secundària, amb la participació de tot l’alumnat i professorat de l’institut.\nAmb aquesta activitat, celebrada a tot l’institut escola, ens hem volgut conscienciar com a centre… Llegeix més»\nMercat d’intercanvi a primària\nAquesta tarda, amb motiu de la Setmana Europea de Prevenció de Residus, hem portat a terme el mercat d’intercanvi. Els alumnes han participat a l’activitat amb molta motivació. Les imatges parlen per si mateixes! Realment ha estat un mercat molt viu!\n2n d’ESO Experimentem al Cosmocaixa\nEl dijous 10 d’octubre l’alumnat de 2n d’ESO vam anar al Cosmocaixa. Allí vam realitzar dues activitats: La flora mediterrània, al teu abast i Reaccions químiques.\nA la primera activitat vam poder comprovar com es fa un jardí vertical i com contribueixen les plantes al… Llegeix més»


A Catalunya, l'europeisme guanya de llarg l'euroescepticisme | Activitats | Diplocat | Diplocat\nA Catalunya, l'europeisme guanya de llarg l'euroescepticisme\nAixò es desprèn d'un informe encarregat per DIPLOCAT que analitza la conversa sobre Europa a les xarxes socials, presentat aquesta tarda juntament amb dades del CEO i l'ICIP i amb l'assistència de la consellera Victòria Alsina\nAquests darrers anys, quan Catalunya ha parlat sobre Europa a les xarxes socials obertes, bàsicament a Twitter, ho ha fet sobretot de tres grans temes: autodeterminació, justícia i economia. La majoria de missatges (90%) eren neutrals, però si analitzem la resta, l'anomenada conversa polaritzada, veiem que el 88% es pot qualificar d'europeista i només el 12% és euroescèptica. Segons la secretària general de DIPLOCAT, Laura Foraster i Lloret, "és una dada molt positiva, que concorda amb la llarga tradició de Catalunya en aquest sentit".\nAquesta és una de les principals conclusions de l'informe "De què parla Catalunya quan parla d'Europa?", encarregat per DIPLOCAT a l'empresa Nethodology en el marc de la Conferència sobre el Futur d'Europa (CoFoE). L'estudi analitza les converses originades a Catalunya en català, castellà i anglès durant dos períodes de temps clarament diferenciats: la presidència de Jean Claude Juncker (novembre 2014 - novembre 2019) i la presidència d'Ursula von der Leyen (desembre 2019 - novembre 2021).\nEn total s'han analitzat 4.02M de mencions sobre Europa, 2.60M en el primer període i 1.42M en el segon. S'han detectat un total de 157.000 autors únics, que arriben a una audiència potencial de 6.918M de persones. El to majoritari dels missatges és neutre, però els negatius superen els positius (sentiment net: -14).\nLa conversa més europeista té com a grans temàtiques l'autodeterminació, l'economia i la llengua catalana. L'actitud dels autors mostra un suport tàcit i/o confiança en les institucions europees, que es considera que haurien de contribuir a oferir solucions o exercir d'intermediàries. La conversa en castellà és més europeista durant l'etapa Juncker i en canvi la conversa en català guanya en europeisme durant la presidència de von der Leyen. La conversa en anglès sempre té un marcat to europeista en les dues etapes.\nPel que fa l'actitud envers diversos líders europeus, l'estudi mostra un rellevant pes de l'europeisme i conversa en positiu al voltant del recentment traspassat David Sassoli, mentre que Josep Borell és el polític europeu que més conversa genera, amb una marcada tonalitat negativa.\nL'informe s'ha presentat aquesta tarda a un acte conjunt entre DIPLOCAT, el Centre d'Estudis d'Opinió (CEO) i l'Institut Internacional Català per la Pau (ICIP), presentat per Joan Maria Piqué, director general de Prospectiva i d'Innovació en l'Acció Exterior del Departament d'Acció Exterior del Govern de la Generalitat de Catalunya. Jordi Muñoz, director del CEO, i Pablo Aguiar, coordinador de l'àrea de Diàleg social i polític de l'ICIP, han presentat dades estadístiques que les respectives institucions han recollit recentment sobre l'actitud dels catalans envers Europa.\nFinalment, Victòria Alsina, consellera d'Acció Exterior i Govern Obert de la Generalitat de Catalunya, ha clos l'acte amb la presentació d'unes conclusions finals. Alsina ha reclamat que Europa es mantingui fidel als seus valors fundacionals: "Ens sentim còmodes amb el projecte europeu que, des del primer moment, ha reivindicat els valors de la democràcia, la llibertat, l'estat de dret, la igualtat o els drets humans, i volem que Europa se cimenti en una legitimitat democràtica real".


visites « Connectats a Sants-Montjuïc i a les Corts\nVisita a la seu del Districte de Sants-Montjuïc\nEls alumnes del curs Llengua i cultura de Sants-les Corts van visitar la seu del Districte de Sants-Montjuïc. Aquest grup d’alumnes estan treballant l’enderroc de la muralla medieval, les primeres agregacions del pla de Barcelona i les grans transformacions urbanes i socials de la segona meitat del s. XIX i de principi del s. XX. Els barris dels nostres districtes són cabdals en tots aquests canvis, i per això la visita al Districte els va ajudar a comprendre aquest període.\nA partir del nomenclàtor de Víctor Balaguer, van treballar els canvis en els noms dels carrers, per duplicitat o com a conseqüència del canvis polítics, i van fer un salt en el temps per situar-se a la Barcelona del s. XXI i simular una audiència pública extraordinària per proposar el nom a un nou carrer.\n· Salvador Dalí (Pilar)\n· Titànic (Sara)\n· Francesc Candel (Maite)\n· Víctimes de l’incendi del 23 de juny de 1965 (Paquita)\n[13 persones van morir en una botiga de pirotècnia a la plaça del Centre]\n· Piolín (Josep M.)\n· Big Bang (Jordi)\n· Gal·lípoli (Hakan)\n· Proposta de canvi de nom del carrer Comandante Benítez, per carrer del Centre Cívic (Carme)\n· La Humilitat (Tamara)\n· Platja del Somorrostro (Manuel)\nLa proposta guanyadora va ser carrer de Francesc Candel.\nVisita seu Districte de Sants-Montjuïc\nmuseu, Sortides, visites\nEls alumnes visiten el Museu d’Arqueologia de Catalunya\nEl passat dia 29 de març una quinzena d’alumnes de diversos cursos de la delegació de Sants-Montjuïc van visitar el Museu d’Arqueologia de Catalunya de la mà d’una estudiant que els va fer de guia i els va explicar algunes de les obres que es conserven en aquest museu. La Inés els va presentar els mosaics a partir del treball de recerca Opus musivarium: Els Mosaics Romans del Museu d’Arqueologia de Catalunya, que havia preparat al centre escolar.\nAquest és la segon any consecutiu que alumnes de la delegació visiten el Museu d’Arqueologia de Catalunya de la mà d’estudiants que han preparat treballs de recerca a l’entorn del Museu.\nEls alumnes van valorar molt positivament la visita i van felicitar la Inés i la iniciativa de fer aquesta activitat.\nPoble-sec, Sortides, visites\nRuta per la Barcelona de 1714\nDissabte 25 de febrer, el curs de català del nivell B2 vam fer una sortida per la Barcelona de 1714. El punt de trobada va ser l’Arc de Triomf, i vam començar a caminar xino-xano i a escoltar les explicacions de la nostra professora sobre com era la ciutat el 1714 i què hi va passar.\nEl primer punt del nostre recorregut va ser l’estàtua de Rafael de Casanovas (el que més ens va cridar l’atenció i que no sabíem era que l’11 de setembre se celebra una derrota i el valor de resistir i que es porten flors al monument). Després, vam caminar fins a l’església de Sant Pere, l’únic que queda del convent, destruït per haver ajudat el rei Carles d’Àustria. Tot seguit vam baixar fins a les basses de Sant Pere, ara hi ha una font, i és el lloc on es va veure impactar la primer bomba sobre Barcelona. Una mica més avall hi ha el convent de Sant Agustí, hi vam entrar i vam veure el que en queda, no va ser destruït del tot perquè hi havia una fleca que preparava el pa per a la ciutat. Vam continuar caminant i vam entrar a l’antic mercat del Born, ens vam quedar molt sorpreses perquè aquí vam veure com havia quedat aquesta zona de ciutat per culpa de la derrota contra el rei Felip V. Per acabar la nostra sortida, vam caminar fins al Parc de la Ciutadella, l’antiga fortalesa de Felip V, feta amb les pedres de les cases de la ciutat que destruïa. Ara és un parc familiar molt gran i molt bonic i hi ha la seu del Parlament de Catalunya.\nVa ser una sortida molt interessant, i ens ho vam passar molt bé perquè vam aprendre coses de la ciutat que no sabíem.\nAlumnes B2 (Delegació de Sants-Montjuïc, curs del Centre Cívic El Sortidor)\nEls alumnes fan una visita guiada per Hostafrancs\nEls alumnes de nivell B1 de la professora Francesca van visitar la seu del Districte de Sants de la mà de l’historiador Albert Torras. En aquesta visita, subvencionada per l’Ajuntament, van aprendre el funcionament municipal de la ciutat, les possibilitats de participació que hi ha i també van descobrir una joia arquitectònica de la ciutat. La seu del Districte és una obra a cavall entre el modernisme i el noucentisme, amb una decoració floral i exuberant que impera de manera simbòlica a tota la façana, el vestíbul i planta noble. L’element més important de l’edifici és, sens dubte els vitralls, que podem qualificar com els vitralls noucentistes més importants de Catalunya.\nDesprés de visitar la seu del Districte els alumnes van recórrer carrers i places d’Hostafrancs on l’Albert els va comentar anècdotes i curiositats que van interessar als alumnes.\nLa seu del Districte de Sants és al carrer Creu Coberta, 104.\nEls alumnes del Poble-sec passegen pel Gòtic\nDos grups d’alumnes dels cursos de català de dissabte van fer una sortida pels carrers del barri Gòtic acompanyats dels professors. En aquests recorregut van visitar l’església i claustre de Santa Anna, Santa Maria del Pi, el Call, Pl. Sant Jaume, Catedral i claustre i la plaça del Rei. També van poder visitar la fira de Nadal de Santa Llúcia. El motiu de la visita era conèixer aquests emblemàtics llocs per aprendre la història, costums, tradicions, i familiaritzar-se amb els espais de la ciutat. Al final de la ruta els alumnes van fer un sopar compartit.


La Patum homenatja el gènere femení amb un salt de Maces protagonitzat únicament per dones | ACN | Berga | Cultura popular | El Punt Avui\nLa Patum homenatja el gènere femení amb un salt de Maces protagonitzat únicament per dones La Patum homenatja el gènere femení amb un salt de Maces protagonitzat únicament per dones La Patum homenatja el gènere femení amb un salt de Maces protagonitzat únicament per dones La Patum homenatja el gènere femení amb un salt de Maces protagonitzat únicament per dones + La Patum homenatja el gènere femení amb un salt de Maces protagonitzat únicament per dones E-mail\nBerga - 20 juny 2019 14.49 h\nLa comparsa dels Turcs i Cavallets durant el primer salt de la Patum de Lluïment ACN.\nLa Patum homenatja el gènere femení amb un salt de Maces protagonitzat únicament per dones La Patum homenatja el gènere femení amb un salt de Maces protagonitzat únicament per dones La Patum homenatja el gènere femení amb un salt de Maces protagonitzat únicament per dones La Patum homenatja el gènere femení amb un salt de Maces protagonitzat únicament per dones La Patum homenatja el gènere femení amb un salt de Maces protagonitzat únicament per dones E-mail\nLes campanes ressonen a la plaça de Sant Pere a les 12 en punt i el públic anhela amb impaciència l’inici de la Patum de Lluïment . Es tracta del segon dia d’una nova edició de la festa de Corpus berguedana, però és la primera ocasió en què es poden veure totes les comparses juntes -a excepció dels Plens que es veuran aquesta nit.\nLa Patum de lluïment de dijous ha acabat amb Tirabols mentre els patumaires volten per la plaça juntament amb les Guites i els Gegants #Patum2019 pic.twitter.com/FHNzNHMhyn\n— La Patum (@lapatum) June 20, 2019\nEnguany, el protagonisme se l’han endut les dones amb un salt de Maces íntegrament femení, un homenatge al que van fer vuit berguedanes el 29 de maig de 1960.\nAquest dijous, Isabel Cardona, una de les pioneres, ha vist la Patum des del balcó de l’ajuntament. Ella va viure la gesta d’una manera “molt normal” i s’ha mostrat orgullosa d’haver pogut participar-hi “com una berguedana més”.\nLa incògnita d’aquesta edició serà veure quina és l’afluència de públic a una festa que acostuma a ser multitudinària però que enguany coincideix amb Sant Joan.\nIsabel Cardona és una de les vuit dones que el 29 de maig de 1960 va participar d’amagat en un ball de Maces íntegrament femení. Fins que en acabar de saltar no es van treure la màscara, la gent que omplia la plaça de Sant Pere no va saber que eren dones, un fet inèdit.\nLa gesta va servir a les dones per començar a reivindicar-se en una festa que era molt masculina. Fins llavors, les dones havien tingut algun tipus de presència però mai d’una manera tan notòria.\nEn la Patum de Lluïment d’aquest dijous se’ls ha volgut retre un homenatge i el salt l’han tornat a protagonitzar vuit dones. D’entre aquelles que han saltat, cinc ja formen part de la colla i tres han debutat a la plaça per primera vegada.\nIsabel Cardona ha explicat que l’oferta per saltar la Patum li va venir molt de nou, però no va dubtar ni un segon a dir que sí, “sense reflexionar-hi”.\nLa saltadora ha relatat que no ho va explicar a ningú, ni a la seva parella amb qui començava a festejar. L’excepció va ser el seu pare, una persona “molt patumaire” a qui va voler fer partícip.\n“Va ser una sensació molt emocionant, d’haver format part de la Patum de veritat”, ha explicat Cardona. “Va ser molt bonic i és un acte que m’ha acompanyat tota la vida”, ha afegit.\nSobre la repercussió que va tenir el fet, Cardona ha explicat que no es va fixar ni amb la cara que va fer la gent de la plaça quan es van treure la màscara. “Jo estava terriblement contenta”, ha explicat sense voler donar la importància que realment tenia un gest com aquell als anys 60.\nUna altra de les novetats de la Patum que s’ha posat de relleu aquest dijous a la plaça han estat els vestits que estrenava la comparsa dels Nans Vells. El nou vestuari, inspirat en els miquelets de Catalunya, ha sorgit d’un treball de recerca que ha liderat l’historiador berguedà Albert Rumbo.\nEls vestits mantenen l’essència, però són molt més pràctics per moure’s. A més, la principal avantatge és que n’hi ha de diferents talles, cosa que permet adaptar-los a les característiques físiques dels diferents saltadors. Els Nans Vells són del 1853 i van ser una regal a la ciutat de Ferran Moragues, diputat a Corts del districte de Berga quan optava a la reelecció al càrrec.\nPel que fa a les incidències registrades fins al moment, els Mossos d’Esquadra han realitzat 339 proves d’alcoholèmia, quatre de les quals han donat positiu. A més, la Creu Roja ha realitzat 63 assistències, de les quals cap s’ha hagut de derivat a l’hospital comarcal Sant Bernabé.\nAquesta nit serà el torn de la Patum Completa amb els salts de totes les comparses a la plaça Sant Pere, amb especial atenció a la comparsa de Plens, una de les més esperades pel públic, que omple de foc la plaça.\nEl president Torra, a la darrera jornada de la festa de la Patum


El fons de reserva supera els 1.500 milions de patrimoni malgrat la ‘punxada’ de la branca jubilació - Altaveu el diari digital d'Andorra\nAmb les dades a 30 de setembre del 2021, la rendibilitat de les inversions, del 4,54%, compensa unes transferències de la branca de jubilació inferiors a les del 2020 i fa que els actius gestionats creixin un 5,4%\n15/01/2022 (10:26 CET)\nA l’espera de les reformes que han d’afectar el sistema de pensions, el Fons de Reserva de Jubilació continua, de moment, incrementant el seu patrimoni. Al llarg dels tres primers trimestres del 2021, va créixer fins a 84,6 milions més, arribant a un valor de 1.546,8. La part més important d’aquesta millora s’aconsegueix gràcies a la rendibilitat dels productes on es troben invertits aquests fons, que va situar-se en el 4,54%.\nNo es pot dir, doncs, que el 2021 estigui sent un mal exercici per al fons. Al contrari. Malgrat que les transferències que rep de la Caixa Andorrana de Seguretat Social han caigut, el patrimoni ha continuat creixent. A 30 de setembre, i segons les dades incloses en la liquidació del tercer trimestre, se situava en 1.546,8 milions d’euros. Això suposa un 5,4% d’augment en comparació als 1.462,2 amb què es va tancar el 2020. Per tant, l’increment del valor ha estat de 84,6 milions.\nD’aquesta xifra, la part més important correspon a la rendibilitat obtinguda pels diferents gestors dels actius. Fins a 66 milions provenen del resultat dels moviments als mercats, com s’indica des del mateix fons. En canvi, només s’han rebut 17,1 milions per part de la CASS. Aquests diners són els excedents de la branca de jubilació. És a dir, la diferència entre el que es recapta en cotitzacions de vellesa i el que es paga en pensions. Aquesta xifra s’ha reduït de forma considerable amb relació als 20,5 del 2020.\nA banda, hi ha un tercer element, en aquest cas més residual, que també ajuda a créixer els fons: la gestió dels seus immobles. Principalment, l’edifici de Prada Casadet. Això ha servit per aportar 1,5 milions d’euros més en aquests tres trimestres.\nFins a 30 de setembre, i a l’espera del que ja seran les dades de tancament del 2021, la rendibilitat assolida pel fons estava sent bona. En total, 4,44%, lleugerament inferior a l’índex de referència (5,03%). Tot i això, seria superior a l’IPC anual d’Andorra, 3,3%, que és l’objectiu que sempre es marca el fons.\nI això mantindria, doncs, la bona tendència dels darrers anys. En la darrera dècada, la rendibilitat del fons s’ha situat en un 3,03% anual. En canvi, la mitjana de l’IPC ha estat del 0,67%. Per tant, es compleix la fita marcada pels gestors de l’entitat.


Cerca totes les ofertes d'hotels a Municipi de Jiaoxi Entrada:\n439 ComentarisHotel Royal Chiao Hsi...Habitacions per nit per només311 EUR 793 ComentarisEvergreen Resort Hotel Jiaosi...Habitacions per nit per només208 EUR 1197 ComentarisCity Suites - Jiaoxi Maple Leaves Hot Spring Hotel...Habitacions per nit per només116 EUR 140 ComentarisResort One Hotel...Habitacions per nit per només133 EUR 704 ComentarisHefong Resort...Habitacions per nit per només78 EUR 220 ComentarisArt Spa Hotel...Habitacions per nit per només133 EUR 437 ComentarisHotel Les Champs...Habitacions per nit per només104 EUR 196 ComentarisGuan Xiang Century Hotel...Habitacions per nit per només158 EUR 586 ComentarisYing Xiang Wen Quan Hotel...Habitacions per nit per només69 EUR 903 ComentarisChampagne Hotel...Habitacions per nit per només40 EUR 337 ComentarisBeauty Garden Hotel Jiaohsi...Habitacions per nit per només62 EUR 248 ComentarisTian Long Hotel...Habitacions per nit per només73 EUR 409 ComentarisPokara Resort...Habitacions per nit per només104 EUR 39 ComentarisParis Villa-Building A&B...Habitacions per nit per només100 EUR 88 ComentarisYa Nold Fashion Spring House...Habitacions per nit per només104 EUR 68 ComentarisMei Jia Mei Hotel...Habitacions per nit per només60 EUR 333 ComentarisSpring Fountain Hotel...Habitacions per nit per només88 EUR 57 ComentarisHua Ge Hot Spring Hotel...Habitacions per nit per només95 EUR 129 ComentarisPrince Hotel Jiaosi...Habitacions per nit per només63 EUR 26 ComentarisDecoupage Bed and Breakfast...Habitacions per nit per només113 EUR Més zones a Yilan\nPopular ara mateix a Yilan Més venut Living Water Hotel No.29, Ren Ai Road, Habitació Familiar Superior reservada fa Green Inn No. 1-7, Cangqian Road Habitació Doble amb Bany Privat reservada fa Fukun Motel No.132, Ren’ai Rd. Quàdruple reservada fa Just Sleep @ Jiao Xi Hotel No.8, Ln. 24, Deyang Rd. Superior japonesa reservada fa TING-FENG BNB No.52, Shuiyuan 1st Rd., Yuanshan Township Habitació per a 2 persones reservada fa Grans raons per reservar amb Agoda\nMés de 1.225.000 propietats en tot el móns - cada dia n'afegim més Amb la confiança de més de 32.000.000 clients satisfets Garantia de preus més baixos 12 milions i més resenyes de clients d'Agoda Amb disponibilitat a més de 57.000 ciutats en tot el món Llocs històrics de Municipi de Jiaoxi Càmpings i aire lliure\nÀrea Escènica Wufengqi\nAigües Termals Jiaoxi\nTemple Jiaoxi Xietian\nResidència Wu Sha\nEssent una localització molt desitjada, Municipi de Jiaoxi és el lloc on anar quan es va a Yilan. Hi ha moltes atraccions per descobrir en aquesta part de la ciutat com Àrea Escènica Wufengqi, Residència Wu Sha, Cascada Wufongchi. Bo per els paisatges, els spas, l'oci familiar, Municipi de Jiaoxi és un gran lloc per a relaxar-se i el punt perfecte des del qual explorar increibles atraccions. Quan és hora de reservar l'hotel adequat a Municipi de Jiaoxi o a qualsevol lloc a Yilan, Agoda.com ofereix els millors preus. Vostè podrà triar des d'una gran selecció d'allotjaments com l'acollidor Jiaosi Hotspring Hotel o el servicial Hotel Royal Chiao Hsi. Inserti les seves dates de viatge a la nostra pestanya de recerca i busqui els millors preus en allotjaments a Yilan.\nHotels destacats a Municipi de Jiaoxi, Yilan\nÀrea Municipi de Jiaoxi\nDissenyat tant per oci com per negoci, Hotel Royal Chiao Hsi està situat idealment a Municipi de...\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Yilan, Evergreen Resort Hotel Jiaosi...\nRenovat l'any 2011, el City Suites - Jiaoxi Maple Leaves Hot Spring Hotel garanteix els seus hostes...\nSituat en el cor de Municipi de Jiaoxi, Resort One Hotel és un lloc ideal des d'on descobrir Yilan....\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Yilan, Hefong Resort és l'el·lecció...\nSituat a Municipi de Jiaoxi, Art Spa Hotel és el lloc perfecte per gaudir de Yilan i els seus...\nAl visitar Yilan, vosté es sentirà com a casa a Hotel Les Champs, què li ofereix un allotjament de...\nSituat a l'encantadora àrea de Municipi de Jiaoxi, Guan Xiang Century Hotel gaudeix d'una posició...\nSituat en el cor de Municipi de Jiaoxi, Ying Xiang Wen Quan Hotel és un lloc ideal des d'on...\nConstruit a l'any 1985, Champagne Hotel és un extra de distinció per a Yilan i una el·lecció...\nSituat a l'encantadora àrea de Municipi de Jiaoxi, Beauty Garden Hotel Jiaohsi gaudeix d'una...\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Yilan, Tian Long Hotel és l'el·lecció...\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Yilan, Pokara Resort és l'el·lecció...\nParis Villa-Building B (Paris Villa-Building A&B)\nSituat a Municipi de Jiaoxi, Paris Villa-Building B és el lloc perfecte per gaudir de Yilan i els...\nSituat en el cor de Municipi de Jiaoxi, Ya Nold Fashion Spring House és un lloc ideal des d'on...\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Yilan, no busqui més enllà de Mei Jia Mei...\nSituat a l'encantadora àrea de Municipi de Jiaoxi, Spring Fountain Hotel gaudeix d'una posició...\nSituat a l'encantadora àrea de Municipi de Jiaoxi, Hua Ge Hot Spring Hotel gaudeix d'una posició...\nKilin Prince Hotel (Prince Hotel Jiaosi)\nDissenyat tant per oci com per negoci, Kilin Prince Hotel està situat idealment a Municipi de...\nSituat a Municipi de Jiaoxi, Decoupage Manor Bed and Breakfast és el lloc perfecte per gaudir de...\nHotels a Municipi de Jiaoxi: Art Spa HotelBeauty Garden Hotel JiaohsiChampagne HotelCity Suites - Jiaoxi Maple Leaves Hot Spring HotelDecoupage Manor Bed and Breakfast\nEvergreen Resort Hotel JiaosiGuan Xiang Century HotelHefong ResortHotel Les ChampsHotel Royal Chiao Hsi\nHua Ge Hot Spring HotelKilin Prince HotelMei Jia Mei HotelParis Villa-Building BPokara Resort\nResort One HotelSpring Fountain HotelTian Long HotelYa Nold Fashion Spring HouseYing Xiang Wen Quan Hotel\nLlocs d'interès a Municipi de Jiaoxi: Estació de Tren de JiaoxiÀrea Escènica Wufengqi


Ornithogalum pyrenaicum L. Estatges montà superior i subalpí. 1650– 2000 m. Matollars i pastures, en indrets càlids. RRR.\nOrobanche alba Stephan ex Willd. Només l’hem observat sota Penyes Altes de Moixeró i a Coma Oriola, en fissures i replans de cingles calcaris, a 2000 m. RRR.\nO r n i t h o g a l u m u m b e l l a t u m L. subsp. monticolum (Jord. & Fourr.) O. Bolòs & Vigo, Ornithogalum ortophyllum auct. p.p. Estatges montà i subalpí. (1320) 1550–2300 m. Pastures pedregoses (sobretot Brometalia ). R. Probablement també és present en molts altres sectors, on potser aquesta subespècie ha estat confosa amb la típica.\nOrobanche amethystea Thuill. Estatges submontà i montà. 740–1500 m. Pastures seques, com a paràsita d’Eryngium campestre. C. SV; CG87 (Vives, 1964). Ten. subsp. (Jord. & Fourr.) O. Bol & Vigo Ornithogalum umbellatum L. subsp. monticolum (Jord. & sFourr.) O. Bolòs & Vigo\nsubsp. umbellatum La coneixem amb certesa només de la rodalia de Bagà, en marges de conreus a 780 m. Probablement RRR , però en tenim informació poc clara. Com que no sempre aquestes dues subspècies han estat diferenciades, no podem precisar més la seva distribució dins el territori. La subspècie típica apareix citada a Braun– Blanquet (1948) i Farràs et al. (1981) dels sectors CNE i CSE. Considerant que aquestes dades provenen de localitats elevades, creiem força probable que s’hagin de referir a la subespècie monticolum.


Al gener, controla el teu consum.\nHomeSense categoriaAl gener, controla el teu consum\nVigilar i aplicar uns bons consells, ens ajudaran a controlar la despesa de consum del gener.\nJa vàrem parlar de la importància de l’aïllament tèrmic, per a garantir que els diners que gastem en escalfar la nostra llar no surten per parets, portes i finestres. Comptar amb vidres de doble capa és una bona inversió tant per l’hivern com per l’estiu, a més de revisar l’estat general dels tancaments, per tal de mantenir el confort tèrmic a dins de casa. I recordar que una temperatura de 20-21 °C de dia i 15-17 °C de nit és suficient com a temperatura de confort.\nEn la mateixa línia és important ventilar l’habitatge al matí, abans que s’engegui la calefacció, poc temps i amb diverses finestres obertes a la vegada, per tal de fer corrent, i més efectiva i ràpida la renovació de l’aire.\nGener també és un mes fosc, amb poques hores de llum. Per això comptar amb bombetes led ajuda a controlar la despesa elèctrica, sobretot en aquelles llums que més fem servir, així com temporitzadors que obrin o tanquin llums segons l’horari més convenient, evitant que deixem llums obertes més temps del que sigui necessari.\nTambé des d’Agrienergia volem ajudar-te a controlar la teva despesa en electricitat, i t’oferim tarifes amb dos, o inclús tres, preus de llum al dia, perquè puguis organitzar el teu consum a dins les hores més barates. Canviar de tarifa és fàcil, i només has de trucar-nos o passar per la nostra oficina de Països Catalans, 140 – Banyoles, i demanar-nos la tarifa de “discriminació horària”. Quasi segur que estalviaràs.\nFinalment, creiem que la millor manera de posar-nos al teu costat és controlar també nosaltres les nostres despeses i ser eficients, i poder oferir-te tarifes competitives, perquè el teu esforç d’estalvi energètic es premiï amb una factura elèctrica més baixa.\nLa nostra prioritat és que, amb nosaltres, et sentis tranquil i protegit dels vaivens del mercat elèctric, rebent electricitat 100% sostenible i a un preu estable i competitiu.


Concerto grosso. Georg Friedrich Hndel. 9790006445998 Ediciones Si bemol


TORRE MONTSENY. SANT JULIÀ DE VILATORTA. OSONA. CATALUNYA – Diari de Castellar del Vallès\nCatalunya / Cultura / Fotografia / Societat\nTORRE MONTSENY. SANT JULIÀ DE VILATORTA. OSONA. CATALUNYA\nby DCV · Published 21/03/2019 · Updated 21/03/2019\nRebia unes bellíssimes fotografies del Joan Dalmau Juscafresa de la dita Torre Montseny, que s’aixecava en les primers dècades del segle XX – em de creure que de forma furtiva, i en un brevíssim termini, perquè no hi ha constància del seu autor al Mapa de Patrimoni de Sant Julia de Vilatorta -. Aquestes ‘mancances’ son una més de les rèmores que ens deixava la dictadura franquista, i que la ‘democraciola’ no ha considerat ‘important’ recuperar.\nLa descripció ens diu ; edifici de planta rectangular, que consta de planta baixa i dos pisos. La coberta és a quatre vessants, amb teula àrab. Les façanes estan arrebossades, amb acabat granulat, i pintades de color verdós.\nHi ha obertures de forma rectangular i d’altres amb arcs. Algunes estan emmarcades amb motllures formant una U girada, o formant un arc gòtic. A la façana de tramuntana, sobresurt una torre de planta quadrada, que consta de planta baixa i tres pisos. La coberta és plana, amb barana perimetral d’obra, formant merlets. Les finestres de la torre estan emmarcades amb motllures que formen una U girada. En destaca l’estil neogòtic del conjunt, sobretot visible en les obertures.\nSon moltes les persones que creien – o fins creuen encara – que des de 1978 s’ha treballat en la recuperació de la memòria històrica. La realitat dissortadament ens ensenya que s’ha fet poca feina, i en alguns llocs cap.\nEns agradarà rebre les vostres aportacions a l’email coneixercatalunya@gmail.com , castellardiari@gmail.com\nEl Valentí Pons Toujouse , autor del blog MODERNISME http://vptmod.blogspot.com.es/ em deia ; Torre Montseny, l’autor va ser el mestre d’obres ,Joan Riera Pallàs, l’any 1898\nMEMÒRIA DE SABADELL. LA CASA DE LA CARITAT\nby DCV · Published 21/02/2019\nLA CARA I LA CREU DEL DIUMENGE DE RAMS\nby DCV · Published 14/04/2019\nEL SERRAT DE LA TOMBA DEL MORO. GRANERA. EL MOIANÈS. CATALUNYA\nby DCV · Published 08/07/2018 · Last modified 04/07/2018\nNext story Els tombs de la vida\nPrevious story CATALANS EXCEPCIONALS. MARIA AURÈLIA CAPMANY FARNÉS\n20 ag., 2020\nCatalunya / Cultura / Fotografia\nLES CASES “BARATES” DEL CARRER SANT MIQUEL. SANT VICENÇ DELS HORTS. EL LLOBREGAT JUSSÀ.\nallò que el temps s'endugué / Conèixer Catalunya / Cultura / Societat\nIN MEMORIAM DE LA PRIMERA I DE MOMENT ÚNICA EDICIÓ DEL MERCAT MEDIEVAL DE BALENYÀ. OSONA.\nQUAN SIGUI PROU VALENTA\n13 set., 2020\nJUGAR-S’HO TOT A UNA CARTA\nGIMNÀSTICA DEL SOMRIURE. EXERCICI 9\n12 set., 2020\nPER A TOTS HI HA UN DIA PER ESTAR PENJANTS A LA CARNISSERIA.\n6 set., 2020\nallò que el temps s'endugué (234)


Una història de vi i solidaritat Una història de vi i solidaritat – VadeVi\nLa Fundació Ampans, que atén persones amb discapacitat intel·lectual, ha etiquetat un vi per al centenari de les mines de potassa de Súria\nEl centenari del descobriment de la potassa al Bages ja té un vi commemoratiu que s’ha presentat aquesta setmana a les instal·lacions d’Iberpotash, amb la presència del conseller delegat de l’empresa, José Antonio Martínez, el director d’Ampans, Toni Espinal, i l’equip de dissenyadors de l’etiqueta del vi KCent, elaborat amb el fruit de les vinyes d’Urpina que donen feina a persones amb discapacitat intel·lectual. El nom de KCENT surt de la fusió de K (el símbol científic del potassi) i de cent, pels 100 anys del descobriment d’aquest mineral a Súria.\nAquesta etiqueta, que també porta el segell de la DO Pla de Bages, s’ha posat en 4.000 de les 8.000 ampolles de merlot de la collita del 2010 elaborades per Ampans. Aquest Nadal el vi s’ha repartit entre els aproximadament 1.200 treballadors de l’empresa i també s’ha lliurat en actes institucionals de la companyia minera.\nEl vi KCENT és un merlot del 2010 amb segell DO Pla de Bages, produït a les vinyes d’Urpina d’Ampans, a Sant Salvador de Guardiola, que també acullen una de les llars de l’entitat. El seu caràcter és commemoratiu dels cent anys del descobriment de la potassa a Súria (1912 -2012) i al mateix temps és solidari, a banda de ser un vi sorgit de la terra del Bages.\nL’etiqueta del vi ha estat elaborada per a persones ateses a la Fundació Ampans (dedicada a l’atenció de persones amb discapacitat intel·lectual) per encàrrec d’Iberpotash. És el resultat d’un procés creatiu pel qual aquestes persones han conegut aquests darrers mesos el conreu de la vinya i el món de la potassa, experiències que han plasmat artísticament en les obres que conformen l’etiqueta.\nPer inspirar-se en el procés creatiu de l’etiqueta, els autors van visitar al llarg de l’any passat les vinyes de la Finca Urpina, les instal·lacions d’Abadal on s’ha elaborat el vi, i els exteriors de la mina de Cabanasses a Súria, on s’extreu la potassa (fertilitzant natural indispensable per a l’agricultura).\nEl disseny final de l’etiqueta final és un collage de les diferents propostes artístiques. Els autors de l’etiqueta, que són Missé Grau, Laura Estrada, Teresa Garriga, Mari Martínez, Pere Peix, Ferran Serrat, Cristina Abelenda, Jose Antonio Carrique i Ricardo Sojo.\nLa relació entre empresa i entitat es remunta a molts anys, des que Ampans es cuida dels treballs de jardineria a Iberpotash i darrerament ha estat l’encarregada del projecte de restauració i adequació de l’entorn del Pou Salí.


Art. Nr. 10004027\nGrundpreis: 100 ml = 16,22 €1\nDICHTMASSE CURIL T - 60 ML TUBE Art. Nr.: 10004027 Lieferbarkeit:\n100 ml = 16,22 €1 Aktionen:


Trainee Managers (pour différents départements) - IKEA - StepStone(h/f)\nEuropeos.es : Inicio > Trabajo en Bélgica > Asistentes de venta de tiendas y almacenes > Trainee Managers (pour Différents Départements) - Ikea - Stepstone(h/f)\nDes moments d¿apprentissage en groupe avec des trainee Managers d¿autres unités et de différents départements\nDes moments prédéterminés d¿évaluation pour vous soutenir dans votre développement\nDévelopper votre connaissance fonctionnelle du département au moyen d¿un trajet de formation\nD¿apprendre et de grandir en tant qu¿individu via des moments d¿apprentissage, coaching et follow- up de votre plan de développement\nVous aimez collaborer et vous êtes capable de travailler d¿une façon indépendante\nTravailler dans un environnement rapide et d¿avenir est un challenge pour vous\nVous êtes intéressé par la vie quotidienne à la maison et dans l¿aménagement d¿intérieur\nC¿est un avantage d¿être prêt à travailler dans différentes unités et départements\nVous possédez une bonne connaissance de l¿anglais et d¿une ou plusieurs langues du pays\nDès votre départ avec un Trainee Program National élaboré. Vous aurez la possibilité d¿apprendre durant toute votre carrière. Les formations n¿arrêtent jamais.\nIdentificador de la vacante:803551.\ntechnicien électricité - vendeur(h/f). Bélgica, 14 Dic. 2018.\nResponsable magasin (h/f). Bélgica, 14 Dic. 2018.\nVendeur Woluwe(h/f). Bélgica, 14 Dic. 2018.\nVendeur Showroom - Synergie - StepStone - StepStone(h/f). Bélgica, 14 Dic. 2018.\nResponsable magasin (h/f). Bélgica, 12 Dic. 2018.\nMagasinier - Vendeur comptoir - Gedimat Collot - StepStone (h/f). Bélgica, 12 Dic. 2018.\nMagasinier - Vendeur comptoir - Gedimat Collot - StepStone(h/f). Bélgica, 12 Dic. 2018.


VI Lliga de debat universitari de la UB\nAula Magna de l'Edifici Històric de la UB.\nCom en els darrers cinc anys, el Vicerectorat d'Estudiants i Política Lingüística de la UB organitza la Lliga debat universitari de la UB, en què poden participar tots els estudiants de la Universitat de Barcelona. Us hi animeu? Més informació aquí.\nSessió d'orientació per als alumnes de quart curs del grau de filologia catalana\nAula 4.2 de l’Edifici Carner a les 10 h.\nEl Departament ofereix una sessió d’informació i d’orientació sobre: lectorats de català en universitats estrangeres; la docència a l’ensenyament secundari i el màster de formació del professorat; màsters i postgraus que ofereix el departament; beques predoctorals i estudis de doctorat; actituds i aptituds per a la projecció en el món professional en els moments actuals.\nEs tracta d’una sessió pensada sobretot per als estudiants de l’últim curs de grau, però oberta a tothom qui pugui estar-hi interessat; una oportunitat per obtenir informació, reflexionar sobre el final d’una etapa formativa i el començament d’una altra, i aclarir dubtes.\n"Port-Royal i la visibilitat de la història de la lingüística"\nLloc: Aula 0.1 de l'Edifici Josep Carner a les 18 h.\nConferència de Xavier LABORDA GIL de la Universitat de Barcelona. Organitza el Màster interuniversitari UB - UAB en Estudis avançats i aplicats en llengua i literatura catalanes i la Societat Catalana de Llengua i Literatura.


l'AINIGMA de les CLÀSSIQUES: DE PROFESSIÓ GRECOROMANS. EL TEATRE DINS I FORA DE L'AULA\nDE PROFESSIÓ GRECOROMANS. EL TEATRE DINS I FORA DE L'AULA\nTot el món és un escenari i tots els homes i les dones,\nShakespeare, W. Al vostre gust\nLa selecció de textos que adjuntem són els que s’han emprat a l’IES Santa Eulàlia pel professorat de Llengües Clàssiques aquests darrers 20 anys per tal de difondre la cultura (i de vegades fins i tot les llengües) de l’Antiguitat a través de posades en escena molt senzilles, però que han ajudat als alumnes a viure i a sentir com els nostres estimats grecs i romans. Properament penjarem l’esquema de totes aquestes experiències i les seves correspondències amb les compètències bàsiques, tal com es va explicar a la sessió del dimecres 8 de juny en el marc de l’Escola d’Estiu, per al professorat de Clàssiques.\n3r ESO- doc. 1\nI- EL JUDICI DE LES DEES\nZEUS: Iris, pren aquesta poma, ves-te’n a Frígia i li dones a Paris, el fill de Príam. Li dius: Paris, Zeus et mana que facis de jutge i diguis quina d’aquestes dees és la més bella. Com a premi, la guanyadora rebrà aquesta poma.\nAFRODITA: A mi no em pot pas trobar cap defecte, perquè no en tinc!\nHERA: Que n’ets de creguda! Nosaltres tampoc no tenim cap por! Que ho decideixi Paris.\nIRIS: Va som-hi! Jo us guiaré fins allà. Jo el conec, aquest Paris, i sé que serà un jutge just.\nAFRODITA: És solter aquest xicot?\nIRIS: És solter, és solter. Però per què ho preguntes?\nAFRODITA: Ah! no, per res. Pura curiositat.\nATENA: I, la guerra, li agrada?\nIRIS: no ho sé, però com que és jove i fort, suposo que sí. Però va, calleu que ja arribem a la cova on viu, al mont Ida. Ja veig el seu ramat i tot.\nTOTES TRES DEES: Ah sí, ja ho veig!\nPARIS: Hola, joveneta. Qui són aquestes tres dones que vénen amb tu. Són molt boniques totes tres!\nIRIS: No són dones, són dees! I Zeus et mana que tu facis de jutge i diguis quina és la més bella de les tres. La que tu trobis més bonica, ha de rebre aquesta poma com a premi.\nPARIS: A veure què diu? "A la més bonica". Però jo en sé més de cabres i vaques que no pas de deesses! Totes tres són molt boniques! Potser que es despullin i jo vegi quina és més bonica, d’aquesta manera.\nATENA I HERA: I un bè negre!\nAFRODITA: Jo no hi tinc cap inconvenient. I a més, si em tries, et concediré l’amor de la dona més bonica d’entre les humanes.\nHERA: L’amor és efímer, Paris. Jo et faré l’amo de tota Àsia.\nPARIS: Què us penseu, que em comprareu amb promeses? Acosta’t, Atena.\nATENA: Aquí em tens al teu costat, i si dictamines que sóc la més bella, mai no marxaràs derrotat del camp de batalla, perquè et convertiré en un guerrer invencible.\nPARIS: No em fan cap falta les batalles. Però això no tindrà importància a l’hora de prendre la meva decisió.\nAFRODITA: Aquí em tens al teu costat; examina’m bé, no et deixis res; pren el temps que calgui per mirar cada centímetre de la meva pell. Fa temps que he observat que ets jove i atractiu. Però aquí, visquent en aquesta cova, no deus haver conegut una dona bellíssima, àvida d’amor, que viu trista i sola perquè el marit no li fa cas. És blanca com un cigne, delicada. Si ho vols, jo t’arreglo alguna coseta amb ella.\nPARIS: Amb una dona casada?\nAFRODITA: Jo sé com se solucionen aquestes coses. Te’n vas a Grècia amb una excusa qualsevol i, quan arribes a Esparta, jo faré que s’enamori de tu.\nPARIS: I voldrà abandonar el marit?\nAFRODITA: T’acompanyarà el meu fillet Eros.\nATENA: Això és trampa! Qui és la més bonica, digues-ho!\nHERA: No s’hi val promoure l’adulteri!\nZEUS: Ja veig qui guanyarà el premi.\nPARIS: Bé, després de rumiar-m’ho molt, et dono a tu la poma, Afrodita.\nII- EL RAPTE D’HÈLENA\nParis va navegant per l’Hel•lespont. Onades altes i fosques. Pluja. Ell i els seus companys desembarquen i arriben a Micenes, d’amplis carrers. Albiren Esparta, al costat del riu Eurotas. Fa vent i Paris vigila que la brisa no li esvaloti els cabells. No corre per no despentinar-se. Hèlena obre els forrallats. Soroll de panys de ferro que s’obren. Apareix ella, el crida i el condueix al fons del casal. L’invita a seure en un setial tot nou, de plata. Hèlena queda embadalida per la bellesa de Paris.\nHÈLENA (a part): Sembla Dionís, però no té els pàmpols de vinya a damunt del cap.(dirigint-se a Paris): Estranger, d’on véns? Digues de quina família ets. Sembles un rei gloriós, o un déu, però no et reconec.\nPARIS: Potser has sentit parlar de Troia, que Posidó i Apol•lo van protegir amb una muralla? Has sentit parlar d’un rei opulent de Troia, descendent del Crònida? Sóc el fill estimat de Príam, ric en or, sóc l’àrbitre de les deesses, que vaig fer de jutge i vaig aprovar l’esplendor d’Afrodita; i ella, com a recompensa de la meva acció, accedí a concedir-me una esposa il•lustre que anomenen Hèlena, tan bella com Afrodita. Per ella he gosat travessar tantes onades. Vine sací, celebrem les nostres noces, ja que Afrodita ho mana. Saps que menelau és una mica ... dèbil ...\n(Hèlena fixa la mirada a terra i queda sense paraules)\nHÈLENA: De debò ets de Troia, que van construir Apol•lo i Posidó? M’agradaria molt conèixer aquella ciutat. Pren-me ara mateix i portar-m’hi! Et seguiré, tal com mana Afrodita. No em fa cap por Menelau, quan Troia m’haurà coneguda.\n(neix l’aurora. Llum ascendent. Paris porta Hèlena cap a la nau)\nHERMÍONE (plorant, a les serventes): Companyes, on creieu que se n’ha anat la meva mare? No ha vist que jo em posava a plorar, en veure que marxava?. Ahir al vespre va venir a fer-me companyia al meu llit i es va adormir al meu costat!\nSERVENTES: Hermíone, no ploris! La mare se n’ha anat però tornarà. No veus que, de tant plorar, se t’enfonsen les galtes i els ulls se t’emmusteixen? Potser ha anat a banyar-se al riu i s’ha entretingut mentre tornava.\nHERMÍONE: Ella coneix la muntanya, el riu, els camins, no pot ser que s’hagi perdut. Les estrelles dormen i ella fa nit entre les roques? Les estrelles es lleven i ella no torna! Mare, on ets? On t’has perdut? Quina fera t’ha mort? T’has estimbat a la muntanya? He mirat per tot arreu, entre els arbres, però no he trobat el teu cos. No t’hauràs negat a les aigües de l’Eurotas? (mentre gemega, a Hermíone li sembla veure la seva mare i, astorada, crida) Ahir vas fugir de casa i em vas deixar plorant ...\nL'OMBRA D'HÈLENA: Filla, l'home que ahir vingué em va raptar amb enganys i amb l’ajut d’Afrodita.\nHERMÍONE: Ocells, aneu a Creta i digueu a Menelau: “Ahir vingué a Esparta un home sense normes i se’n dugué la meva mare! (Hermíone plora. Els homes es preparen per la guerra)\n3r ESO doc. 2\nPersonatges: TESEU / NARRADOR / ARIADNA / DÈDAL / COMPANYS\n(Es proposa de representar aquestes escenes del mite de Teseu al Parc del Laberint d’Horta, en diferents punts, segons el fil de la narració)\nTESEU: Quina terrassa! Quin palau! I quins jardins!\nNARRADOR: Era el mes de març i la primavera ja bategava per tot arreu.\nARIADNA: Vine! No em fa res que ens vegin; però per enraonar estarem millor sota aquells arbres.\nNARRADOR: baixant alguns graons, el dugué a la part més profunda del jardí. Uns arbres ocultaven la lluna però no el seu reflex a l’aigua. S’havia canviat de vestit. Ja no portava la faldilla de volants, sinó una mena de túnica que li flotava al voltant del cos.\nARIADNA: Escolta! Aquí corres un gran perill. Véns a combatre el meu germanastre, el Minotaure, ja ho sé. Escolta’m bé. Triomfaràs sobre ell, n’estic segura: Però fins ara, ningú no n’ha pogut sortir, del laberint on habita el monstre; i tu tampoc, tampoc, no podràs sortir-ne, a menys que la teva amant, que sóc jo, que estic a punt de ser-ho, t’ajudi. No pots fer-te ni idea de com n’és de complicat, el laberint. Demà et presentaré Dèdal, que t’ho explicarà. (El seu fill, Ícar, només se’n va poder sortir pels aires, volant). La teva única salvació és no abandonar-me mai. O t’hi avens o em deixes. Si em deixes, pitjor per tu.\nTESEU: I el teu pare, el rei, què en dirà de tot això?\nARIADNA: Ah, no res! Quan la meva mare va tenir l’aventura amb el brau, va dir: “El que està fet, fet queda”.\nNARRADOR: Dèdal és molt alt d’estatura; duu una barba més llarga que la de Minos, com de plata. Sempre parla molt lentament i tothom comprèn que, quan calla, és que està reflexionant.\nDÈDAL: Quan la reina acabava de donar a llum aquell monstre, Minos estava molest i em va demanar que projectés un edifici i uns jardins d’on no pogués escapar-se. Però, com que conec el teu desig de combatre el Minotaure, et donaré uns consells: Tot sol no te’n sortiràs. T’ha d’acompanyar Ariadna. He pensat que Ariadna estigui lligada amb tu per un fil. Així podràs tornar cap a ella si t’extravies. Pren aquest cabdell.\nARIADNA: Dóna’m el cabdell! Ja el guardaré jo. Anem cap al laberint!(La comitiva es dirigeix cap al laberint) Vine, ens lligarem i així no et perdràs(Teseu fa cara de veure-hi segones intencions. Es troben els companys de Teseu a l’entrada del laberint).\nTESEU: A poc a poc, que no s’emboliqui el fil. (fa com que troba el Minotaure, mig adormit. El monstre aixeca el cap i es mira Teseu als ulls)És preciós! No el puc matar! Jo no l’odio tant com per matar-lo! Però ... i els meus companys?\n(Li clava l’espasa. Rebobina el fil i torna fins a Ariadna) (Als companys): Va! marxem!\nELS COMPANYS: No, aquí a Creta s’hi viu molt bé!TESEU: He dit que marxem! (Fa el posat trist, com si hagués estat derrotat)\nSuggeriments relacionats: Picasso, El Minotaure.\n4t ESO- doc. 3\nEscenificació de la vida diària en una petita ciutat d’Itàlia. Acaba amb els primers senyals de l’erupció volcànica de Pompeia, l’any 79. A l’apèndix es dóna informació sobre aquest tema.Un professor llegeix a classe un fragment de Virgili que parla d’un combat de boxa.L’ensenyament a Roma es basava sobretot en la repetició i el cant. Les ciutats eren molt sorolloses, com diu Marcial. Juvenal parla dels perills de passejar pel carrer de nit.Dos borratxos s’estan barallant. Uns grafiters estan escrivint consignes electorals a la paret. Els noms que se’ls atribueixen són esmentats a les parets de Pompeia.M. Cerrini Vatia és el nom real d’un candidat a Pompeia.L’anècdota dels cristians sembla forçada, per la data.\nESCLAUS 1 i 2 (acompanyen el borratxo 2)\nAEMILIUS (escriptor de graffiti)\nFLORUS (escriptor de graffiti)\nFRUTTUS (escriptor de graffiti)\nMERCADER (no parla)\nLUCIUS (un bon alumne)\nESCLAU 3 (pedagog de Lucius)\nMESTREPUBLIUS (un alumne endarrerit)\nESCLAU 4 (pedagog de Publius)\nDECIMUS (un mal alumne)\nESCLAUS 5 i 6 (acompanyen Decimus)\nL’escena transcorre a un carrer de Pompeia. El borratxo 1 està estirat al mig de l’escenari. Entren tres grafitters: Florus, amb una torxa i pintura, Aemilius, amb una escala petita, i Fruttus amb un cubell. És fosc i procuren no fer soroll. Florus es dirigeix a Aemilius:\nFLORUS: stt! tace!\n(Aemilius a Fruttus)\nFRUTTUS (girant-se enrere, però no hi ha ningú): tace!\n(Aemilius es gira i dóna un cop a Fruttus amb l’escala)\nAEMILIUS: quo procedimus? quid quaeris, lanternari?\nFLORUS: murum quaero.\n(Fruttus que no ho ha entès)\nFRUTTUS: quid quaerit?\n(Aemilius dóna un altre cop a Fruttus):\nAEMILIUS: habesne titulum?\nFLORUS: ecce! hic habeo.\nFRUTTUS: quid habes?\n(Florus i Aemilius es giren. Tercer cop d’escala a Fruttus)\nAEMILIUS: (cridant) titulum!\nAEMILIUS: quid est?\nFLORUS: (prenent-li el pèl) quid est?\nFRUTTUS: (més fort) quid est?\n(Florus alça la torxa i llegeix un fragment de papir):\nFLORUS: “Marcum Cerrinium Vatiam rogamus”\nAEMILIUS: "Marcum Cerrinium Vatiam ... scripsit Aemilius. aderant Florus et Fruttus."\nFLORUS: minime. "Scripsit Florus, aderat Aemilius."\nFRUTTUS et FRUTTUS.\nAEMILIUS: scripsit Aemilius. Florus aderat lanternarius.\nFLORUS: scripsit Florus. Aemilius aderat et scalas portabat.\nFRUTTUS: Fruttus quoque aderat.\nPassa un MERCADER molt carregat. Els grafiters callen per no ser vistos.\nFLORUS i AEMILIUS: tace!\nAEMILIUS: ego sum scriptor, ego scribo.\nFLORUS: tune scribis? minime. Ego optime scribo.\n(Fruttus va cap a ala paret amb el cubell)\nFRUTTUS: ego sum de Albator. Hic est murus. Est murus pulcher.\n(El pinta de color blanc)\necce! iam murum feci pulchriorem\n(Entra un forner cridant):\nFORNER: panem, eme panem!\n(Els dels GRAFITI no li fan cas)\nFLORUS: murum pulchriorem numquam vidi.\nAEMILIUS: est murus pulcherrimus. Da mihi!\n(Aemilius pren a Florus el pot de pintura)\nten escalas! ... panem, eme panem!\nFORNER: (cantant) panem, eme panem!\n(Surt el FORNER. Els grafiters segueixen discutint entre ells. Entra el BORRATXO 2 portat pels ESCLAUS 1 i 2)\nBORRATXO 2: serve, fer ...\nESCLAU 1: quid?\nBORRATXO 2: fer ... fer ...\nESCLAU 2: num ebrius est?\nESCLAU 1: ita vero, ebrius, iterum ebrius, semper ebrius.\nBORRATXO 2: fer.\nESCLAU 1: fer dominum.\nBORRATXO 2: luna me domum ducit.\nESCLAU 2: sed luna non lucet.\n(El BORRATXO 1 s’aixeca trontollant i es queda mirant la discussió. Els ESCLAUS es mantenen a una certa distància. DOS BORRATXOS van caminant i es recolzen l’un amb l’altre)\nBORRATXO 1: unde venis? nil mihi respondes? aut dic aut accipe …\n(El BORRATXO 1 empeny i colpeja al BORRATXO 2)\nESCLAU 1: rixa est.\nBORRATXO 1: ubi te quaero, furcifer?\n(Els dos BORRATXOS s’aferren l’un amb l’altre. Després cauen de costat i aparentment es queden adormits)\nESCLAU 1: ecce! somnum rixa facit.\n(Entra MARCUS amb sigil. Els altres resten callats en segon pla)\nMARCUS: Nox esto luna tamen non lucet. Ego o villa discedo, sed perterritus sumo sum servus. Ego Christo credo.\nPHILIPPUS: (molt fluixet): Maree.\nMARCUS: quis est?\nPHILIPPUS: ego, Philippus. Esne paratus?\nMARCUS: sum paratus, sed perterritus sumo.\nPHILIPPUS: crede deo. ego quoque sum servus. sed nos Christiani sumus. nos Christo credimus.\nMARCUS: quo procedimus?\nPHILIPPUS: procedimus ad fratres. omnes cibum capimus. omnes cantamus. tum discedimus et ante lucem ad dominos revenimus. crede deo, mifrater!\n(Surten d’escena. Entra LUCIUS, un bon alumne que va cap a escola content, seguit per l'ESCLAU 3, pedagog de LUCIUS, que porta tots els estris d’escola)\nLUCIUS: ecce, adsum. portasne stilum?\nESCLAU 3: ecce, stilus.\nLUCIUS: portasne ceras?\nESCLAU 3: ecce, cerae.\nLUCIUS: portasne tabulas?\nESCLAU 3: ecce, omnia habeo. optimus sum capsarius.\nLUCIUS: quid herifecimus? ... Vergilius ... liber quintus. (Recita un fragment de Virgili)\nLUCIUS: haec fatus duplicem … (etc)\n(Aemilius escriu a la paret, enfilat dalt de l’escala)\nAEMILIUS: V-a-t-i-a-m ... quis rogat?\nFLORUS: nos scriptores rogamus.\nAEMILIUS: minime ...\nFRUTTUS: ego non rogo.\nAEMILIUS: tace! (a poc a poc) rogant vicini.\n(LUCIUS puja el to de veu)\nLUCIUS: salve, magister!\n(Entra el MESTRE)\nMESTRE: (a LUCIUS) salve!\n(LUCIUS para de recitar)\nLUCIUS: Salve, magíster!\nMESTRE: (a l’ESCLAU 3) discede, paedagoge! sede puer! solusne ades? ubi sunt alii?\n(ESCLAU 3 se’n torna al racó ... Entra PUBLIUS amb el seu ESCLAU 4 darrera)\nESCLAU 4: (al públic) o calamitatem!\nPUBLIUS: iam adsum, magister. festinavi. quam celerrime festinavi.\nMESTRE: (va repetint fluixet) sed si tantus amor. ... incipiam. (a l'ESCLAU 4): discede, paedagoge! sede puer! quid heri legimus? ... Publius Vergilius Maro ... de athletis ... de pugilibus! quid est athleta?\nLUCIUS: athleta currit.\nPUBLIUS: ego quoque cucurri.\nMESTRE: quid es pugil?\nLUCIUS: pugil pugnat.\n(PUBLIUS té enveja de LUCIUS i li pega)\nPUBLIUS: ego quoque pugno.\n(Els ESCLAUS 3 i 4 intenten intervenir-hi de mala gana)\nESCLAU 3: eheu, pueri pugnant.\n(Enrenou. el MESTRE ensenya el fuet, etc. El MESTRE recita perquè acabi la baralla)\nMESTRE: haec factus.\n(Entra DECIMUS, un mal alumne, arrossegat pels ESCLAUS 5 i 6)\nESCLAU 5: (fent-li la pilota) veni, domine parve, veni ad ludum.\nDECIMUS: minime, mihi non placet.\nESCLAU 5: sed dominus, pater tuus, te iussit. domina, mater tua, te iussit.\nDECIMUS: mihi non placet. ludus me non delectat. magister me non delectat.\n(DECIMUS deixa caure una cosa. Quan l’ESCLAU 5 s’ajup per recollir-ho, DECIMUS li dóna una puntada de peu)\nESCLAU 6: (agafant pel braç a Decimus) ego te adiuvo.\n(L’enrenou tapa la veu del MESTRE, que crida DECIMUS)\nMESTRE: ecce, tertius discipulus, veni, veni celerrime!\n(Els ESCLAUS 5 i 6 se’n val al racó amb els altres ESCLAUS)\nMESTRE: nos de pugilibus dicimus.\n(Els ESCLAUS juguen a daus en un racó ...\nSe sent: “Venus!” “canis”\nCLASSE: (recitant) haec fatus duplicem ex umerls reiecit amictum ...\nDECIMUS: est lacerna.\nMESTRE: (dóna instruccions als alumnes) iterum!\nCLASSE:(recitant) haec fatus duplicem ... (etc)\n(La CLASSE continua fent enrenou. Un veí se’n queixa aprofitant unes paraules de Marcial)\nVEÍ: quid tibi nobiscum est, ludi scelerate magister?\n(Segueix ben fort fins on pot recordar)\nCLASSE: (recitant) ex umeris reiecit amictum et magnos membrorum artus ...\nMESTRE: quid dicit Virgilius?\n(PUBLIUS mostra els seus muscles)\nPUBLIUS: dicit artus, dicit ossa, dicit lacertos.\nDECIMUS: est athleta ingens.\n(DECIMUS també els ensenya)\n(PUBLIUS fa el mateix)\nLUCIUS: est atleta ingentisimus\n(L’enrenou es fa cada cop més gran. Xerren els dels grafitti, els borratxos, el veí, els nens-deixebles. Arriben els dos cristians: Marcus i Philippus)\nPHILIPPUS: ecce! revenimus. Christus adest. nemo nos conspexit. nemo nos spectat. tuti sumus, per Iesum Christum dominum nostrum.\n(MARCUS es fa el senyal de la creu)\nMARCUS: deo gratias ago.\n(De cop i volta tot queda en silenci. Tothom comença a cridar i a anar d’una banda a l’altra. Només es queden quiets MARCUS i PHILIPPUS)\nTOTS (alhora): tremorem sensi\nPHILIPPUS: est signum. Christus ipse signum dedito signum nobis dedito\nMARCUS: deo gratias\nEs pot preparar, inventa, improvisar o imaginar..\nEls que escriuen graffiti han de fer-ho de veritat. Caldrà:\n• una tira llarga de paper,\n• un retolador vermell gruixut\n• al costat, un cubell d’emblanquinar i un pot de pintura.\n• un llum\n• una escala\n• un fragment de “papir”\n• un cistell de vímet amb panets\n• una “capsa” d’escolar romà, que porta l’esclau 3.\n• bastó del MESTRE\n• daus per als ESCLAUS.\nDe lluny era impossible saber de quina muntanya venia el núvol de fum que anava pujant. Després vàrem saber que era el Vesuvi. Semblava un pi. Es projectava a l’aire sobre un tronc llarguíssim i després s’escampava com les branques d’un pi. Feia vent i potser això l’escampava d’aquesta manera … De vegades el núvol semblava blanc, d’altres, gris, segons si portava terra i cendra.El meu oncle va donar ordres perquè preparessin un carro i em va dir si volia anar amb ell. Però jo li vaig dir que preferia quedar-me a estudiar. Ell se’n va anar precisament cap a la zona perillosaAra la cendra queia sobre els vaixells. Cada cop era més espessa . Queien pedres i rocs ennegrits, calcinats i trencats per l’escalfor. Alguns fragments queien sobre l’aigua i provocaven un remolí. La costa estava bloquejada per la lava de la muntanya.Sobre el Vesuvi s’alçaven focs i flamarades. De nit semblava que tot brillés més. El meu oncle intentava calmar la gent i els deia que eren fogueres que els pagesos havien deixat o cases que s’havien incendiat, buides i abandonades.Uns tremolors molt forts i molt seguits sacsejaven els edificis que semblava que tremolessin des dels ciments. Els qui estaven en llocs oberts tenien por que els caiguessin pedres al damunt. El meu oncle va tenir una pensada: posar-se a les orelles coixins lligats amb tires de roba per tal de protegir-se de les runes que anaven caient. A altres bandes era de dia però allí la nit era més negra que una nit veritable, il•luminada tan sols per tota MENA de torxes i llums. Van decidir baixar a la platja per veure-ho tot amb els seus propis ulls. Però pels carrers estrets ja no es podia arribar al mar perquè unes onades temibles, enormes, els cobrien.\n1r Batxillerat- doc. 4\nΖεύς• τί φῃς;\nἙρμῆς• Προΐωμεν εὐθὺ τῆς Φρυγίας, ἐγὼ μὲν ἡγούμενος, ὑμεῖς δὲ μὴ βραδέως ἀκολουθεῖτε μοι καὶ θαρρεῖτε. Οἶδα ἐγὼ τὸν Πάριν. Νεανίας ἐστὶ καλὸς καὶ τἄλλα ἐρωτικὸς καὶ τοιαῦτα κρίνειν ἱκανώτατος.\nἙρμῆς• Οὐ παντελῶς ἄγαμος, ὦ Αφροδίτη.\nἈθῆνα• Τί οῦν; ἄγαμός ἐστιν;\nἙρμῆς• ... ἐγὼ δὲ καὶ τὴν Ἴδην ὁρῶ καὶ τὸ Γάργαρον ὄλον ἀκριβῶς,... καὶ αὐτὸν ὑμῶν τὸν δικαστὴν τὸν Πάριν.\nἙρμῆς•... ένθα καὶ τὴν ἀγέλην ὁρᾷς.\nἭρα • Ἀλλ’οὑχ ὁρῶ τὴν ἀγέλην.\nἙρμῆς• Τί φῇς; οὐχ ὁρᾷς βοίδια κατὰ τὸν ἐμὸν οὑτωσὶ δάκτυλον ἐκ μέσων τῶν πετρῶν προερχόμενα καί τινα τοῦ σκοπέλου καταθέοντα καλαύροπα ἔχοντα καὶ ἀνείργοντα μὴ πρόσω διασκίδνασθαι τὴν ἀγέλην;\nἭρα• ... ἔμπειρος εἶ τοῦ χωρίου πολλάκις, κατελθοῦσα πρὸς Ἀγχίσην.\nἙρμῆς• ... ὁ μὲν γὰρ ἔτυχε τότε συρίζων πρὸς τὸ ποίμνιον, καταπτάμενος δὲ ὄπισθεν αὐτοῦ ὁ Ζεὺς κούφως μάλα τοῖς ὄνυξι περιβαλὼν καὶ τῷ στόματι τὴν ἐπὶ τῇ κεφαλῇ τιάραν δακὼν ἀνέφερε τὸν παῖδα τεταραγμένον καὶ τῷ τραχήλῳ ἀπεστραμμένῳ, εἰς αὐτὸν ἀποβλέποντα.\nἙρμῆς• Ἀλλ’ οὐ῾γυναῖκές εἰσιν, ῾¨Ηραν δέ, ὦ Πάρι, καὶ Ἀθηνᾶν καὶ Ἀφροδίτην ὁρᾷς•... κέλευει δέ σε δικαστὴν γενέσθαι τοῦ κάλλους αὐτῶν.\nΠάρις• γυμνὰς ἰδεῖν βούλομαι.\nἈφροδίτη• ... ἡ Ἑλένη ἐστίν νέα καὶ καλὴ καὶ κατ’οὐδὲν ἐλάττων ἐμοῦ, καὶ τὸ δὲ μέγιστον, ἐρωτική.\nἈφροδίτη• Αὕτη θυγάτηρ μέν ἐστι Λήδας ἐκείνης τῆς καλῆς ἐφ’ ἥν ὁ Ζεὺς κατέπτη κύκνος γενόμενος.\nἈφροδίτη• Νέος εἶ σὺ καὶ ἄγροικος, ἐγὼ δὲ οἶδα ὡς χρὴ τὰ τοιαῦτα δρᾶν.\nΠάρις• Οὐκοῦν ἐπὶ τούτοις δίδωμι τὸ μῆλον•\n2n Batxillerat- Doc. 7\nLA PERVIVÈNCIA DELS CLÀSSICS\nI- Plutarc: VIDES PARAL•LELES (Alexandre i Cèsar)\n... Cèsar prometia als uns consolats i pretures per als temps a venir, consolava els altres amb preeminències i honors i a tots donava esperances, pretenent així governar a grat d’ells. A més, volia assecar les llacunes que hi ha al voltant del Pomèntium i convertir-les en un pla cultivable per a moltes desenes de milers d’homes ...Tota vegada, als qui trobaven feixuga la seva autoritat, també això els donà motius de blasme.\nL’orador Ciceró, una vegada que algú va dir: “Demà sortirà la constel•lació de Lira” “Sí, va fer, per decret”, com si fins això els homes ho rebessin imposició. Però el que va congriar contra ell un odi més manifest i més mortal fou el seu desig de proclamar-se rei: per a la multitud això fou la primera culpa, i per als qui feia temps li duien mala voluntat coberta, el pretext més especiós.\n.... Conten que es veieren senyals meravellosos i aparicions. Les lluors celestes i els sorolls que de nit circulaven pertot arreu i els ocells solitaris que van venir a asseure’s en ple fòrum, potser no són dignes de menció en un esdeveniment de tanta importància: però Estrabó el filòsof escriu que en fer el mateix Cèsar un sacrifici, el cor de la víctima no va parèixer enlloc, cosa que era un prodigi terrible, perquè no és de natura que un animal pugui subsistir sense cor. I es pot haver sentit contar també que un endeví havia advertit Cèsar de guardar-se dels idus de març; i que, en ésser aquest dia, Cèsar, anant cap al Senat, saludà l’endeví amb una plasenteria, dient-li “ Els idus de març ja han vingut” i l’endeví va respondre, baixet:\n“Sí, han vingut, però no han passat “ Després d’això, dormint al costat de la seva muller, de sobte totes les portes i les finestres de la cambra s’obriren de bat a bat.\nSobresaltat per l’estrèpit i per la llum de la lluna que irradiava dins la cambra, sentí com Calpúrnia, que dormia profundament, llançava entre somnis veus confuses i sospirs inarticulats: doncs bé, somniava que plorava el marit i que el tenia degollat entre els seus braços ... En ésser de dia, conjurà Cèsar que, si era possible, no sortís de casa i ajornés la reunió del Senat; això sembla que va fer entrar Cèsar en sospita i por; perquè fins aleshores no havia reparat mai en Calpúrnia cap d’aquestes supersticions de les dones; i ara la veia tota neguitejada...\nArtemidor, mestre de lletres gregues, anà amb un rotllet on portava escrit el que havia de comunicar-li se li acostà ben prop i va dir-li : “Cèsar, llegeix aquest escrit tu tot sol i de pressa; perquè tracta de coses greus i que t’importen a tu“. Cèsar el prengué, però la munió d’interpel•lants li va impedir de llegir-lo, tot i havent-s’hi posat moltes vegades; i, tenint-lo a la mà, entrà al Senat.\nQuan Cèsar entra, els senadors s’aixequen, per reverència. Dels còmplices de Brutus, uns es posen drets darrera la cadira de Cèsar, voltant-la, i els altres li van a l’encontre i l’acompanyen fins a la cadira. A la fi Til•li, agafant-li la toga amb totes dues mans, la hi abaixa al voltant del coll; la qual cosa era el senyal per a l’escomesa. Casca, el primer, li dóna amb una espasa un cop al llarg de la nuca, fent-li una ferida ni mortal ni profunda; de manera que Cèsar, regirant-se, s’aferra al ganivet i l’atura. Però els qui havien preparat el crim, cadascú mostra l’ espasa nua; Cèsar és voltat en cercle i, a qualsevol costat que giri la vista, no troba sinó cops i ferro adreçat contra la seva cara i contra els seus ulls. I diuen alguns que resistia contra els altres i portava el cos cap ací i cap allà fent uns grans crits; però en veure Brutus amb l’espasa desembeinada, estirà la toga sobre el cap i s’abandonà, rebatut pels assassins contra l’estàtua de Pompeu.\nI la sang va empastifar-lo tot, de manera que semblava que el mateix Pompeu presidís la seva revenja, tombat per terra als seus peus. Però quan ja s’ha obert el testament de Cèsar i es troba que deixa a cada romà un llegat considerable, quan veuen portar a través del Fòrum el seu cos ultratjat de ferides, llavors la multitud ja no manté ordre ni regla i, agafant tions abrandats, corren cap a les cases dels assassins, per incendiar-les; d’altres ronden pertot arreu de la ciutat, cercant si atrapen els conjurats mateixos per fer-los a trossos.\n... A la seva mort, Cèsar tenia cinquanta-sis anys fets, i no havia sobreviscut més de quatre anys a Pompeu.\nII- JULI CÈSAR\nACTE SEGON. ESCENA II\nA LA CASA DEL CÈSAR\nTrons i llamps.\nEntra CÈSAR en roba de nit.\nNi cel ni terra, en tota aquesta nit, no han reposat. Calpúrnia tres vegades ha cridat somiant: «Auxili, auxili, que maten Cèsar!» ¿Qui hi ha dins?\nEntra un CRIAT.\nDigues als sacerdots que sacrifiquin i porta’m llurs presagis.\n¿Què penseu, Cèsar? ¿Sortireu?. Cèsar avui ha de romandre a casa.\nDoncs Cèsar sortirà. Totes les coses que m’amenacen, sempre ho fan d’esquena, i es fonen en topar la meva cara.\nJo, Cèsar, no he fet mai cap cas d’auguris, i us dic que, tanmateix, ara m’esveren. Aquí hi ha un home que, al marge d’allò que hem sentit i que hem vist, explica horribles coses presenciades per la guàrdia. Al carrer ha cadellat una lleona, les tombes s’han obert i han escopit els morts de dins; encesos i terribles s’han vist guerrers lluitar entremig dels núvols en rengles i esquadrons com a la guerra, caient la sang damunt el Capitoli; un soroll de batalla omplia els aires, i amb renills de cavalls uns gemecs d’homes es barrejaven, i esgarips i xiscles de fantasmes brollaven pels carrers. Oh Cèsar, coses- tan inusitades, les temo de debò!\nÉs que podríem evitar allò que viu en el propòsit dels poderosos déus? Passi el que passi, Cèsar sortirà avui. Que aquests auguris afecten tot el món igual que Cèsar.\nSurt un cometa quan es mor un pobre? En canvi, els cels mateixos s’incendien quan mor un príncep.\nEls covards es moren molts cops abans que la llur mort arribi, i el valent només mor una vegada. De tots aquells prodigis que he sentit fins avui, el que em fa més estranyesa és saber com els homes són porucs, vist que la mort, fi necessària nostra, arribarà quan hagi d’arribar. Entra el CRIAT.\nQuè diuen els àugurs?\nQue no voldrien que us moguéssiu avui de casa vostra. en treure les entranyes d’una ofrena, no li han trobat el cor.\nEls déus ho fan per tal d’avergonyir la covardia. Cèsar fóra una bestia sense cor, si avui, de por, restava dintre casa. No, Cèsar no ho farà. Sap, el perill, que Cèsar és més perillós encara. Som dos lleons nascuts el mateix dia, i jo sóc el més gran i el més temut, i Cèsar sortirà.\nSenyor, ai las!, el seny, us el consum la confiança. No sortiu pas avui. I la por meva digueu que us reté a casa, no la vostra. Al Senat, envieu-hi Marc Antoni, i ell els dira que avui no us trobeu bé; de genolls us ho prego, concediu-me que el meu consell prevalgui.\nMarc Antoni dirà que no es tic bo. Per dar-te gust restaré a casa. Aquí ve Deci Brutus, i és ell qui els ho dirà.\nBon dia, Cèsar! Salut al noble Cèsar! Jo venia a cercar-vos per tal d’anar al Senat.\nI a fe que haveu triat l’hora oportuna per portar el meu bon dia als senadors i dir-los que jo avui no vull anar-hi. No digueu que no puc, perquè això és fals, ni digueu que no goso, perquè encara és més falso Simplement digueu-los, Deci, que jo no hi vull anar.\nPodríeu dir-los que està malalt.\nCèsar ha d’enviar una mentida? En les conquestes meves, tant he allargat el braç per a espantar-me de dir la veritat a uns barbagrisos? Deci, digueu-los que no hi vull anar.\nPoderosíssim Cèsar, indiqueu-me alguna causa perquè no se’n riguin quan els ho digui.\nEl meu voler és la causa: no vull anar-hi. I amb això n’hi ha prou per satisfer el Senat. Mes per la vostra tranquil•litat privada, perquè jo us estimo, jo vull que sapigueu que és Calpúrnia, és aquesta meva dona, la que desitja que jo resti a casa. La nit passada ha somiat que veia la meva estàtua igual com una font que per cent brocs deixava anar sang pura, i els romans cobejosos hi venien, somrients i a grans colles, a rentar-s’hi les mans. I ella, d’això, n’ha tret presagis i avisos de desgracies imminents, i és per això que de genolls en terra m’ha pregat que no em mogui avui de casa.\nAquest somni és tot mal interpretat; era una visió bella i sortosa. Vostra estàtua sagnant per cent canelles i els romans somrients que s’hi banyaven, vol dir que la gran Roma té de rebre de vós aquella sang revifadora, i que grans homes n’envermelliran llurs blasons i relíquies. I és això el que preveu el somni de Calpúrnia.\nTal com vós ho exposeu, em sembla bé.\nI, quan escoltareu el que puc dir-vos, ho veureu molt més clar. Ja és cosa feta que el Senat doni avui una corona a Cèsar poderós. Si vós dieu que no hi voleu anar, pot canviar-se el parer, i, altrament, fóra una burla que us podrien tornar, i algú diria: «Suspenem el Senat fins a altres temps perquè el convoqui la muller de Cèsar amb uns somnis millors.» I, si s’amaga el propi Cèsar, ¿no murmuraran: «Mireu! Cèsar té por»? Perdó, Cèsar; el gran amor que us porto, davant el vostre procedir, m’obliga a dir-vos tot això, i la raó meva al meu afecte esta supeditada.\ncom, ara, ridícules em semblen les teves pors, Calpúrnia! Em fa vergonya haver-hi consentit. Deu-me la toga, perquè jo vull anar-hi.\nEntren PUBLI, BRUTUS, LIGARI, METEL•LUS, CASCA, TREBONI i CINNA.\nI, guaita, Publi m’ha vingut a cercar\nBon dia, Cèsar!\nBenvingut, Publi! ¿També vós tan d’hora, Brutus, us heu llevat? Bon dia, Casca! Caius Ligari, mai no us ha estat Cèsar tan enemic com ho és aquesta febre que us torna com un clau. ¿Quina hora és?\nCèsar, les vuit tocades.\nAgraeixo vostra molèstia i vostra cortesia.\nGuaita! Antoni, que és tot un bon noctàmbul, s’ha llevat tanmateix. Bon dia, Antoni!\nBon dia tingui el nobilíssim Cèsar.\nDigueu-los que es preparin. Jo tinc culpa de fer-vos esperar. Benvingut, Cinna, i vós, Metel•lus! ¿Què? ¿També Treboni? Amb vós tinc tota una hora de conversa, no ho oblideu; veniu-me a veure a casa, i estigueu-vos prop meu, perquè ho recordi.\nHi estaré, Cèsar. (A part.) He d’estar-hi que els teus millors amics desitjarien tant, que estigués lluny.\nVeniu, bons amics meus, tastareu el meu vi, i com a amics marxarem tots plegats.\n(A part) Allò que sembla, Cèsar, no és allò que és, i el cor de Brutus només que de pensar-hi ja es deleix! (Surten.).\n2n Batxillerat-doc. 8\nÈSQUIL vs. EURÍPIDES\n1- ÈSQUIL: ELS SET CONTRA TEBES (v.174-225)\nEL COR: (v.174) Ió, divinitats amigues, que volteu, alliberadores, aquesta vila, mostreu com teniu cares les vostres ciutats! Penseu en les ofrenes d’un poble i, pensant-hi, socorreu-lo! Recordeu-vos dels misteris generosos en víctimes que la nostra ciutat us consagra.\n(Entra Etèocles, amb uns pocs homes, indignat dels laments i els crits)\nETÈOCLES: A vosaltres ho demano, intolerables criatures: ¿és això el que val més, el que pot salvar la vila i donar confiança a aquest poble tancat dins les seves torres,- llançar-vos sobre les imatges dels déus custodis, cridar, xisclar, avorrició de la gent de seny? Ni en les desventures ni en la benestança dolça, no hagi de fer-me amb la nissaga femenil! Si domina, és una intractable insolència; si s’estemordeix, més de mal per a la casa i la ciutat. Avui mateix, corrent d’ací i d’allà amb aquestes fugues, heu escampat entre els nostres la veu exànime de la covardia. La fortuna dels de fora els portals en va esplèndidament servida, mentre nosaltres, part de dins, ens arruïnem nosaltres mateixos: vet aquí el que guanyes de viure amb dones! però, aquesta vegada, el qui no escolti el meu comandament, home o dona o el que d’entremig sigui, veurà deliberada contra ell una funesta sentència, i no s’escaparà, no, de les pedres homeieres del poble. (200) A l’home pertany, i la dona no hi deliberi, el de portes enfora. Estigues-te a casa i no provoquis més dany. ¿M’has sentit o no m’has sentit? ¿O és que parlo a una sorda?\nEL COR: Oh car infant d’ Èdip, m’estemordeixo sentint el retruny, el retruny dels carros sonors, el crit que han llançat les boixes en fer girar les rodes, i els timons dels cavalls, que no se’ls adormen mai a la boca, els frens, fills de la flama.\nETÈOCLES: Què! ¿El mariner, per ventura és fugint de la popa a la proa que ha trobat la maniobra de la seva salut, a l’hora en què el bastiment treballa cara a l’onada marina?\nEL COR: No, jo només m’he avançat a córrer sobre les antigues imatges dels nostres númens, confiada en els déus, al primer espetec de la funesta allau que s’esllavissa contra els nostres portals. Llavors m’he aixecat de por a suplicar els Feliços que estenguon sobre la nostra ciutat la seva defensa.\nETÈOCLES: Pregueu que la torre ens cobreixi de la pica enemiga! No és això cosa que ha de venir-nos dels déus? Però la dita és que els déus dela ciutat presa l’abandonen.\nEL COR: Mai en els meus dies aquest aplec dels déus no m’abandoni! Mai jo no vegi la meva ciutat correguda a barreig i una soldadesca atansant-s’hi una flama devastadora!\nETÈOCLES: Mira que tot invocant els déus no em facis un mal compte; (225) perquè la disciplina és la mare de l’èxit que salva : així ho diu la raó.\n2- EURÍPIDES: LES FENÍCIES (v.225-249/ 590-600 )\nEL COR: Roca resplendent de foc, (v.225) torxa de dues flames per damunt dels cims bàquics de Dionís, vinya que cada dia fas rajar el fructífer gotim tot just acabat de brotar. Coves divines del drac i talaies muntanyoses dels déus i penya sagrada coberta de neu! Que sigui jo un cor del déu que balla confiat, després de deixar les valls de Febos, el centre del món.\nAra arriba Ares guerrer davant de les muralles i encén la sang enemiga contra aquesta ciutat. Que no s’acompleixi. Perquè són comunes les desgràcies dels amics i comuna la desgràcia per a la terra fenícia. Sang comuna, fills comuns han nascut d’Io, la de banyes d’or. D’aquestes penes me’n toca una part.......\nIOCASTA: ... (a Polinices) Dos mals t’estàs cercant, fill, veure’t privat del que tens allà i morir aquí.És fora mida! Deixeu-ho estar! Deixeu-ho! Si dos es topen i cap dels dos no té seny, no hi ha mal pitjor.\nCOR: Déus, aparteu aquestes desgràcies i doneu als fills d’Èdip algun acord!\nETÈOCLES: Mare, passa el temps i la bona voluntat no arriba. No podríem afegir res més al que ja s’ha dit perquè jo, que ja tinc el poder, sigui el rei d’aquesta terra. Abandona els grans sermons i deixa’m. I tu, allunya’t de les muralles o moriràs.\nPOLINICES: En mans de qui? Qui és l’invulnerable que em lavarà un punyal mortal i no en prendrà part?\nETÈOCLES: Prop teu es troba i no ha vingut de lluny. Veus les meves mans?\nPOLINICES: Sí que les veig, perquè la riques és covarda i amiga de les dolçors.\nETÈOCLES: Per això has vingut amb tants d’homes contra un de sol que no val per res?\nPOLINICES: És millor un general segur que un d’audaç.\nETÈOCLES: Véns confiant en uns tractats que et salven de morir. (v.600)\nEL TEATRE FORA DE L’AULA: ACTIVITAT EXTRAESCOLAR\nEL MITE D'HÈLENA\n1- (Introducció: LLUCIÀ : EL JUDICI DE LES DEES)\n2- Col•lut. EL RAPTE D'HÈLENA:\n1a part: El rapte (ambigu. Hèlena no defineix la seva actitud)\n2a part : Hèlena culpa Paris del rapte, davant dels plors d’Hermíone.\n• Ilíada, III: Príam i Hèlena: ticoscopia. L’estimació entre sogre i jove.\n• VI: Hèlena i Paris, abans d’entrar en combat. Menyspreu cap a Paris per covard.\n• Odissea, III: Hèlena es menysprea com a culpable de la guerra.\n4- Eurípides, Hèlena: la dona com a pretext d’una guerra\nC) HOMER: Ilíada, III. V.160 i ss.\n(Els troians ancians) quan van veure que Hèlena s’acostava cap a la torre, els uns als altres, en veu baixa, es van dir paraules alades: “No és censurable que els troians i els aqueus de belles gamberes sofreixin penes durant molt de temps per una dona d’aquesta mena. Pel rostres s’assembla terriblement a les dees immortals; tanmateix, encara que sigui tal com és, que torni a les naus i que no es quedi per a desgràcia nostra i dels nostres fills en el futur. Així van parlar i Príam (el sogre) va cridar Hèlena: ”Vine aquí, filla estimada, seu al meu davant...Per a mi no ets culpable de res, els responsables són els déus, que m’han provocat la guerra, font de llàgrimes, contra els aqueus (grecs) ...A ell, Hèlena, divina entre les dones, li va respondre amb paraules :\n“ Per a mi, sogre estimat, ets venerable. Tant de bo la mort m’hagués estat agradosa quan fins aquí vaig seguir el teu fill, abandonant el tàlem, els parents, una filla molt estimada i l’amable grup de els companyes de la meva edat. Tanmateix, això no va passar i ara em desfaig en llàgrimes ...\nD) HOMER: Ilíada, VI. V.310 i ss.\nAlexandre (Paris) li va dir: “Hèctor ... ara la meva esposa em renyava amb dolces paraules i m’ha incitat a la guerra, i a mi també em sembla que això serà millor, perquè la victòria fa canviar els homes. Ara, doncs, espera’m que em posi les armes de guerra, o ves-te’n, que jo t’aniré al darrere i crec que t’atraparé”.\nHèctor no li va dir res, però Hèlena li va dir paraules dolces com la mel: ”Cunyat meu, sí, d’aquesta terrible gossa ordidora de mals, tant de bo, el dia en què la mare em va infantar, una tempesta de vent se m’hagués endut a la muntanya o a l’escuma de la mar bramulosa ... però com que els déus han decidit aquestes desgràcies, almenys hauria d’haver estat l’esposa d’un home més coratjós.”\nE) HOMER: Odissea, IV. v. 210 i ss.\nAleshores Hèlena va tenir una altra pensada. Tot d’una, al vi d’on bevien, hi va tirar una droga contra el dolor i la còlera, que feia oblidar tots els mals. Qui se la prengués, no vessaria llàgrimes avall durant un dia, ni que se li hagués mort la seva mare o el seu pare va ordenar que servissin el vi i va continuar parlant:\n”mengeu que jo us explicaré unes quantes coses escaients. Odisseu, tot disfressat, ... va entrar a la ciutat dels troians i ningú no li va fer cas. Només jo el vaig reconèixer. Després d’haver matat molts troians amb el bronze esmolat, se’n tornà cap als argius i s’endugué informació abundosa. Llavors les troianes ploraven amb xiscles però jo, en el meu interior, me n’alegrava perquè el meu cor ja tenia ganes de tornar ràpidament a casa meva i em planyia per l’ofuscació que Afrodita em va causar quan em va dur allí, lluny de l’estimada terra paterna, allunyant-me de la filla, del llit conjugal ni de l’espòs, que en res no és inferior ni en enteniment ni en bona presència”.\nF) EURÍPIDES: Hèlena. Pròleg\nHÈLENA: ... Em dic Hèlena. Vull contar els mals que he sofert.\nUn dia tres deesses, en beutat rivals,\nVan presentar-se a Paris, en un sot Ideu,\nHera, Afrodita i la verge que de Zeus naixé,\nVolent sentència per al plet de formosor.\nLa meva bellesa, si és bella la dissort,\nPromesa al llit de Paris, va valer el triomf\nA Cipris. Paris, desertant els seus boals,\nArriba a Esparta, ben segur del meu amor.\nHera, en la seva ràbia de no haver vençut\nLes altres dees, li esventà el seu goig de mi,\nI en comptes meu li dóna una imatge igual\na mi, que alena i que ha format d’un tros d’atzur.\nEl fill reial de Príam creu que em posseeix:\nés una vana il•lusió! Les voluntats\nde Zeus s’acorden amb els mals que estem passant;\ncar fa venir la guerra entre el món aqueu\ni els infeliços frigis, per descarregar\nla mare terra d’una turba de mortals\ni fer conèixer el més valent de l’Hèl•lada\nA mi va endur-se’m Hermes en uns plecs de l’atzur,\nCoberta d’un núvol ...\nI em deixà en aquesta casa de Proteu,\nPerquè salvés de taca el llit de Menelau.\nI aquí m’estic jo, mentre el dissortat marit,\nAmb un exèrcit, ha empaitat els meus raptors\nFins al castell de Troia, reclamant-me a ells.\nI moltes vides s’han perdut per mi ...\nI jo, que tot ho he sofert,\nsóc maleïda i semblo haver traït el meu\nmarit i encès per Grècia aquesta guerra gran.\nLlucià, Diàlegs dels déus (L’esparver clàssic). Trad. Albert Berrio\nCol•lut, El rapte d’Hèlena (F.B.M.) Trad. Francesc Cuartero\nGide, A., Teseu. Columna Trad. Francesc Parcerisas\nBurnell, D. Vesuvius (Ed. Edunsa) Trad. Isabel Abad\nMarinelli, S. Una història dins la història (Ed. Bruño)\nShakespeare, Juli Cèsar (Institut del Teatre) trad. Josep Mª de Sagarra\nPlutarc, Vides paral•leles (F.B.M.Vol.IX) Trad. Carles Riba\nÈsquil, Tragèdies. Vol II. FBM. Trad. Carles Riba\nEurípides, Les fenícies. Clàssics del Gall . núm. 4. Trad. Carme Llitjós\nHomer, La Ilíada. Trad. Joan Alberich i Mariné. Edicions de la Magrana\n" Odissea. " " " "\n11. Fernández, Aurelio J.Teatro para clásicas Pedagogia teatral. Ñaque Editora. 2002\n12. “ “ Dramatizaciones de Mitos y leyendas “”\n13. Honrado Acedo, Manuela Teatro clásico en la escuela. Creative commons España. 2007\nMillard, A. Welcome to ancient Greek (Passport Books. London 1981).\nPaoli, M., Orbis pictus latinus (Artemis Verlag.1977)\nApici, L’art de la cuina (F.B.M.) Trad. Joan Gómez Pallarés\n17. Canicio, Marisa i Cortiella, Anna, El teatre a l'escola. Guix: Elements d'acció educativa, ISBN 0213-8581, Nº. 192, 1993\nWessels, C. DRAMA. Ressource Books for Teachers. (O.U.P. 1987)\nMc. Guiness i altres Drama. Tècniques teatrals per a l’ensenyament (L’esparver. 1996)\nSarason, S. La enseñanza como arte de representación (Amorrortu editores. Buenos Aires 2002).\nPublicat per Eufrosine a 7:07 p. m.\nDE PROFESSIÓ GRECOROMANS. EL TEATRE DINS I FORA DE...


Església de Grundtvig - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEsglésia de Grundtvig\n(da) Grundtvigs Kirke\n8 setembre 1940\n49 ( ) × 35 ( ) × 76 ( ) m\n55° 43′ 00″ N, 12° 32′ 01″ E / 55.71658°N,12.53361°E / 55.71658; 12.53361Coord.: 55° 43′ 00″ N, 12° 32′ 01″ E / 55.71658°N,12.53361°E / 55.71658; 12.53361\nDiocese of Copenhagen (en) (Bispebjerg Parish (en) )\nVista des del nord.\nVista interior des del cor.\nL'església de Grundtvig, situada al barri de Bispebjerg, a Copenhaguen (Dinamarca), és, gràcies la seva originalitat, una de les esglésies més conegudes de la ciutat i un dels escassos exemples de temple expressionista.\nL'església pren el seu nom del filòsof danès N. F. S. Grundtvig. Per a la seva construcció es va realitzar un concurs el 1913 que va guanyar Peder Klint. La primera pedra es va col·locar en finalitzar la Primera Guerra Mundial, el 8 de setembre de 1921, i la construcció va durar fins al 1926, encara que els últims treballs a l'interior i els edificis limítrofs van ser acabats el 1940 per Kaare Klint, fill de l'anterior.\nPeder Klint va aconseguir amb l'església de Grundtvig una síntesi arquitectònica. Va estudiar per al seu projecte una multitud de típiques esglésies de poble daneses, i es va inspirar tant en la forma de construcció tradicional, com en els materials i la decoració. Klint va fusionar les formes modernes i geomètriques de l'expressionisme de maó amb les línies clàssiques i amb la tendència cap al cel del gòtic. A través del cementiri del barri de Bispebjerg hi ha un llarg camí des de la portada principal de l'església que, junt amb els edificis limítrofs simètrics, formen gairebé un eix de perspectiva barroca.\nLa característica més vistosa de la construcció és la façana occidental, que recorda a un westwerk o a un orgue, que amaga un campanar de 49 metres d'altura. Per a la nau central Klint va crear un gablet escalonat, tal com es poden observar sovint a les esglésies daneses, però va interpretar aquest element de forma innovadora i va doblar el seu punt més alt. Les naus són de mides generoses: la longitud total de l'Hallenkirche de tres naus és de 76 metres, amb una amplada de 35 metres i la nau central té una altura de 22 metres. L'interior, d'aires gòtics, té una capacitat per a 1800 persones. La construcció està realitzada amb 6 milions de maons grocs, un material típicament danès.\nDurant el temps de construcció de l'església, al seu voltant, va sorgir un barri residencial que enquadra i fa ressaltar la presència del temple. L'església és accessible tot l'any per a visitants, també fora dels horaris de culte. L'edifici també és emprat per a la realització de concerts especialment gràcies al gran orgue construït per Marcussen&Søn.\nA Reykjavík es troba l'església de Hallgrímskirkja, un temple construït pocs anys després de l'església de Grundtvig, en el qual s'ha realitzat una síntesi similar de formes gòtiques i modernes.\nPàgina de l'Església de Grundtvig (danès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Església_de_Grundtvig&oldid=28100047»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 23 ago 2021 a les 21:40.


Notícia del coronavirus\nLa història sovint ens aporta contradiccions curioses. Per exemple, durant la gran epidèmia de pesta bubònica que va assolar Europa al segle XIV, la Llombardia i la seva capital Milà van ser de les...\nLes pilotes del Borbó\nEl rei espanyol emèrit Joan Carles, que va arribar al tro amb una sabata i una espardenya l’any 1975 de la mà del dictador Franco i que ha passat per demòcrata durant quaranta anys, acumula a hores...\nFa uns dies, Gala Pin, exregidora dels Comuns a l’Ajuntament de Barcelona feia burla l’altra dia a les xarxes socials sobre el català. Evidentment, ho feia en castellà. “Jo cada matí m’asseguro...\nLa consellera de Cultura, Mariàngela Vilallonga va aixecar, la setmana passada, una petita polseguera arran d’un seu discurs, íntegrament en francès, en l’acte de tancament de Perpinyà com a capital...