Rutes BTT - Terrades - Boadella - Santuaris de Girona\nRutes BTT - Santuari de la Salut de Terrades\nLes rutes per bicicleta de muntanya que es proposen són una petita mostra de les possibilitats que ofereix tota la zona dels voltants del santuari de la Salut de Terrades.\nLes rutes estan disponibles per carregar-se en un aparell GPS i poder-les seguir sense necessitat de guia ni plànol.\nRutes individuals A, B1, B2, C, D, E, F que seran les rutes que anomenarem rutes d’anada i que tenen origen al Santuari de la Salut de Terrades.\nRutes individuals Ai, B1i, B2i, Ci, Di, Ei, Fi que seran les rutes que anomenarem rutes de tornada (rutes d’anada en sentit contrari) i que tenen origen a Boadella d’Empordà.\nEl funcionament del sistema de tria del recorregut és el següent:\nLa sortida sempre serà des del pàrking del santuari de la Salut de Terrades.\nS’ha de triar una ruta d’anada (A, B1, B2, C, D, E, F) que ens portarà a Boadella d’Empordà.\nPer tornar de Boadella d’Empordà fins al santuari, s’ha de triar una de les rutes de tornada (Ai, B1i, B2i, Ci, Di, Ei, Fi).\nUna vegada triades les dues rutes i carregades a l’aparell GPS, s’obté la ruta combinada.\nPer triar la combinació de rutes d’anada i tornada, s’han de tenir en compte:\nLa distància recorreguda total.\nLa duresa del recorregut que es pot, en part, quantificar amb les dades de desnivell positiu acumulat de cada una de les rutes combinades.\nAquest sistema permet fer múltiples combinacions per obtenir diferents recorreguts sortint del santuari de la Salut de Terrades. Són rutes circulars i que permeten gaudir de vàries jornades de bici de muntanya sense moure’s del santuari.\nUna altra avantatge d’aquest sistema de confecció de rutes és el fet de que es pot modificar la ruta inicialment pensada ja que, una vegada s’arriba a Boadella d’Empordà, es pot tornar per una altra ruta diferent de la que s’havia programat inicialment. Aquesta possibilitat permet, per exemple, modificar la tornada en funció del nivell físic dels diferents components del grup, disponibilitat de temps o per alguna incidència que pugui sorgir durant el recorregut i que faci que s’hagi de tornar abans al santuari.\nPer poder gaudir d’aquesta opció, s’ha de tenir en compte que, prèviament a la sortida, s’hauran d’haver carregat al GPS tots els tracks de tornada.\nPunt origen: La Salut de Terrades\nRuta Punts de pas Recorregut\nA LA SALUT DE TERRADES –BOADELLA\nSortim del santuari de la Salut de Terrades, creuem la carretera i baixem fins al Mas Vilà per un camí amb un moderat pendent durant uns 2 km.\nA partir del Mas Vilà, el pendent de baixada es fa més pronunciat per un camí força trencat que, passats uns 3,5 km. ens deixa a Boadella d’Empordà.\nB1 LA SALUT DE TERRADES – MAS VILÀ –\nLES ESCAULES- BOADELLA\nA partir del Mas Vilà, el pendent de baixada es fa més pronunciat per un camí força trencat que ens deixa a les Escaules.\nAquí s’agafa el Camí Natural de la Muga que planejant ens porta a Boadella d’Empordà.\nB2 LA SALUT DE TERRADES – MAS VILÀ –\nA partir del Mas Vilà, el pendent de baixada es fa més pronunciat per un camí força trencat que, passats uns 3,5 km. ens deixa a les Escaules. Aquí s’agafa el Camí Natural de la Muga (en aquest cas per asfalt fins que reobrin el tram afectat pels focs) que planejant ens porta a Boadella d’Empordà\nC LA SALUT DE TERRADES – TERRADES – PALAU SURROCA – CTRA. LLERS TERRADES – TRENCANT PONT DE MOLINS – TRENCANT LES ESCAULES – BOADELLA D’EMPORDÀ\nSortim del santuari de la Salut de Terrades i baixem per asfalt fins a trobar la carretera de Terrades a Albanyà. Anem a l’esquerra fins arribar al trencant de l’ermita de Sant Sebastià, on agafarem un camí planer fins Palau Surroca. Allà, travessarem la ctra. de Llers a Terrades per dirigir-nos, de baixada, cap a Pont de Molins i el Camí Natural de la Muga. Des d’aquest punt, a l’esquerra, seguirem planejant cap a les Escaules i posteriorment a Boadella d’Empordà.\nD LA SALUT DE TERRADES – SANT LLORENÇ DE LA MUGA - PRESA PETITA - BOADELLA D’EMPORDÀ\nSortim del santuari de la Salut de Terrades i baixem per asfalt fins a trobar la ctra. de Terrades a Albanyà. Creuem la carretera fins a trobar l’inici del corriol que ens portarà fins al camp de futbol de Sant Llorenç de la Muga. Anem a buscar la carretera que queda a la dreta i, per l’altra banda, prenem un camí d’uns 7 km de petites pujades i baixades, que passant per la presa petita del pantà de Boadella, ens portarà a Boadella d’Empordà.\nE LA SALUT DE TERRADES – SANT LLORENÇ DE LA MUGA – PLA D’AMIGÓ – CUA PANTÀ (ARNERA) - MIRADOR PANTÀ -BOADELLA D’EMPORDÀ\nSortim del santuari de la Salut de Terrades i baixem per asfalt fins a trobar la ctra. de Terrades a Albanyà. Creuem la carretera fins a trobar l’inici del corriol que ens portarà fins al camp de futbol de Sant Llorenç de la Muga. Prenem la carretera en direcció Albanyà i una vegada entrem al nucli de Sant Llorenç de la Muga, agafem un camí que en els primers 4 km és emporlanat. Aquest camí s’inicia en pujada i baixa posteriorment fins a la cua del pantà que alimenta la Muga.\nA partir d’aquest punt, trobem una forta pujada de uns 2 km. Superats aquests forts desnivell, arribem al Pla d’Amigó per baixar a continuació per un camí fins a l’altra cua del pantà. Continuem per la carretera de Darnius a Boadella fins arribar a la presa gran. No deixem la carretera fins trobar un trencant que, ara ja per camí, ens portarà a Boadella d’Empordà.\nF LA SALUT DE TERRADES – SANT LLORENÇ DE LA MUGA – PLA D’AMIGÓ – LA CENTRAL - BOADELLA D’EMPORDÀ\nSortim del santuari de la Salut de Terrades i baixem per asfalt fins a trobar la carretera de Terrades a Albanyà. Creuem la carretera fins a trobar l’inici del corriol que ens portarà fins al camp de futbol de Sant Llorenç de la Muga. Prenem la carretera en direcció Albanyà i una vegada entrem al nucli de Sant Llorenç de la Muga, agafem un camí que en els primers 4 km és emporlanat. Aquest camí s’inicia en pujada i baixa posteriorment fins a la cua del pantà que alimenta la Muga.\nA partir d’aquest punt, trobem una forta pujada de uns 2 km. Superats aquests forts desnivell, arribem al Pla d’Amigó, des de on continuem pujant uns 6 km per un camí de pujades i baixades continuades. Arribants a Maçanet de Cabrenys, s’inicia una baixada de uns 5 km per camí que ens porta a la cua del pantà que alimenta l’Arnera.\nContinuem per la carretera de Darnius a Boadella fins arribar a la presa gran. No deixem la carretera fins trobar un trencant que, ara ja per camí, ens portarà a Boadella d’Empordà.\nPunt origen: Boadella d’Empordà\nAi BOADELLA – MAS VILÀ – LA SALUT DE TERRADES\nSortim de Boadella per un camí amb forts desnivells que es mantenen durant uns 3,5 km fins arribar al Mas Vilà. A partir del Mas Vilà, els desnivells es suavitzen i passats 2 km, arribem a la Salut de Terrades.\nB1i BOADELLA – LES ESCAULES - MAS VILÀ – LA SALUT DE TERRADES\nSortim de Boadella planejant pel camí natural de la Muga fins arribar a la població de les Escaules. A partir de les Escaules per un camí amb forts desnivells que es mantenen durant uns 3,5 km fins arribar al Mas Vilà. A partir del Mas Vilà, els desnivells es suavitzen i passats 2 km, arribem a la Salut de Terrades.\nB2i BOADELLA – LES ESCAULES - MAS VILÀ – LA SALUT DE TERRADES\nSortim de Boadella planejant pel camí natural de la Muga (per asfalt fins que es reobri el camí afectat pels focs) fins arribar a la població de les Escaules. A partir de les Escaules per un camí amb forts desnivells que es mantenen durant uns 3,5 km fins arribar al Mas Vilà. A partir del Mas Vilà, els desnivells es suavitzen i passats 2 km, arribem a la Salut de Terrades.\nCi BOADELLA – LES ESCAULES – PONT DE MOLINS – PALAU SURROCA – TERRADES - LA SALUT DE TERRADES\nSortim de Boadella planejant pel camí natural de la Muga (per asfalt fins que es reobri el camí afectat pels focs) fins arribar a la població de les Escaules.\nContinuem pel camí natural de la Muga fins a les proximitats de Pont de Molins on, sense entrar al poble, prenem un desviament a la dreta en pujada que finalitza amb un tram planer que enllaça amb la carretera de Llers a Terrades. A l’arribar a la carretera, anem a l’esquerra per un camí cap al nucli de Palau Surroca.\nEl camí continua planejant fins l’ermita de Sant Sebastià que es troba a tocar la carretera que porta a Terrades. Prenem la carretera en direcció a Terrades i passada aquesta població, ens desviem a la dreta direcció a la Salut de Terrades per una pujada per la carretera en pujada d’ un km aproximadament.\nDi BOADELLA D’EMPORDÀ – MIRADOR PANTÀ - SANT LLORENÇ DE LA MUGA – LA SALUT DE TERRADES\nSortim de Boadella en pujada i en direcció al pantà. A partir d’on comença un tram d’uns 7 km. de continues pujades i baixades que ens deixa a Sant Llorenç de la Muga. En aquest punt, travessarem la carretera i agafarem un corriol que discorre paral·lel a la ctra. de Terrades, fins al trencant per anar al santuari. Acabem seguint la ctra. de pujada al santuari .\nEi BOADELLA D’EMPORDÀ – MIRADOR PANTÀ- CUA PANTÀ (ARNERA) – PLA D’AMIGÓ - SANT LLORENÇ DE LA MUGA – LA SALUT DE TERRADES\nSortim de Boadella d’Empordà en direcció al pantà deixant el riu a l’esquerra. Una vegada a la cua del pantà, comencem a pujar cap al Pla d’Amigó, baixem cap a l’altra cua del pantà i acabem arribant a Sant Llorenç de la Muga per una camí emporlanat.\nBusquem el corriol que hi ha darrera del camp de futbol que va paral·lel a la ctra. de Terrades. Girem a l’esquerra abans d’arribar a Terrades per enfilar la pujada asfaltada fins al santuari.\nFi BOADELLA D’EMPORDÀ – MIRADOR PANTÀ – MAÇANET DE CABRENYS – CUA PANTÀ - SANT LLORENÇ DE LA MUGA – LA SALUT DE TERRADES\nSortim de Boadella d’Empordà en direcció al pantà deixant el riu a l’esquerra. Una vegada a la cua del pantà, comencem a pujar cap a Maçanet de Cabrenys on arribarem en uns 5 km.\nPer un camí de continues pujades i baixades anirem al Pla d’Amigó. Baixada molt ràpida cap a l’altra cua del pantà i acabem arribant a Sant Llorenç de la Muga per una camí emporlanat.


FP DESENVOLUPAMENT DE PROJECTES D'INSTAL.LACIONS DE FLUIDS I TÈRMIQUES VALENCIA ciutat\nFormació professional a VALENCIA ciutat - FP DESENVOLUPAMENT DE PROJECTES D'INSTAL.LACIONS DE FLUIDS I TÈRMIQUES a VALENCIA ciutat\nFP » FP GRAU SUPERIOR » FP DESENVOLUPAMENT DE PROJECTES D'INSTAL.LACIONS DE FLUIDS I TÈRMIQUES a VALENCIA ciutat\nFP DESENVOLUPAMENT DE PROJECTES D'INSTAL.LACIONS DE FLUIDS I TÈRMIQUES a VALENCIA ciutat\nFP GRAU SUPERIOR INSTAL·LACIÓ I MANTENIMENT\nEl curs FP Desenvolupament De Projectes D'instal.Lacions De Fluids I Tèrmiques et prepararà per aconseguir el títol oficial de Formació Professional de Tècnic superior en desenvolupament de projectes d'instal·lacions tèrmiques i de fluids. Aquests estudis postobligatoris capaciten per desenvolupar projectes i planificar el muntatge de les instal·lacions tèrmiques i de fluids en edificis i processos industrials. La durada del curs Desenvolupament De Projectes D'instal.Lacions De Fluids I Tèrmiques és de 2.000 hores (aproximadament 1.600 en un centre educatiu i 400 en un centre de treball) distribuïdes en dos cursos acadèmics.\nEls requisits oficials per estudiar el CICLE FORMATIU GRAU SUPERIOR DESENVOLUPAMENT DE PROJECTES D'INSTAL.LACIONS DE FLUIDS I TÈRMIQUES són: tenir el COU o el curs preuniversitari o un títol universitari la Universitat o sér en Tècnic Superior-Tècnic especialista (títol oficial) o haver aprovat el segon curs del batxillerat. També pots accedir al curs si has superat la Prova d'accés a la Universitat per a més de 25 anys. Els estudiants que no compleixin els requisits anteriors hauràn de preparar-se per superar la Prova d'accés a grau superior.\nTítol Oficial de Formació Professional: CICLE FORMATIU GRAU SUPERIOR DESENVOLUPAMENT DE PROJECTES D'INSTAL.LACIONS DE FLUIDS I TÈRMIQUES. Podràs treballar amb tots els efectes com a TÈCNIC SUPERIOR en DESENVOLUPAMENT DE PROJECTES D'INSTAL.LACIONS DE FLUIDS I TÈRMIQUES\nEls continguts bàsics que s’inclouen a les assignatures del curs Desenvolupament De Projectes D'instal.Lacions De Fluids I Tèrmiques són els següents:\nA. Sis... Veure el programa del curs\nJ. Projecte d'instal·lacions tèrmiques i de fluids\nQuan acabis l’estudi del curs FP Grau Superior Desenvolupament De Projectes D'instal.Lacions De Fluids I Tèrmiques aconseguiràs el teu títol oficial de FP. La teva projecció professional amb la titulació de Tècnic superior en desenvolupament de projectes d'instal·lacions tèrmiques i de fluids estarà relacionada amb el treball en empreses a les que desenvoluparàs activitats com:\n1 - delineant projectista d’instal·lacions calorífiques\n2 - delineant projectista d’instal·lacions de climatització i ventilació i extracció\n3 - delineant projectista d’instal·lacions frigorífiques\n4 - delineant projectista de xarxes i sistemes de distribució de fluids\n5 - tècnic o tècnica en planificació de muntatges d’instal·lacions calorífiques\n6 - tècnic o tècnica en planificació de muntatges d’instal·lacions de climatització i ventilació i extracció\n7 - tècnic tècnica en planificació de muntatges d’instal·lacions frigorífiques i\n8 - tècnic o tècnica en planificació de processos de muntatges de xarxes i sistemes de distribució de fluids\nCENTRES DE FORMACIÓ ON POTS ESTUDIAR EL CURS FP DESENVOLUPAMENT DE PROJECTES D'INSTAL.LACIONS DE FLUIDS I TÈRMIQUES A LA PROVíNCIA DE VALÈNCIA\nComentaris dels usuaris: Curs FP DESENVOLUPAMENT DE PROJECTES D'INSTAL.LACIONS DE FLUIDS I TÈRMIQUES\nFP DESENVOLUPAMENT DE PROJECTES D'INSTAL.LACIONS DE FLUIDS I TÈRMIQUES\ndavid: documentación para acceder\nPROVES LLIURES GRAU MITJÀ FP GRAU SUPERIOR FP AGÈNCIES DE VIATGES FP EQUIPS ELECTRÒNICS DE CONSUM La Formacio mes completa per a ser: Elaborador de Conserves de Productes de la Pesca Estudiar Mecànic de Motors Nàutics i Components Mecànics Navals a Distància: 3 cursos per a millorar professionalment


Memòria Històrica | B Llibertari - Part 5\nEl proper diumenge dia 7 d’Agost la UGEL us convida a assistir a la primera trobada amb motiu de l’aniversari de la mort del militant anarquista Ramon Vila Capdevila, més…\nBones a totes! Som la U.G.E.L., la Unió de Grups Excursionistes Llibertaris, una agrupació de diversos grups de muntanyisme afins a l’ideari llibertari. Organitzem i realitzem excursions de diverses intensitats,…\nVideo de la presentació de Marcel·lí Massana. Terrorisme o resistència? a Berga\n14-juny-2016 - Ateneu Columna Terra i Llibertat, Centre d'Estudis Josep Ester Borràs, Maquis - Apunt sobre: edicions, Presentació Llibre\n12-maig-2016 - Joan Busquets\nEl anarquismo es todo lo contrario a desorden social Con la dictadura el Anarquismo eran términos empleados de modo peyorativo, como sinónimo de desorden social. Esta errónea interpretación del anarquismo…\nLlibre i carrer per Marcel·lí Massana\n11-maig-2016 - Ateneu Columna Terra i Llibertat, Centre d'Estudis Josep Ester Borràs, Maquis, Noms dels carrers, Notícia destacada - Apunt sobre: carrer, M. Massana, presentació\n19-abril-2016 - Arreu, Centre d'Estudis Josep Ester Borràs, Memòria Històrica, Notícia destacada - Apunt sobre: refugiats\nDes del Col·lectiu a les Trinxeres de Ponent i del Centre d’Estudis Josep Ester Borràs de Berga estem participant en la traducció i edició del Eterno descontento de Joan Català….


Idescat. Affiliations to Social Security based on the Location of Affiliates' Contribution Account. Afiliacions al règim general de la Seguretat Social i al règim de la mineria del carbó. Per grandària del compte de cotització. Baix Ebre


El cuc de terra - Vilapedia\nEls lumbrícids (Lumbricidae), comunament denominats cucs de terra, son una família de anèl•lids oligoquets de l’ordre Haplotaxida. Una de las espècies més freqüents és la “Lumbricus terrestris”.\nLa part dorsal del Lumbricus terrestris es d’un color marró rogenc mentre que la part ventral és groguenca. Tenen el cos allargat i cilíndric, i s'adapten perfectament a la vida subterrània. Arriben a una mida de fins els 30 cm de llargs i si bé son originàries d’Europa, han estat introduïdes en moltes zones del món. Algunes espècies tropicals tenen incús quatre metres de llargària.\nCal dir que el nom genèric de “cucs” s’aplica també a altres invertebrats vermiformes sense relació amb els anèl•lids, com els cucs intestinals (tènies, pertanyents als platelmints i els “ascaris lumbricoides” del fil dels nematodes).\nEls cucs excaven galeries en el sol i surten de nit a explorar l’entorn. Son animals molt beneficiosos. Mentre excaven per a fer els seus túnels, ingereixen les partícules de la terra i digereixen qualsevol resta orgànica. En èpoques humides arrastren fulles a l’interior de la terra per alimentar-se. Amb tot això remouen, airegen i enriqueixen la terra, contribuint a que es mantinga fèrtil al fer ascendir el fòsfor i potassi del subsòl i al expulsar els seus propis detritus nitrogenats.\nL’època més propícia per als cucs de terra és quan el clima és humit i càlid, moment en el que eixen a la superfície per a procrear. Els cucs son hermafrodites, ja que posseeixen òrgans reproductors masculins i femenins, però els cal aparellar-se.\nAlgunes espècies son utilitzades per a la vermicultura e inclús per a la pesca, sobre tot l’anomenat “cuc roig ” (Elisenia foetida) que és una espècie californiana molt utilitzada també en el compostatge casolà de tipus vermicompost atesa la seua fàcil adaptació i reproducció.\nObtingut de «http://vilapedia.wikis.cc/w/index.php?title=El_cuc_de_terra&oldid=2272»\nDarrera modificació de la pàgina: 8 oct 2009 a les 09:32.


Barcelona Beer Festival, en clau femenina - Barcelona Beer Festival\nBarcelona Beer Festival, en clau femenina\nEnguany, en la seva IX edició, el BBF vol donar més visibilitat que mai a les dones del sector, no en va, cada vegada són més, i elles també reivindiquen més el seu paper en l’univers de les cerveses artesanes.\nDones com Quiònia Pujol (Lo Vilot Farm Brewery), Judit Cartex (GECAN), Lorena Bazan (Pink Boots), Susana Giner (2d2dspuma), Montserrat Virgili (Agullons) són algunes d’aquestes protagonistes, expertes en cerveses artesanes que lideren des de cerveseres, fins a associacions o distribuïdores de cerveses artesanes. I és que, tal com recorden fonts de l’organització del BBF, “cada vegada són més les dones que lideren importants projectes del sector, i el més important, cada vegada el sector de la cervesa artesana adopta més valors femenins, valors que impulsen d’una manera diferent al sector, la qual cosa ens està afavorint a tots”. De fet, el sector cerveser artesà es compon bàsicament de petites empreses, moltes d’elles de perfil familiar, on les dones porten el pes de la gestió, aportant no sols la seva vàlua, sinó ta,bé la seva manera de treballar i d’organitzar.\nUn altre símptoma d’aquesta “feminització” del sector és que les seguidores del BBF en les Xarxes Socials són predominantment dones d’entre 25 i 34 anys, la qual cosa indica també que entre les noves consumidores són elles les que més estan creixent.\nMalgrat tot, el sector cerveser artesà continua sent molt masculí, però és per això que, en la seva novena edició, el BBF vol donar major visibilitat al paper d’aquestes dones.\nPer exemple, Quiònia Pujol és la fundadora de Lo Vilot Farm Brewery, una cervesera creada el 2013, a Almacelles (Lleida), on elabora cervesa 100% sostenible.\nJudit Cartex és la vicepresidenta en GECAN (Gremi d’Elaboradors de Cervesa Artesana i Natural), i treballa en la cervesera Garage Beer Co (Barcelona).\nLorena Bazán és la presidenta de l’associació Pink Boots (associació internacional fundada per a ajudar, secundar, animar, educar i inspirar a les dones que treballen en la indústria cervesera). A més, és una gran divulgadora de la cervesa artesana, s’ocupa de promoure les cerveses COMRADE i PIROUETTE, i a la dinamització de FdL Beer Project, projecte de promoció de la cultura cervesera enfocat al servei de professionals i a l’entreteniment per a consumidors.\nUn altre nom propi de la indústria és Montserrat Virgili, cofundadora i “ànima” de la cervesera Agullons, i finalista durant dos anys seguits del premi Steve Huxley, que reconeix la trajectòria professional dins del sector. Ella és a més, l’organitzadora de la Mostra de Cervesa Artesana de Mediona, i durant molts anys, peça important del Gremi de cervesers.\nI Susana Giner és una de les dones pioneres del sector. Lidera una botiga distribuïdora de cerveses artesanes a Barcelona, 2d2dspuma, i està al capdavant d’un projecte que elabora una cervesa solidària, Atttack the Krab, els beneficis de la qual dóna a diferents fundacions per a la lluita contra el càncer.


Consells sobre males pràctiques per a la higiene personal - Grimalt Dermatologia\nConsells sobre males pràctiques per a la higiene personal\nDurant el mes d’agost, Vivo el suplement de Salut i Estil de Vida de La Vanguardia, ha publicat un reportatge realitzat per RAC1, que va contactar amb diversos professionals per fer un repàs a determinats costums que aparentment no presenten cap risc, però que no són beneficioses per a la salut. El títol: “Set hàbits d’higiene incorrectes i que no sabies que tenies” és tant cridaner com cert.\nDiverses de les qüestions ja han estat tractades en aquest Blog i jo vaig fer èmfasi un cop més, en el risc que suposa depilar els genitals, ja que els cabells exerceix una funció protectora en les relacions sexuals per evitar la transmissió de malalties. Es tracta d’una moda, una qüestió purament estètica que no aporta cap benefici i sí bastants problemes com vam comprovar amb freqüència els dermatòlegs en les nostres consultes.\nHo he comentat en diversos mitjans de comunicació com reflecteix aquest text: Depilació del pèl púbic i malalties de transmissió sexual\nI al costat d’aquesta qüestió, altres també importants per a la cura de la pell com un excés de dutxes, tant en freqüència com en temperatura. La pell no necessita una dutxa diària i es tracta també d’un costum social més que una mesura d’higiene. Tema que també hem tractat en més d’una ocasió: Cada quant deus rentar els cabells? És bo fer-ho cada dia?


Griñan li ofereix ocupació al Cap de campanya de Carme Chacón\nMàximo Díaz Cano el Cap de campanya de Carmen Chacón va escriure en twiter després de perdre la seva candidata la Secretaria General del PSOE davant Rubalcaba:"He sentit dir a Bono que els que han perdut s'han de sotmetre als que han guanyat. Doncs jo no em sotmeto; respecto i accepto el resultat".\nCano, que va ser delegat del Govern socialista a Castella-la Manxa i ha estat també senador i conseller a diversos governs de José Bono i José María Barreda, encara que no representés al corrent majoritari. Quan se li va preguntar al fet que es devia la seva hostilitat post electoral va dir:. "Rubalcaba és el meu secretari general, el de tots, però jo no em sotmeto. Quin llenguatge és aquest!! Impropi, inadequat entre socialistes...".\nAra el President de la Junta d'Andalusia José Antonio Griñan li acaba de trobar acomodament en el seu organigrama com a Secretari general de la Presidència, i per a això, ha hagut de fer un encaix de bolillos que ha estat que Rosa Castillejo la que fins ara ocupava el lloc dimitís a "petició pròpia" per anar-se a treballar a una empresa privada.\nPel que es veu, les ferides que va caudar la lluita fratricida Rubalcaba-Chacón no s'han tancat i els perdedors han hagut de buscar-se la vida en els llocs més insospitats.


Mai | 2017 | 1r Primària\nPosted on 26 Mai, 2017 by 1primarialaietania\nAvui hem celebrat el dia Laietània! Ha sigut un dia súper especial!\nAl matí hem anat al Parc de Ca l’Arnús a fer una gimcana preparada pels alumnes de Secundària. Ho hem passat súper bé! I a la tarda hem pogut gaudir d’una gran festa a l’escola, on hi havia moltes paradetes amb diferents activitats, inflables, pallassos, la Tània i moltes coses més!\nHem gaudit moltíssim! 🙂\nPosted on 24 Mai, 2017 by 1primarialaietania\nPosted on 20 Mai, 2017 by 1primarialaietania\nAhir van venir el castellers de Badalona a l’escola! Primer ens van fer una petita explicació de com es fan els Castells, els tipus que hi ha i també de la música que fan sonar a mesura que pugen el castell.\nDesprés vam tenir l’oportunitat de fer l’enxaneta tots els que vam voler. Va ser una experiència única i vam gaudir moltíssim!


Aplicacions Mediambientals del SIG > Barcelona > Postgrau > UPC School > Presentacio -\nLes eines SIG (Sistemes d'Informació Geogràfica) són un referent per a, analitzar i desplegar la informació geogràficament referenciada. En la societat en què vivim, aquesta informació és clau, perquè resulta un actiu estratègic que aporta coneixement i valor afegit a les organitzacions actuals. Aquestes tecnologies incorporen excepcionals capacitats de treballar el territori, ofereixen noves maneres d'entendre i gestionar el nostre entorn.\nEn el curs es combina l'aproximació a les bases d'informació, l'estudi de casos i aplicació en tallers pràctics de mètodes i tècniques informàtiques del SIG, orientats a millorar la gestió i organització d'informació territorial, el medi ambient i els espais naturals.\nEl seu objectiu és la formació contínua i reorientació de professionals relacionats amb el medi ambient, la gestió del territori i altres disciplines afins a la geografia o l'urbanisme, entre altres, que requereixen incorporar les noves Tecnologies d'Informació Geogràfica (TIG).\nL'alumne treballarà des dels conceptes i eines habituals, als nous vectors d'anàlisi territorial, índex de caracterització mediambiental aplicant metodologies anàlisi espacial pròpies del SIG aplicades a l'elaboració de cartografies intel·ligents, la gestió de recursos naturals i l'avaluació d'impacte ambiental. Utilitzant plataformes diverses com ara ArcGIS i Geomedia.\nCom a tret diferencial d'aquest postgrau, és l'alt rendiment de l'aprenentatge pràctic que aporta a l'alumne. Un bon nivell d'autonomia de treball i bona capacitació tècnica per afrontar competències de nivell en SIG en la integració de dades geoespacials, en l'elaboració de propostes, estudis i documents de mesura de canvis en els espais naturals i del medi ambient.\nEl professorat compta amb una extensa experiència en la implantació de projectes SIG en la indústria i en l'administració, com ho proven els projectes desenvolupats en el Laboratori de Modelització virtual de la ciutat a l'àrea SIG.\nL'alumne adquireix habilitats informàtiques i destreses aplicant conceptes bàsics, directrius i components SIG efectives per a la creació de projectes en aquesta línia.\nConèixer les fonts d'informació disponibles, els vectors i processos d'explotació afins a l'anàlisi territorial i mediambiental, en els diferents formats i en plataformes ArcGIS, QGIS Geomedia.\nAssolir una capacitat tècnica per efectuar un procés estructurat d'anàlisis d'informació territorial i mediambiental en SIG.\nDissenyar, implementar sistemes de càlcul per a elaborar paràmetres ambientals.\nHabilitat per identificar les problemàtiques mediambientals i els seus criteris d'anàlisi.\nCapacitar per a la realització d'estudis d'impacte ambiental, mapes de vulnerabilitat, i d'altres anàlisis mediambientals amb una eina SIG.\nCapacitat per a desenvolupar un anàlisi d'imatges amb teledetecció per l'estudi de seguiment dels canvis en els indicadors mediambientals i en entorns construïts utilitzant eines SIG.\nHabilitat en la utilització de programes específics SIG per elaborar propostes específiques de desenvolupament d'àrees naturals.\nCurs de formació contínua presencial.\tData d'inici: 18/02/2019. Barcelona\nCurs de formació contínua presencial.\tData d'inici: 20/05/2019. Barcelona\nData d'inici:18/02/2019 Data de fi:21/06/2019


Sudan: Martin Vrijland\nÈxit de nou: canvi de règim al continent africà, aquest cop un cop al Sudan (terra sota Egipte)\narxivat a ANÀLISI DE NOTÍCIES\tby Martin Vrijland\ta 11 Abril 2019\t• 6 Comentaris\nPer descomptat, els Estats Units no tenen res a veure oficialment, ja que sembla que ha començat amb una protesta autèntica de la població. Tot i això, el Sudan es trobava a la llista negra dels Estats Units quan es tracta d’un "patrocinador estatal del terrorisme" al costat de Síria i Iran. Avui, l'exèrcit sembla estar prenent el costat de la població, després de [...]\nVisites totals: 4.304.019\nLa prova del nas covid-19 de coronavirus és extremadament dolorosa i probablement porta el seu ADN\nJa heu perdut una guerra? O, realment, ens despertarem i prendrem mesures?\nCoronavirus covid-19: el que no sentim sobre Maurice de Hond i Willem Engel, segona part\nCoronavirus, infestacions contra llagostes i altres esdeveniments profètics es fan realitat\nRiffian op La prova del nas covid-19 de coronavirus és extremadament dolorosa i probablement porta el seu ADN\nMartin Vrijland op La prova del nas covid-19 de coronavirus és extremadament dolorosa i probablement porta el seu ADN\nAnOpen op La prova del nas covid-19 de coronavirus és extremadament dolorosa i probablement porta el seu ADN\nWilfred Bakker op La prova del nas covid-19 de coronavirus és extremadament dolorosa i probablement porta el seu ADN


Puigcerdà renovarà tota la maquinària de la pista de gel - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nPuigcerdà renovarà tota la maquinària de la pista de gel\nL'Ajuntament i el club deixen per al 2017 la instal·lació de la superfície lliscant\nm.s. | puigcerdà 07.03.2016 | 07:41\nEls compressors que permeten la fabricació del gel de la pista d´hoquei arxiu particular\nL'Ajuntament de Puigcerdà i el Club Poliesportiu local han previst per a aquest any la renovació total de la maquinària que genera el gel de la pista d'hoquei i patinatge, un dels equipaments esportius i d'oci més apreciats pels veïns i turistes.\nEl consistori i el club han previst una partida de 150.000 euros per afrontar la segona i última fase per renovar els dos compressors encara vells que permeten la fabricació del gel. Els quatre compressors que han creat el gel fins ara van ser comprats els anys vuitanta de segona mà a Sevilla, tal com s'ha encarregat de recordar nombroses vegades el mateix alcalde de la vila, Albert Piñeira.\nEn nom del Club Poliesportiu, Joan Barnola ha explicat que una vegada aconseguida la renovació total dels compressors, quedarà per a l'any que ve l'inici d'una nova fase d'obres consistent en la reforma de la instal·lació que queda sota la pista, que cada any el mateix gel va degradant. També caldrà intervenir en la mateixa pista. El pressupost global requeireix una inversió d'1.200.000 euros.


El Consell Comarcal clou el programa Joves per ocupació amb la participació de 9 joves de la Segarra dels quals 4 d'ells han trobat feina. — Consell Comarcal de la Segarra\nEsteu aquí: Inici → Notícies → El Consell Comarcal clou el programa Joves per ocupació amb la participació de 9 joves de la Segarra dels quals 4 d'ells han trobat feina.\nEl Consell Comarcal clou el programa Joves per ocupació amb la participació de 9 joves de la Segarra dels quals 4 d'ells han trobat feina.\nDes de l’àrea de promoció econòmica del Consell Comarcal aquest matí s’ha fet l’acte de lliurament de certificats segons els joves han participat en el programa i, alhora, s’ha agraït a les empreses participants la seva implicació en el programa. L’acte de cloenda ha tingut lloc al Consell Comarcal a càrrec del conseller comarcal de Promoció Econòmica, Miquel Julià.\nFotografia de la cloenda amb joves i empreses participants.\nEl Consell Comarcal clou el programa Joves per Ocupació amb la participació de 9 joves de la Segarra dels quals 4 d’ells han trobat feina.\nLa Segarra, conjuntament amb l’Urgell, ha dut a terme el programa Joves per ocupació (2016-2017). Des de l’àrea de promoció econòmica del Consell Comarcal aquest matí s’ha fet l’acte de lliurament de certificats segons els joves han participat en el programa i, alhora, s’ha agraït a les empreses participants la seva implicació en el programa.\nD’aquesta manera, un total de 9 joves de la Segarra han realitzat l’acció formativa professionalitzadora de "Neteja de superfícies i mobiliari en edificis, locals i tasques de treball domèstic". Posteriorment, les empreses que han participat en l'acció de pràctiques en entorn laboral no productiu de 40h han estat Gestió i manteniment de piscines, Associació Alba, Servei i Neteges Segarra, Josep Puig Rúbies, Autoservei i Carnisseria Solé i Multiservei Ndavant. Finalment, les empreses que s'han acollit a la subvenció del programa per la contractació dels joves han estat Associació Alba, Josep Puig Rúbies i Autoservei i Carnisseria Solé, donant feina a 4 joves de la comarca.\nAmb total i en un conjunt de les dues comarques, Segarra i Urgell, han participat 29 joves, on 12 joves finalment s’han pogut inserir al món laboral. De totes maneres, ara en el moment de tancament del programa aquells joves que no han pogut trobar feina s’intenta retornar-los al sistema educatiu.\nL’acte de cloenda ha tingut lloc al Consell Comarcal a càrrec del conseller comarcal de Promoció Econòmica, Miquel Julià. El programa Joves per ocupació és un programa del Servei d’Ocupació de Catalunya.\nDimecres, 15 de novembre.


3.2.1. Què ens diu l’evidència catalana | Cohesió Social\n3.2.1. Què ens diu l’evidència catalana\nTant a Catalunya com a Espanya, els indicadors com l’esperança de vida o la mortalitat general no semblen haver estat afectats directament a curt termini per la crisi econòmica, tot i que hi ha evidències de l’efecte de la crisi sobre els factors de salut, canvis en certs estils de vida i accés als serveis de salut. En alguns casos, ja apunta a un augment de la mortalitat degut a causes relacionades amb l’atur. Tanmateix, centrant-se exclusivament en la població mitjana i no en la més desafavorida, l’estudi de les desigualtats sanitàries no és suficient. Els resultats mostren que, de fet, hi ha un gradient socioeconòmic en tots els indicadors analitzats en l’informe, tant en salut com en la utilització dels serveis sanitaris, en el consum de fàrmacs i en la majoria de combinacions de cohorts d’edat i sexe. Aquest gradient és petit en atenció primària i d’emergència, sent major en consum de fàrmacs —en particular, antipsicòtics— i molt més alt en serveis d’atenció mèdica mental i hospitalària —especialment hospitalitzacions psiquiàtriques i evitables. També hi ha un gradient important en la mortalitat i la complexitat. La taxa de mortalitat mostra un gradient social notable en persones de menys de seixanta-cinc anys. Tots aquests resultats s’han conclòs respecte a l’estandardització esmentada a l’informe. Per tant, es requereix una major atenció no només en la interpretació dels efectes previstos sinó també en l’aplicació dels mecanismes d’intervenció per a la futura correcció. Sens dubte, hem d’evitar fer interpretacions exagerades dels avenços, ja que els índexs marcadors incrementals no distingeixen els valors de base en termes absoluts.\nEncara que la diferència entre els grups socials es redueix a mesura que augmenta l’edat, un percentatge més elevat de la població de pensionistes amb ingressos baixos es troba en situacions d’alta complexitat en comparació amb grups d’ingressos més alts. La salut dels nens depèn, com s’esperava, del nivell socioeconòmic dels seus pares. Cal tenir en compte que aquest aspecte és més gran des del punt de vista intergeneracional que des del punt de vista intrageneracional. L’anàlisi de les dades transversals sovint interpreta la creixent desigualtat en la salut d’una població específica i condueix a polítiques molt més diferenciades que les suposadament obtingudes amb el final de l’«austericidi» —austeritat en la despesa pública. A més, tot i una àmplia evidència sobre aquestes conseqüències generacionals, no sembla que l’autoritat sanitària enfoqui bé l’element dinàstic. Per a fer-ho, caldria focalitzar les polítiques en lloc de demanar «més recursos per a la salut», una demanda que sovint es troba incrustada en el lobby sobre la desigualtat d’una manera molt indiscriminada.\nLa morbiditat, l’ús dels centres de salut mental, les taxes d’hospitalització i la probabilitat de consumir medicaments en nens i nenes de menor nivell socioeconòmic és de tres a cinc vegades superior al d’aquells amb un nivell més alt i fins a set vegades en el cas d’hospitalització psiquiàtrica. Tanmateix, aquí es requereix un aclariment addicional perquè, sense pretendre desvirtuar la importància que aquest tema mereix, el nombre de persones afectades és, de fet, molt reduït, particularment en l’ingrés psiquiàtric.\nA més de les desigualtats socioeconòmiques, observades de manera coherent en tots els indicadors, l’informe del 2017 mostra també diferències marcades entre dones i homes tant en la utilització del servei sanitari com en el consum de fàrmacs, així com en els resultats de salut, i això sembla ser el cas per a totes les edats i grups i gairebé tots els nivells socioeconòmics analitzats. És evident, doncs, com es perpetuen les desigualtats de gènere al llarg del cicle de vida de les persones i afecten tots els nivells socioeconòmics.


Fernando Simón torna per parlar de la pandèmia, Espanya i el Nadal | GTRES\nEl director del CCAES ha participat a la primera jornada del Congreso de Médicos Jóvenes a Toledo\nper Miguel Cuartas 19/11/2021 19:30h\nFernando Simón, l'epidemiòleg més famós d'Espanya i director del Centre de Coordinació d'Emergències i Alertes Sanitàries, ha parlat.\nAquest cop, s'ha referit a l'evolució que pren la pandèmia del coronavirus a Espanya. Cada dia que passa, la incidència acumulada a 14 dies continua pujant i ja són diversos els experts que afirmen que els nous casos es poden accentuar de cara a Nadal.\nSimón ha parlat del passaport COVID-19, que pot ser «una opció» per als locals d'oci, si bé ha qüestionat la seva utilitat a Espanya. Prop del 90 % de la població més gran de 12 anys ja està vacunada.\n«Si tothom està vacunat, per què necessites saber-ho cada vegada que entres a un bar, si ja sabem que ho està?». Això s'ha preguntat el director del CCAES en una roda de premsa en el marc del Congreso de Médicos Jóvenes a Toledo.\nSimón rebutja que calgui confinar els no vacunats\nSegons la seva opinió, és una «opció que pot arribar a ser útil», en cas de viatjar, però no com a «alguns» pensen de cara a l'oci. Considera que per entrar en aquests locals «l'impacte seria menys important» per frenar l'avenç del coronavirus.\nFernando Simón rebutja que s'hagin de confinar els no vacunats | La Sisena\n«Algú ho pot considerar necessari, és una opció per recordar que l'epidèmia segueix aquí», ha dit Simón. Alhora, l'epidemiòleg podria veure útil aquesta mesura com a «incentiu» a països on no hi hagi una elevada taxa de vacunació.\nPel que fa a l'opció de confinar parcialment els no vacunats, com s'ha plantejat a Àustria, Simón ha descartat totalment aquesta possibilitat.\nLes «ondulacions» que preveu Fernando Simón\nSobre la situació que viu actualment Espanya, Simón espera que no vagi «molt de pressa» el creixement dels contagis a mitjà termini i preveu «ondulacions» davant dels ponts o Nadal.\nTambé ha revelat que al nostre país «ara estem millor» pel que fa al nombre de casos gràcies a la vacunació. Tot i que incideix que «no es pot garantir res», desitja que la incidència de la COVID-19 «sigui un procés limitat que torni a baixar i després a pujar».\nFernando Simón preveu que hi hagi ondulacions de cara als ponts i Nadal | EuropaPress\nAixí doncs, Fernando Simón ha parlat sobre la situació complicada que viuen alguns països europeus pel que fa a l'augment de contagis. El que sí que ha demanat és no fer comparacions entre països perquè en alguns, com Alemanya, notifiquen els contagis en PCR i no en antígens.\nSobre les vacunes usades a Espanya, el doctor ha apuntat que «hi ha dades» que donen a entendre que «semblen ser estables al llarg del temps». Un fet positiu, si bé cal esperar a veure què passa en el futur.\nAl seu torn, ha incidit que la vacunació a Espanya és efectiva perquè s'hi analitza «una informació homogènia». A més a més, el sistema sanitari públic «dona cobertura a la major part» de la població espanyola.\nFernando Simón afirma que hi ha hagut «molta pressió» durant la pandèmia | EuropaPress\n«Hi ha hagut molta pressió», afirma Fernando Simón\nFernando Simón també s'ha referit al maneig de la informació durant la pandèmia. Així, ha confessat que «hi ha hagut molta pressió perquè la informació fos la veritat». Segons l'expert, «no tenim la veritat».\nAlhora, ha admès que a la pandèmia hi ha hagut «una caça de bruixes» contra el seu equip de treball. També lamenta que molts hagin volgut investigar sobre la vida més personal dels membres.\nPel que fa als sanitaris que eren al Congreso de Médicos Jóvenes a Toledo, els ha dit que han de comprendre que la seva resposta a la crisi és una «més». Està englobada dins una resposta «multisectorial», si bé no és l'únic criteri que cal tenir en compte.\nÚltima hora Última hora Actualitat Última hora Sanitat Última hora Pedro Sánchez Última hora Festes de Nadal


Un roc desprès de la penya enxampa un cotxe en una urbanització d’Escaldes - Altaveu el diari digital d'Andorra\nUn roc desprès de la penya enxampa un cotxe en una urbanització d’Escaldes\nLa pedra, de considerables dimensions, hauria causat importants desperfectes al vehicle enmig de la carretera a la zona de can Noguer\n21/03/2020 (19:15 CET)\nUn roc que s’hauria després d’un talús a la carretera que porta a Engolasters ha enxampat aquesta tarda un cotxe que hi circulava, just a l’altura de la urbanització can Noguer, al terme parroquial d’Escaldes. La pedra, de notables dimensions, hauria causat importants desperfectes materials al cotxe. Els danys personals soferts pels ocupants del vehicle no haurien revestit especial gravetat.\nAl vehicle, a banda del conductor i una acompanyant, hi anirien, almenys, dos o tres gossos. Els bombers han estat activats per anar a netejar la calçada i revisar la zona per mirar que no hi hagi risc de més caigudes i si fos necessari seguritzar la zona. També s'hauria desplaçat fins al lloc una patrulla de la policia i una ambulància per si calgués dur a terme qualsevol intervenció.\nL'incident hauria passat exactament al punt quilomètric 1,4 de la CS-200, la carretera que porta a Engolasters. El cotxe implicat, que ha topat amb el roc que ha caigut a la via, era un turisme Dacia Sandero. Els dos ocupants del turisme, dona i home residents de 27 i 26 anys, resulten ferits en l'incident, segons que ha informat la policia.


Info. About Free online encyclopedia. Did you know? page 402\nDistricte de Simla\nDistrictes de Himachal Pradesh\nDistricte dHamirpur (Himachal Pradesh)\nDistricte de Bangalore Rural\nDistricte de Bangalore Urbà\nDistricte de Belgaum\nDistricte de Bijapur\nDistricte de Dharwar\nDistricte de Hassan\nDistricte de Kolar\nDistricte de Mysore\nDistricte de North Kanara\nDistricte de Ramanagara\nDistricte de Shimoga\nDistricte de South Kanara\nDistricte de Tumkur\nDistricte de Balaghat\nDistricte de Barwani\nDistricte de Betul\nDistricte de Chhindwara\nDistricte de Damoh\nDistricte de Guna\nDistricte de Jabalpur\nDistricte de Mandla\nDistricte de Narsinghpur\nDistricte de Saugor\nDistricte dAurangabad (Maharashtra)\nDistricte de Beed\nDistricte de Buldana\nDistricte de Nagpur\nDistricte de Nander\nDistricte de Nasik\nDistricte de Parbhani\nDistricte de Raigad\nDistricte de Ratnagiri\nDistricte de Satara\nDistricte de Thana\nDistricte de Wardha\nDistricte de Washim\nDistricte dEast Khasi Hills\nDistricte de Jaintia Hills\nDistricte dEast Garo Hills\nDistricte de West Garo Hills\nDistricte de Balasore\nDistricte de Cuttack\nDistricte de Puri\nDistricte de Ganjam\nDistricte de Koraput\nDistricte de Bathinda\nDistricte de Jalandhar\nDistricte de Ludhiana\nDistricte de Tarn Taran\nDistricte de Fatehgarh Sahib\nDistricte de Firozpur\nDistricte de Gurdaspur\nDistricte de Bharatpur\nDistricte de Bikaner\nDistricte de Dholpur\nDistricte de Jaipur\nDistricte de Pratabgarh (Rajasthan)\nDistricte de Chennai\nDistricte de Coimbatore\nDistricte de Cuddalore\nDistricte de Madurai\nDistricte de Salem\nDistricte de Tanjore\nDistricte de Tirunelveli\nDistricte de Nilgiris\nDistricte de Tiruchirappal·li\nDistricte de Tiruvallur\nConsell Muntanyès Autònom dels Gurkhes de Darjeeling\nEl Consell Muntanyès Autònom dels Gurkhes de Darjeeling és un govern autònom que exerceix algunes competències sobre una part del districte de Darjeeling a Bengala Occidental. Inicialment es va formar per lacord de pau que va posar fi la guerra d ...\nEl Khasi Hills Autonomous District Council, o Consell Autònom del Districte de Khasi Hills és una entitat administrativa de Meghalaya amb poder limitats, dirigits a protegir la identitat i costums de lètnia dels khasis, amb autoritat sobre els tr ...\nLai Autonomous Council\nLai Autonomous Council és una entitat autònoma, paral lela a ladministració del districte de Saiha, creada per a lètnia lai de Mizoram. Abans de la creació de lestat de Mizoram 1972 hi havia un únic consell autonom que es deia Pawi-Chakma-Lakher ...\nMara Autonomous Council\nMara Autonomous Council és una entitat autònoma, paral lela a ladministració del districte de Saiha, creada per a lètnia mara de Mizoram. Abans de la creació de lestat de Mizoram 1972 hi havia un únic consell autonom que es deia Pawi-Chakma-Lakhe ...\nEl Thengal Kachari Autonomous Council és una entitat autònoma dAssam. Fou aprovat el 12 dagost de 2005 i les tribus que inclou no formaven una ètnia reconeguda com a separada de les 23 que hi ha a Assam 14 als districtes de les muntanyes i 9 a le ...\nTripura Tribal Areas Autonomous District Council abreujat TTAADC és una administració paral lela en els termes de la constitició, establerta a dos terços de lestat de Tripura per governar els afers de les ètnies locals i que actua als quatre dist ...\nEl districte dAdilabad és una divisió administrativa de lestat dAndhra Pradesh, situat a lextrem nord de lestat amb una superfície de 16.128 km² i una població de 2.488.003 persones. El seu punt més alt és el Mahbubghat. Està irrigat pels rius Go ...\nDistricte dAmarajeevi Potti Sri Ramulu Nellore\nDistricte dAmarajeevi Potti Sri Ramulu Nellore és el nom oficial adoptat per lantic districte de Nellore, a lestat dAndhra Pradesh, el juny del 2008. El nom correspon a un patriota indi de la lluita per la independència. La seva capital és Nellor ...\nAnantapur és un dels 23 districte de lAndhra Pradesh, Índia. La capital és Anantapur. És el districte més gran amb una superfície de 19.130 km². La població és de 3.640.478 habitants en 866 pobles. La llengua habitual el telugu. Les ciutats princ ...\nDistricte dEast Godavari\nEl districte dEast Godavari és una divisió administrativa dAndhra Pradesh, Índia, amb capital a Kakinada. Té una superfície de 10.807 km² i població de 2.813.118 habitants. Està administrat en cinc subdivisions fiscals i 60 mandals 58 rurals i 2 ...\nEl districte de Guntur és una divisió administrativa dAndhra Pradesh la costa de la badia de Bengala amb capital a Guntur. La superfície és d11.391 km i la població de 4.465.144 habitants. Els llocs principals del districte són Amravati, Ponnur, ...\nDistricte de Hyderabad\nEl districte de Hyderabad és una divisió administrativa de lestat dAndhra Pradesh que inclou part de làrea metropolitana de la ciutat dHyderabad. La superfície del districte és de 625km². La població estimada és de 5.404.833 habitants El govern c ...\nDistricte de Kadapa\nEl districte de Kadapa és una divisió administrativa dAndhra Pradesh, Índia, amb capital la ciutat de Kadapa o Cuddapah. La superfície del districte és de 15.379 km² i la població de 2.601.797 habitants. El seu nom derivaria de la paraula telegu ...\nEl districte de Karimnagar és una divisió administrativa de lestat dAndhra Pradesh abans coneguda com a districte dElgandal. La capital és Karimnagar. La superfície actual és d11.823 km² i la població de 3.491.822 habitants. Quan els musulmans va ...\nEl districte de Krishna és una divisió administrativa de lÍndia, a lestat dAndhra Pradesh, que agafa el nom del riu Krishna. Té una població de 4.187.841 habitants i la superfície és de 8.727 km². La capital és Machilipatnam\nDistricte de Kurnool\nEl districte de Kurnool és una divisió administrativa de lÍndia, a lestat dAndhra Pradesh la part centre occidental de lestat, la part sud dels rius Tungabhadra i Handri. La capital és Kurnool. Té una població de 3.529.494 habitants i una superfí ...\nDistricte de Mahbubnagar\nEl districte de Mahbubnagar conegut també abans com districte de Palamooru o de Nagar Karnul o de Rukmammapeta o de Cholawadi, és una divisió administrativa dAndhra Pradesh, Índia. La capital és Mahbubnagar. És el segon districte més gran de lest ...\nDistricte de Medak\nEl districte de Medak és una divisió administrativa dAndhra Pradesh amb capital a Sangareddi. Té una població de 2.670.097 habitants i una superfície de 9.699 km². Agafa el nom del fort de Medak a uns 100 km al nord-oest dHyderabad. Administrativ ...\nEl districte de Nalgonda o Nallagonda és una divisió administrativa dAndhra Pradesh a lÍndia amb capital a Nalgonda, nom que deriva del telugu nalla i konda. La superfície del districte és de 14.240 km² i la població de 3.238.449 habitants.\nDistricte de Rangareddy\nEl districte de Rangareddy és una divisió administrativa de lestat dAndhra Pradesh a lÍndia. Fins al 1950 es va dir Atraf-i-balda Suburbis de la ciutat i llavors era un districte dHyderabad sota el govern del nizam. Posteriorment es va transforma ...\nEl districte de Visakhapatnam és una divisió administrativa de lestat dAndhra Pradesh, amb capital a Visakhapatnam. Té una superfície d11.161 km² i una població al cens del 2001 de 3.832.336 habitants.\nDistricte de Warangal\nEl districte de Warangal és una divisió administrativa de lestat dAndhra Pradesh amb capital a Warangal. Té una superfície de 12.846 km² i una població al cens del 2001 de 3.246.004 habitants.\nEl districte de West Godavari és una divisió administrativa de lestat dAndhra Pradesh a lÍndia amb capital a Eluru. La població era de 3.803.517 habitants i la superfície de 7742 km².\nDistricte de Cachar\nEl districte de Cachar és una divisió administrativa de lÍndia, a lestat dAssam, formada el 1874. El seu nom deriva de lètnia dels kacharis, el rei dels quals es va casar amb una princesa de Tripura i va rebre com a dot la vall del Surma. La capi ...\nEl districte de Darrang és una divisió administrativa dAssam, amb capital a Mangaldai. La superfície era de 3481 km² i la població d1.503.943 habitants però la separació duna part per formar el districte de Udalguri, va reduir la superfície a 142 ...\nDistricte de Dhubri\nEl districte de Dhubri és una divisió administrativa dAssam amb capital a Dhubri. Es va formar el 1983 quan el districte de Goalpara es va dividir. La superfície és de 2.838 km² i la població d1.637.344 habitants 2001. Les muntanyes principals só ...\nDistricte de Goalpara\nEl districte de Goalpara és una divisió administrativa de lestat dAssam a lÍndia amb capital a Goalpara. La superfície és de 1.824 km² i la població de 822.306 habitants. Administrativament està dividit en una subdivisió, cinc tehsils: Balijana L ...\nDistricte Metropolità de Kamrup\nEl districte Metropolità de Kamrup és una divisió administrativa dAssam, segregada del districte de Kamrup del que formava la part oriental. La segregació es va plantejar després del cens del 2001 i es va decidir el 2003; no obstant les primeres ...\nDistricte de Kamrup\nEl districte de Kamrup és una divisió administrativa de lestat dAssam, Índia. No correspon a lantic regne de Kamrup o Kamarupa sinó a una petita part dAssam on habita el poble assames kamrupi i es parla el dialecte kamrupi; aquest poble i llengua ...\nDistricte de Kokrajhar\nEl districte de Kokrajhar és una divisió administrativa dAssam amb capital a Kokrajhar. El districte té una superfície de 3.169 km² i una població el 2001 de 930.404 habitants. Està situat la riba nord del Brahmaputra i es va formar per segregaci ...\nDistricte de Lakhimpur\nEl districte de Lakhimpur és una divisió administrativa de lestat dAssam la part oriental de la vall del Brahmaputra. La capital és North Lakhimpur. Té una superfície de 2.277 km² i una població de 889.325 habitants. El nom deriva de Lakxmi, la d ...\nDistricte de North Cachar Hills\nEl districte de Dima Hasao és una divisió administrativa dAssam. La capital del districte és Haflong. La superfície és de 4.888 km² i la població de 186.189 habitants. Està format per dues subdivisions: Maibang Haflong Sadar I cinc blocs de desen ...\nDistricte de Nowgong\nEl districte de Nowgong o districte de Nagaon és una divisió administrativa dAssam a lÍndia. La capital és Nowgong. la superfície és de 3831 km² i la població de 2.314.629 habitants repartida entre 1.180.267 musulmans i 1.106.354 hindús. El distr ...\nDistricte de Sibsagar\nEl districte de Sibsagar és una divisió administrativa de lestat dAssam amb capital a Sibsagar o Sivasagar. La superfície és de 2.668 km² i la població al cens de 2001 d1.051.736 habitants.\nDistricte de Banka\nEl districte de Banka és una divisió administrativa de Bihar a lÍndia, divisió de Bhagalpur, amb capital a Banka. La superfície és de 3.019 km² i la població d1.608.778 habitants. Està situat al sud-est de Bihar i fou creat el 21 de febrer de 199 ...\nDistricte de Bhagalpur\nEl districte de Bhagalpur és una divisió administrativa de lestat de Bihar, la divisió de Bhagalpur. La capital és Bhagalpur. El riu Ganges creua el districte i rep nombrosos afluents pel nord procedents del Himalaia i rius menors pel sud. La sup ...\nDistricte de Darbhanga\nEl districte de Darbhanga és una divisió administrativa de Bihar amb capital a Darbhanga la divisió de Darbhanga. Hi ha quatre conques principals: el Baghmati, el Petit Baghmati, el Kamla i el Tiljuga. La superfície és de 2279 km² i la població é ...\nDistricte de Monghyr\nEl districte de Monghyr és una divisió administrativa de Bihar, a lÍndia, amb capital a Munger o Monghyr. La superfície és de 1.419.7 km² i la població d1.135.499 habitants. Està format per 903 pobles, 2 nagar parishad i 1 nagar panchayat.\nDistricte de Muzaffarpur\nEl districte de Muzaffarpur és una divisió administrativa de Bihar a lÍndia amb capital la ciutat de Muzaffarpur. Forma part de la divisió de Tirhut. La superfície és de 3.172 km² i la població al cens del 2001 de 3.743.836 habitants.\nDistricte de Patna\nEl districte de Patna és una divisió administrativa de Bihar amb capital a Patna, amb una superfície de 3.202 km² i una població de 3.623.225 habitants.\nDistricte de Purnia\nEl districte de Purnia o districte de Purnea és una divisió administrativa de lestat de Bihar la divisió de Purnia. La capital és la ciutat de Purnea o Purnia. La superfície és de 3.229 km² i la població d1.878.885 habitants.\nDistricte de Saran\nEl districte de Saran és una divisió administrativa de Bihar. Forma part de la divisió de Saran. Tant el districte com la divisió són anomenades de vegades Chapra, pel nom de la seva capital, la ciutat de Chapra. La superfície del districte és de ...\nAmbala és un dels 20 districtes dHaryana, a lÍndia. La capital és Ambala. La superfície és de 1568.85 km² i la població d1.013.660. Limita al sud-est amb el districte de Yamuna Nagar, al sud amb el districte de Kurukshetra, a loest els districtes ...\nEl districte de Sirsa és una divisió administrativa de lestat dHaryana amb capital a Sirsa. La superfície és de 4.277 km² i la població d1.116.649 habitants. El districte va existir entre 1858 i 1884 com a part del Panjab i fou recreat el 1975 di ...\nEl districte de Gurgaon és una divisió administrativa dHaryana a lÍndia. La superfície és de 1253 km² i la població de 870.539 habitants. La capital és Gurgaon. Administrativament formen el districte dos subdivisions North Gurgaon i South Gurgaon ...\nEl districte dHissar o Hisar és una divisió administrativa de lestat dHaryana a lÍndia, la divisió dHisar. El districte té una superfície de 4.191 km² i una població d1.230.000 habitants. La capital és la ciutat dHissar i altres poblacions destac ...\nEl districte de Karnal és una divisió administrativa de lestat dHaryana, Índia, amb capital a Karnal. Té una superfície de 1.967 km² i una població d1.274.183 al cens del 2001. Administrativament està format per dues subdivisions, Karnal i Assand ...\nEl districte de Rohtak és una divisió administrativa dHaryana amb capital la ciutat de Rohtak. Té una superfície de 1.668 km² i una població de 940.128 habitants.\nDistricte de Lahul i Spiti\nEl districte de Lahaul i Spiti és una divisió administrativa dHimachal Pradesh a lÍndia, formada pels dos antics estats o valls autònomes, Lahaul o Lahul i Spiti. La capital és Keylong a lantic Lahul. La població total és de 33.224 habitants i la ...\nDistricte de Mandi\nEl districte de Mandi és una divisió administrativa de lestat dHimachal Pradesh, amb capital a Mandi. Està creuat pel riu Beas. La superfície és de 3.950 km² i una població de 900.987 habitants. A uns 25 km de la capital hi ha el famós llac Rewal ...


Diagrama de punts i línies - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDiagrama de punts i línies\nEl diagrama de punts i línies (o diagrama de línies i de punts) o, senzillament diagrama de línies és un tipus de diagrama, que mostra la informació en una sèrie de punts de dades connectats per segments de línies rectes. Es tracta d'un tipus bàsic de taula comú en molts camps. És una extensió d'un diagrama de dispersió, i es crea mitjançant la connexió d'una sèrie de punts que representen mesuraments individuals amb segments de línia. Un gràfic de línies s'utilitza sovint per visualitzar una tendència en les dades en intervals de temps - una sèrie de temps -. Per tant la línia es dibuixa sovint cronològicament.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Diagrama de punts i línies\n↑ Burton G. Andreas (1965). Experimental psychology. p.186\n↑ Neil J. Salkind (2006). Statistics for People who (think They) Hate Statistics: The Excel Edition. page 106.\nDistribució de probabilitat contínua\nMitjana (aritmètica, geomètrica, harmònica, ponderada) · Mediana · Moda\nRang · Desviació tipus o estàndard · Coeficient de variació · Percentil · Amplitud interquartílica\nPatró de distribució\nVariància · Asimetria · Curtosi · Moments\nDistribució de probabilitat discreta\nÍndex de dispersió\nCoeficient de correlació de Pearson · Correlacions per rang (Spearman, Kendall) · Correlació creuada · Correlació parcial · Covariància\nTaules de resum\nDades agrupades · Taula de freqüències · Taula de contingència\nDiagrama de barres · Diagrama de caixes · Diagrama de control · Correlograma · Diagrama de dispersió · Histograma · Diagrama de punts i línies · Diagrama d'àrees · Diagrama Q-Q · Diagrama de tiges i fulles · Diagrama de sectors · Diagrama de xarxa\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Diagrama_de_punts_i_línies&oldid=24741472»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 set 2020 a les 02:42.


Buenos Aires\t12 Octubre 200826 Desembre 2008 / tricarles\tPues ya estamos por aquí, después de un día larguísimo. A las 7 de la mañana del sábado suena el despertador, cogemos las cosas, y a las 8 Dani nos lleva al aeropuerto (gracias de nuevo Dani).\nDesayunando con Dani en el aeropuerto Salimos con 1h30 de retraso, y después 13 horas de viaje. Llegamos hechos polvo, muertos de hambre y de sueño. En el aeropuerto nos espera una chica de la agencia que nos lleva al hotel, salimos a cenar y a dormir, total, aquí son pasadas las 12 de la noche, pero hay que sumarle las 5 horas de diferencia, por lo que llevamos casi 24 horas despiertos.\n← Psssssshhhhhhh……Punta Tombo →\t10 pensaments sobre “Buenos Aires”\tLaLi\t12 Octubre 2008 a les 23:31\tpero kina enveja k em feu!!!! ostres!!! bueno a disfrutar al màxim eh!!!!ens veiem a la tornadaaaa\nsermor\t13 Octubre 2008 a les 7:03\tPasadlo bien. ¡Qué envidia tú!!🙂\nMiquel Morales\t13 Octubre 2008 a les 8:05\tQue us ho passeu molt bé!!!! o “rebien” com diuen allà\nSANTI\t13 Octubre 2008 a les 16:36\tEm teniu acollonit! colla de vividorssss!jejeje … a disfrutar de les vacances carles!\nDavid\t13 Octubre 2008 a les 17:11\tDi que si a pasarlo bien!!!\nKevin "lotioplanxa"\t14 Octubre 2008 a les 0:19\tComentaris:1-Podien haver avisat del retràs de 1h30 i hagués pogut dormir una mica més.. Un plaer acompanyar-vos, molta cara de son, però va estar bé.\n3-A donde vallas… siempre estaremo… vos sos mi vida… lo que mas quiero… Esta es tu Hinchada… esta es tu gente… La que te sigue… y te alienta siempre… River Plate!! River Plate!! River Plate!!!! River Plate!!!!! 4-A disfrutar-ho moooooolt!!\nIshtar\t14 Octubre 2008 a les 13:25\t¡¡¡¡Qué envidiaaaaaaaa!!!, disfrutadlo mucho mucho, que tiene que ser una pasada!!!\nJuan Antonio Soto\t16 Octubre 2008 a les 7:24\tA disfrutar y ya sabes Bou….\nTriluarca\t16 Octubre 2008 a les 22:25\tCuanta carne habeis zampado?\nCarles B.\t1 Novembre 2008 a les 20:30\tGracias a todos, como todo lo bueno se ha acabado, no se cuando repetiremos, pero seguro que lo haremos…


Candela Roots: "Al País Valencià, no s'observa l'efervescència reggae de Catalunya" - El Temps\nL'eclosió d'Obrint Pas a la música valenciana va sembrar de grups tot el territori. Influenciat per aquells ritmes d'ska va néixer Arròs Caldós, una formació musical que posteriorment s'ha transformat, sumant a més integrants, en un grup de reggae anomenat Candela Roots. En una edició del Festivern amb notable representació d'aquest estil, EL TEMPS parla amb Estel Navarro i Vero Forment Queen Smiley, dues de les integrants d'un grup amb bastant presència femenina.\nActuació de Candela Roots al Rototom| Rototom\_Patrick Albertini\n-Quan bona part dels que ara integreu Candela Roots formàveu part d'Arròs Caldós, practicàveu un ska, diguem-ne, prototípic. Ara, però, aposteu per un reggae més clàssic. Que us ha motivat aquest canvi d'estil?\n-Navarro: Nosaltres feia molt de temps que provàvem de tocar rock, punk, reggae, ritmes llatins... i ens adonarem que el reggae era l'estil en el qual ens trobàvem més còmodes. És l'estil on, precisament, veiem una diferència de nivell. De fet, vam adonar-nos quan gravarem l'últim disc d'Arròs Caldós, que es deia, justament, Candela. En aquell treball, hi havia un parell de temes reggae que ressaltaven per la seua qualitat. Nosaltres fèiem el que es diu riggi, és a dir, el que fa qui no sap fer reggae. Al remat, Candela naix de la nostra intenció d'aprendre a tocar reggae, de posar-nos a escoltar bona música, de rodejar-nos de gent que fa molt de temps que està en aquesta escena valenciana i d'aprendre i ser fidels a les pautes d'aquest estil.\n-Per què aposteu per un reggae més clàssic i no tant per barrejar-ho amb ritmes electrònics, com és tendència actualment?\n-Navarro: Perquè apostem pels orígens. Quan algú vol aprendre sobre una música, sobre un estil, cal buscar la seua essència. I, precisament, els grups de fusió el que han fet sempre és copiar a gent que no estava en els orígens. I això desvirtua el resultat. Nosaltres decidirem mirar als orígens, endinsar-nos en les sonoritats dels anys 70 i 80. Ara bé, també vam prendre aquesta decisió perquè volíem fer alguna cosa orgànica, perquè veníem d'intentar dominar cinc estils distints. Per tant, vam agafar la bateria, la guitarra, el teclat i les veus, i amb això, hem buscat traure el major partit.\n-Quines influències marquen les vostres cançons?\n-Forment: La nostra influència és el reggae roots, el reggae dels 70, on realment es va consolidar la dualitat baix-bateria, que és el cor del reggae realment. Per tant, ens nodrim de tot el que es va fer als anys 70: Max Romeo, Heptones, Jonh Hold, tot el que ix d'Studio One... Després hi ha varietats o estils, com per exemple, el dancehall, el early dancehall, anteriorment al reggae estava l'ska... Però, realment, el cor del reggae és, com he dit, la dualitat baix-bateria.\n-Navarro: Bevem d'aquestes influències i, especialment, d'estar amb gent com la meua companya Vero Forment o Bernardo Molina. Són persones que han crescut amb el reggae a València i que quan nosaltres estàvem escoltant Obrint Pas o Lluís Llach, ells ja escoltaven aquestes coses. Això ens ha ajudat molt a perfilar el nostre estil, perquè no ho hem d'aprendre tot nosaltres, sinó que ens hem rodejat de gent que ho té a la sang, que ho ha mamat des de sempre.\n-Més enllà dels clàssics, teniu algun referent del panorama actual?\n-Forment: Roberto Sanchez podria ser, que ha sigut una mica la capçalera del moviment reggae a Espanya. Però, realment, tots els grups mirem al reggae jamaicà dels 70.\n-Navarro: Prestem atenció, especialment, a les produccions que s'estan fent a Catalunya. Per exemple, Sr. Wilson. Al seu torn, ara estan apareixent nous artistes com Adala o Alex Veis, que estan al segell de Panchita Records. També ha sorgit una discogràfica que ha tret el treball del Payo i que estan fent també coses interessants. A parer meu, hi ha una intenció d'impulsar estudis especialitzats de reggae. Al País Valencià, per contra, no ocorre aquesta efervescència que s'observa a Catalunya. Nosaltres treballem habitualment amb Dani Rayos, però ell no té un estudi específic de reggae. Això sí, té història en aquest estil.\nEl grup valencià Candela Roots. Al centre, Estel Navarro i a la dreta Vero Forment.\n-Quina ha estat l'evolució del reggae al País Valencià?\n-Navarro: Nosaltres fa molt pocs anys que coneixem l'escena reggae del País Valencià. L'any 2010 deixarem Arròs Caldos, i fins al 2013 no comencem amb Candela Roots. En aquell moment, vas a jam's de reggae, a concerts, coneixes gent... Es tracta d'una escena molt underground.\n-Forment: Duc des de l'any 2000 i l'evolució ha tingut d'alts i baixos. Hi ha hagut temporades on l'escena ha estat millor, teníem més diners per fer projectes... En altres moments, però, hem tingut una baixada. Ara bé, encara no hem enlairat. Més enllà del mainstream del Rototom, hi ha hagut coses. Però, finalment, han desaparegut. No s'ha acabat mai de consolidat l'escena reggae.\n-Navarro: En el moment de l'Aldaia Reggae Fest, semblava que agafava moltíssima importància. De fet, va venir gent de Jamaica i tot. Però allò va quedar-se en res.\n-Tenint un festival tan rellevant al País Valencià com el Rototom, com és possible que no tinga un impacte positiu en favor de consolidar un espai valencià de reggae?\n-Forment: El Rototom està pensat com una seu europea, no està pensat per al País Valencià. L'escena de reggae valenciana funciona de manera paral·lela al Rototom.\n-I quines han estat les raons perquè, amb una ajuda com el Rototom, no s'haja consolidat mai?\n-Forment: Té a veure amb els diners. Amb ells, es poden organitzar festivals, perquè músics amb talent hi ha. Manca que algú s'implique i observe un potencial comercial.\n-Pel que heu comentat anteriorment, és Catalunya el territori més desenvolupat?\n-Forment: En tots els sentits (rialles)\n-Navarro: El País Basc també ha tingut molta importància. Actualment, però, el sud s'està reivindicat, està irrompent en l'escena reggae estatal.\n-Quin nivell de professionalització té Candela Roots?\n-Navarro: El que podem, el que ens permeten les nostres vides. És dur compaginar-ho, cadascú té la seua feina, ja no tenim 20 anys i tenim responsabilitats familiars. Aleshores, dins dels límits que tenim, som els més professionals possible.\n-Està consolidada l'escena musical valenciana?\n-Navarro: Per comprovar-ho, caldria veure de tots els grups que passen durant aquests tres dies pel Festivern, quants viuen d'aquest ofici. I, segurament, pocs no han de dedicar-se a una altra professió. Crec que aquestes carpes tan grans ens estan cegant.\n-Canviem de terç. La presència de la dona continua sent minoritària als escenaris.\n-Navarro: S'està començant a prendre consciència. Queda molt per fer i els ritmes és massa lent, anem molt a poc a poc. I, a més, hi ha problemes en definir-ho. Nosaltres som un grup de dones? Un grup mixt?\n-Forment: La meua perspectiva tampoc és gaire optimista. Faríem mal en confiar-nos pels xicotets avanços que hi ha hagut fins ara. Es tracta, al capdavall, de treballar i treballar.\n-Navarro: Posaré un exemple del treball que encara ens queda per fer com a societat, més enllà de la música. Ahir vam engegar la televisió i estaven fent un partit de futbol de xiquets. Està molt bé, però quan en veurem en obert un de xiques? Als xiquets, a través de la televisió, se'ls ensenya que els protagonistes han de ser sempre els homes i no pas les dones.\n-La manca de referents també ajuda a mantenir aquesta concepció.\n-Navarro: Exacte! Transmet la sensació que no és el lloc de les xiques.\n-Forment: Necessitem dones que ens servisquen de miralls, de referents per poder creure que és possible. Òbviament, podràs fer-ho igualment. Però serà més complicat.\n-Al reggae, però, hi ha bastants veus femenines. O, si més no, al panorama internacional.\n-Forment: És cert, al reggae, hi ha bastant presència femenina. Per exemple, en les trobades que fem de grups d'aquests estils cada any en homenatge a les llegendes i els mites, hi havia més bandes de dones i cantants. Ara bé, això no ens pot cegar. Perquè és una situació encara massa fràgil.


Vostè és aquí – Cultura digital\nFins avui, a banda dels dispositius GPS, les marques que han dominat els serveis dels mapes digitals per al gran públic són Google i Nokia. Cadascuna amb un enfoc completament diferent. Google ha posat per davant el múscul creatiu i la gran capacitat d’inversió. Serveis de localització detallats, fotografies per satèl·lit i, sobretot, les fotografies reals dels carrers de la majoria de ciutats del món, fan del servei Google Maps una eina extremadament detallada i útil, en constant evolució.\nNokia, per la seva banda, ha partit des del principi d’una base molt més racional, efectiva i sòbria. Mapes segurament més avorrits que els de Google, però extremadament precisos i pràcics a l’hora d’ubicar-se i de buscar rutes a peu o en cotxe.\nApple ha decidit posar en marxa la seva aplicació de mapes per fer desaparèixer Google com a sistema estàndard dels seus dispositius. I ho ha fet amb un servei encara poc madur que ha generat crítiques massives per la manca de precisió i una allau de paròdies humorístiques a causa dels hilarants resultats que ofereix en molts casos. El servei d’Apple és bonic, té un efecte en tres dimensions que quan estigui afinat serà espectacular, però no s’acosta ni de bon tros a la precisió dels seus rivals.\nAixí doncs: Google per als dispositius Android, Apple per tots els aparells que fabrica i Nokia per al sistema Windows Phone de Microsoft i també pels dispositius d’Amazon. La guerra per oferir mapes i adreces als usuaris mòbils d’arreu del món té tres posicions que costarà de moure durant els pròxims anys.\nCom a mínim, haurem d’esperar que no ens desorientin més del que ho estem. I si no, sempre ens quedaran els meravellosos mapes Alpina de Catalunya que tant havia disfrutat en la meva infantesa i adolescència d’excurins per la Garrotxa.\nAmazon, Google, Google Maps, iOS, iPhone, Microsoft, Nokia, Windows, Windows Phone\nUna resposta a “Vostè és aquí”\n22/09/2012 a les 13:02\nHe anat mirant un a un cadascun dels famosos errors dels mapes, i no n’he trobat cap! No sé si és que els d’Apple són molt ràpids a arreglar-ho o és que la gent se n’inventa el 99%.\nEls diaris ja no contrasten, he arribat a llegir articles a l’Ara i La Vanguardia basats precisament en les invencions humorístiques!\nNo sé si és que ho estan arreglant tot molt ràpid o es que no està tant mal fet, però a mi, de moment, em va de perles.


Les associacions de transportistes denunciaran “els responsables” del tall de l’AP-7 a la frontera | ACN | La Jonquera | Política | El Punt Avui\nLes associacions de transportistes denunciaran “els responsables” del tall de l’AP-7 a la frontera Les associacions de transportistes denunciaran “els responsables” del tall de l’AP-7 a la frontera Les associacions de transportistes denunciaran “els responsables” del tall de l’AP-7 a la frontera Les associacions de transportistes denunciaran “els responsables” del tall de l’AP-7 a la frontera + Les associacions de transportistes denunciaran “els responsables” del tall de l’AP-7 a la frontera E-mail\nLa Jonquera - 21 novembre 2019 17.54 h\nEl sector qualifica d’“intolerable” la “passivitat” amb la que consideren que han reaccionat les autoritats\nDemanen que s’eviti que es repeteixin aquestes situacions i es garanteixi “el lliure trànsit de persones i mercaderies”\nCamions aparcats als vorals, la setmana passada durant el tall de l'N-II i l'AP-7 a la Jonquera ACN.\nLes associacions de transportistes denunciaran “els responsables” del tall de l’AP-7 a la frontera Les associacions de transportistes denunciaran “els responsables” del tall de l’AP-7 a la frontera Les associacions de transportistes denunciaran “els responsables” del tall de l’AP-7 a la frontera Les associacions de transportistes denunciaran “els responsables” del tall de l’AP-7 a la frontera Les associacions de transportistes denunciaran “els responsables” del tall de l’AP-7 a la frontera E-mail\nLes organitzacions de transportistes que integren el Comitè Nacional de Transport per Carretera han acordat per unanimitat emprendre accions penals contra “els responsables” dels talls de carreteres arran de la sentència del procés, especialment el de l’AP-7 a la frontera convocat pel Tsunami Democràtic.\nLes associacions del sector consideren “intolerable” en “una societat civilitzada” la “passivitat de les autoritats permetent els bloquejos”. En aquest sentit, fan una crida als cossos i forces de seguretat de l’Estat i a la Generalitat per impedir que aquestes situacions es tornin a repetir i a garantir “el lliure trànsit de persones i mercaderies per tot el territori de Catalunya”.\nEn un comunicat conjunt, les associacions recorden que d’ençà que es va fer pública la sentència, el 14 d’octubre, les principals carreteres catalanes s’han vist afectades per nombrosos bloquejos que han “provocat gravíssims perjudicis a l’activitat del transport per carretera i, en conseqüència, a l’activitat econòmica nacional”.\nEn aquest sentit, subratllen que “han estat especialment significatius i preocupants els successius talls indiscriminats que han afectat l’autopista AP-7 en diferents punts de la via, especialment a la frontera de la Jonquera (Alt Empordà), que en alguns casos han estat de més de 30 hores”.\nUna de les associacions que integren el Comitè Nacional de Transport per Carretera, Fenadismer, remarca que aquesta via “vertebra” tot el territori català i és “la connexió principal” amb la resta de la Unió Europea per a les exportacions espanyoles, per la qual hi transiten més de 20.000 transportistes diàriament.\nEls transportistes recorden que han criticat reiteradament “l’actitud passiva i de connivència” que, al seu entendre, ha mantingut el govern català amb les mobilitzacions. Una situació que, diuen, s’ha traduït en la “falta d’actuació” per part de les forces de seguretat autonòmiques per “impedir-les, malgrat tenir la competència en matèria de circulació i de seguretat a les carreteres catalanes”.\nLes associacions remarquen que tot plegat ha provocat “gravíssims perjudicis econòmics” a milers d’empreses, en la seva majoria transportistes autònoms i petites empreses familiars.\nPer això, han acordat aquest dimecres en un ple impulsar “les accions penals necessàries” contra els responsables dels talls i fer una crida als cossos i forces de seguretat de l’estat i de la Generalitat per tal que adoptin les mesures que calguin per “assegurar el lliure trànsit de persones i mercaderies”.


L’empresa Clibb del CEEILleida, al Congrés Internacional de Microsoft – Xarxa de Centres d'Empreses Innovadores de Lleida\nL’empresa Clibb del CEEILleida, al Congrés Internacional de Microsoft\n9 set., 2011 | Notícies\nCom a soci del gegant informàtic, Clibb serà la primera empresa catalana que treballarà per al desenvolupament de projectes del nou sistema operatiu Windows 8\nL’empresa Clibb, dedicada al software tecnològic i ubicada al Centre Europeu d’Empreses i Innovació (CEEILleida), ha estat escollida per Microsoft per ser Microsoft Partner en el desenvolupament de nous projectes del sistema operatiu Windows. Aquesta empresa ha estat escollida juntament amb una altra firma de l’estat espanyol ubicada a Bilbao.\nPer aquest motiu, els principals directius de Clibb, Yolanda Manzanares i Francesc Jaumot, han estat convidats a assistir al BUILD Windows, el congrés internacional que se celebra a Los Angeles del 13 al 16 de setembre. El president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, ha rebut els responsables de Clibb al seu despatx abans que marxin al congrés per conèixer els detalls de l’empresa.\nEn aquest congrés es treballarà la formació i divulgació de les novetats del nou sistema operatiu de Windows 8, essent Clibb la primera empresa catalana que aquest més ja tindrà i treballarà per al desenvolupament de projectes per la nova plataforma, tot i que no serà llançat fins al proper any.\nEl congrés donarà a conèixer les novetats del nou desenvolupament per entorns web, com l’HTML5 o els enfocaments pràctics del Cloud Computing amb Windows Azure, que actualment ja permet estalviar més d’un 40% de costos energètics i d’infraestructura tecnològica a gran part de les empreses lleidatanes i el desenvolupament per a dispositius mòbils empresarials.\nA més, el 15 de setembre els integrants de Clibb participaran en una taula rodona interna de l’empresa organitzadora amb més de 200 mitjans de comunicació, com la CNN i Tech Crunch, per explicar el seu punt de vista en el món de les tecnologies com a desenvolupadors de software contemporani. El 16 de setembre visitaran les oficines centrals de Microsoft i Silicon Valley, on ja tenen diferents clients fidelitzats per treballar-hi a partir de la seva tornada.\nEl Centre Europeu d’Empreses i Innovació acull a les seves instal·lacions iniciatives emprenedores i projectes que tinguin perspectives de viabilitat econòmica i que puguin repercutir favorablement en la diversificació de l’economia de Lleida i en la creació d’ocupació.


Reintroducció del cranc de riu autòcton a la Garrotxa\nRepoblació de cranc de riu autòcton Austrapotamobius pallipes a la Garrotxa. Estudi de viabilitat de les rieres receptores\nPlans i estudis ambientals, Seguiments biològics\nAbril - Novembre 2011\nA la Garrotxa només la meitat de les poblacions de cranc de riu existents es consideren viables i l'elevada taxa d’extinció de les poblacions a causa de la pesta del cranc pronostica que en menys de 30 anys el cranc de riu haurà desaparegut de la Garrotxa i de Catalunya.\nDavant aquesta pèrdua constant de poblacions es posa de relleu la necessitat d’implementar mesures de conservació activa que fins ara no s’havien aplicat a Catalunya com és la repoblació de rieres a partir de l’alliberament d’exemplars criats en captivitat o a partir de translocacions d’altres poblacions.\nEcotons va analitzar la viabilitat de diferents rieres com a possibles receptores d'aquestes repoblacions amb l'objectiu d'assegurar la seva supervivència a llarg termini. Els resultats de la caracterització físico-química i biològica i l'anàlisi de risc va permetre seleccionar les cinc rieres (3 el 2010 i 2 el 2011) on es van alliberar els crancs.\n© 2011-17 ECOTONS S.C.P. - Conservació de la biodiversitat


Del 30 de març al 2 d’abril… la Mostra JOVE! | Igualada Jove\nDel 30 de març al 2 d’abril… la Mostra JOVE!\nUn any més se celebrarà a Igualada la #mostraJOVE!\nLa proposta consta de 10 espectacles per a públic de 12 a 18 anys, alguns dels quals consten amb una postfunció en la qual podràs debatre amb la companyia sobre l’espectacle.\nCom a seu de la Mostra JOVE, tornarem a trobar l’Escorxador ben ple d’activitats! Aquest any l’espai serà autogestionat per joves, i podràs participar en activitats gratuïtes a partir dels 12 anys i per a majors de divuit anys.\nPodràs assistir a un taller d’expressió corporal i a un de caracterització, al vermut amb postfunció amb Les Impuxibles, a una Jam Session amb el Trio Groovie de l’Escola Municipal de Música d’Igualada, a un concert de Nafent, a un sopar amb improshow i a una actuació de dansa, entre altres!\nPer més informació sobre La Mostra d’Igualada, consulta el seu web i el Flyer La Mostra JOVE!!\nThis entry was posted in agenda, participació, promoció artística. Bookmark the permalink.\nPreinscripcions a l’Estiu és teu! del 20 al 28 de març\nPreinscripcions als camps de treball del 10 al 18 d’abril


El bloc d'animació 3D en llibertat: de gener 2010\nAnimux: Gnu/Linux d'animadors per animadors.\nAvui escric aquesta entrada per parlar d'una cosa que em va semblar força interessant quan la vaig trobar l'altre dia navegant per la xarxa. Es tracta d'una nova distribució de sistema operatiu Gnu/Linux dissenyada per satisfer totes les necessitats de qualsevol treballador 3D en general i de qualsevol animador 3D i 2D en particular.\nAnimux és com ja hem dit un sistema operatiu Gnu/Linux basat en la filosofia del programari lliure. Aquesta distribució és gratuïta cosa que la fa encara més atractiva tot i que les idees del free software no es basen en temes econòmics però la veritat és que sempre ajuda el fet de no haver-se d'escurar gaire la butxaca.\nDe moment Animux podriem dir que és un projecte larva, en tant que encara està en els primers passos de la seva creació, és per això que els desenvolupadors de l'OS han decidit anomenar-lo "Animux: Gènesis" fent aquesta comparació amb el primer llibre de la Biblia, el llibre en que s'explica des de l'òptica cristiana la creació del món. Per tant Genesis és la primera entrega del que seran una sèrie de actualitzacions que faran Animux un projecte que podrà arribar a ser una vertadera alternativa com a sistema operatiu si les coses es fan ben fetes.\nPerò, que aporta de nou Animux per als animadors? Bé doncs, de moment el sistema operatiu simplement s'ha creat amb l'objectiu d'oferir tots els programes lliures que poden ajudar a la producció de projectes animats o 3D en una mateixa distribució (des de programes de pre-producció dins a programes de post-producció), aconseguint així que l'animador es pugui centrar només en el seu treball i evitant-li mals de cap a l'hora de instal·lar programes a Linux, que depenent de quin a vegades pot arribar a ser un bon mal de cap.\nEntre els programes que podrem trobar pre-instal·lats en aquest nou sistema operatiu ens trobarem amb software destacable com Blender (editor 3D), The gimp (editor d'imatges), Inkscape (editor de gràfics vectorials) que seran la base per a les nostres produccions en 3D en un principi ja que són els més potents que hi han en la meva opinió en aquesta distribució.\nTambé ens trobarem amb 8 motors de render inclosos, Aqsis, Lucille, Lux, PBRT, Pixie, Yafray, Sunflow i Blender, cosa que ens donarà una gran varietat d'elecció depenent en quin tipus de render vulguem fer, ja que uns motors estan més especialitzats en renders fotorealístics, altres en renders més per animació del tipus cartoon etc.\nUn altre dels punts destacables d'aquesta distro és que els drivers d'Nvidia ja venen instal·lats amb la distribució amb el que ens trèiem un problema del damunt o si més no guanyem un temps que podrem invertir fent altres coses.\nPer últim, i deixant-me moltes coses de les que parlar sobre aquesta distribució, ens trobem amb un dels plats forts en la meva opinió, i és que un cop instal·lem Animux veurem que disposem de 3 managers per les granges de render, cosa que ens permetrà connectar diferents ordinadors per crear la nostra petita granja de render de manera més o menys complexa (depenent de com ho escollim). Això és un gran punt a favor perquè un cop molts cops se'ns a fet molt pesat haver d'esperar dies amb l'ordinador encès per acabar el nostre esperat render, així com més facilitats ens donin per dur a terme aquest procés més ràpid, benvingudes siguin no?\nTot i així Animux no només són coses bones, la interfície gràfica a mi personalment no m'acaba d'agradar, la trobo una mica sosa i poc moderna, els menus desplegables són blancs i molt senzills i això acaba per cansar però aquest és un petit detall estúpid que suposo que s'acabarà per arreglar.\nAixò si, un problema gros que jo l'hi trobo a aquesta distribució és la gran novetat que suposa. És un projecte molt jove, interessant però molt jove, i això fa que encara no tingui darrere tota la informació i tota la documentació que seria desitjable. Així com amb altres sistemes operatius lliures tens la opció de si tens algun problema parlar amb la resta de la comunitat a través de fòrums etc. a Animux, havent-hi una comunitat tant petita de moment al darrere i havent-hi tan poca informació aquesta no és una opció valida, cosa que farà que ens haguem de buscar la vida moltes vegades em fa l'efecte.\nEn conclusió, Animux és una bona idea que sembla que acabarà per consolidar-se com una bona opció de sistema operatiu en un futur. Però jo de moment prefereixo trencar-me el cap instal·lant els programes que necessiti i tenir una bona ajuda de la comunitat al darrere. Sense cap mena de dubte Animux acabarà per tenir la seva comunitat al darrere que et pugui donar suport però fins aleshores crec que serà més assenyat seguir amb sistemes operatius que tinguin més suport.\nQue en penseu vosaltres, instal·larieu Animux o us quedarieu amb el vostre sistema operatiu actual?\nPublicat per Miki a 18:40 2 comentaris\nEtiquetes de comentaris: Animació, animux, sistema operatiu\nNúmero 9 (crítica de la pel·lícula)\n-Títol original: 9\n-Direcció: Shane Acker\n-Gènere: Animació, aventures.\nL'altre dia vaig entrar al cinema amb la il·lusió de veure una pel·lícula que m'havia intrigat de bona manera després de veure el curt animat en el que s'havia basat.\nTenia tots els elements que la podien fer una bona pel·lícula d'animació, trencava amb els esquemes tradicionals de la majoria de pel·lícules animades on se'ns presenten mons colorits i còmics per exposar-nos la història d'un món post-apocalíptic amenaçat per una màquina descontrolada i on només habitaven uns petits ninots de sac amb ànima pròpia. En definitiva jo trobo que era una història a la que se li podia haver tret suc. Tota la il·lusió i les ganes amb les que havia entrat a veure la pel·lícula es van anar tornant en sensacions ben contraries mentre passaven els minuts.\nTrobo que una bona manera de definir el que han fet amb aquest film ha estat transformar un curt d'animació en un curt llarg. La història es centra exclusivament en els nou ninots de sac que han de lluitar contra un robot que adopta diferents formes i construeix altres robots després que el ninot número 9 (Elijah Wood) despertés sense voler-ho un mal terrible en pitjar un botó d'un estrany objecte.\nLa història principal és massa ràpida, no es dona temps als diàlegs que són diàlegs totalment superficials:\n-Perquè no podem sortir de l'esglèsia?\n-Ho dic jo, aquí tenim unes normes!\nI així continua durant tot el llargmetratge. No han sortit d'un entrebanc que ja es fiquen en un altre sense donar temps a l'espectador per situar-se dins allò que està passant. Tant aviat estan en una església com estan en unes trinxeres que semblen tretes d'una peli de la primera guerra mundial. En definitiva, l'acció transcorre massa ràpid per estar situada dins d'un món del que l'espectador no en coneix res.\nAquesta és una altra. Tot el film té lloc en un món (que representa que és la terra) totalment destruït per una guerra. No en sabem res més, el màxim que podem arribar a extreure per nosaltres mateixos és que el món va ser destruït després d'una dictadura o quelcom així degut a que en surten alguns petits extrets. Considero que si s'hagués desenvolupat una mica més la història d'abans d'arribar a aquesta situació l'argument hagués estat més interessant i no ens hauria deixat a tots amb la sensació de que hi falta alguna cosa.\nDels personatges que en podem dir, son bàsicament estereotips, número 9 (l'heroi), número 7 (la valenta), número 1 (potser el més ambigu de tots, però en definitiva el covard), número 5 (el lleial) i així amb tots els números.\nPel que fa a l'apartat visual, a mi l'ambientació de la pel·lícula m'ha agradat. Els paisatges eren en ocasions certament inquietants, amb l'esquema de colors que ha escollit l'autor per recrear la majoria d'elements ha aconseguit donar un cert aire de malenconia i tristesa a la història que ajuda a l'autor a possar-se en la pell dels personatges i entrar una mica dins el món post-apocalíptic en que es situa l'acció.\nEls personatges estan ben animats en tant que cadascú té una manera totalment diferent de moure's i d'expressar-se i això supleix en certa manera el fet que psicològicament siguin uns personatges tant planers.\nPel que fa a les textures estan bé tot i que en certs moments on la càmera era molt a prop de certs objectes es notava massa que aquestes eren falses en tant que no tenien relleu i molts cops acabaven difuminades.\nEn definitiva, una pel·lícula per veure un cop, potser dos, però no més. O per esperar-ne una seqüela o una versió estesa que s'endinsi una mica més en la història. En definitiva, una mica decebedora aquesta entrega, no ha estat una de les millors pel·pel·lícules produïdes per Burton.\n-El missatge: La gent no ha d'utilitzar la ciència per dominar, sinó per ajudar.\n-La poca profunditat del guió.\n-Lo estereotipat i superficial que eren els personatges.\nPublicat per Miki a 23:12 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: 9, Animació, cinema, crítica, número, número 9


Aquesta tarda la trobada dels divendres de l'entitat està dedicada a la poesia. Es presenta el llibre sobre Miquel Martí i Pol, â€˜Passió per la vida'. L'acte anirà a càrrec del seu autor i biògraf, Ignasi Pujadas. J.M.S


10. El pou del comú | Web oficial de l'Ajuntament d'Ullà\nEn aquest precís indret, fins a finals del segle XX, hi havia l’anomenat Pou del Comú. Una reserva d’aigua pública formada per un pou de grans dimensions.\nL’aigua es pouava mitjançant una bomba accionada manualment amb una gran palanca i omplia un abeurador (aborador). Posteriorment també s’hi va instal·lar una taula per rentar la roba.\nJuntament amb la font d’Ullà, aquests eren espais públics d’accés a l’aigua, molt importants amb anterioritat a la instal·lació de la xarxa pública.\nL’aigua d’aquest pou no era bona per al consum de boca, però en els mesos d’estiu feia un gran servei als animals quan tornaven de treballar o pasturar, que s’hi aturaven per refrescar-s’hi abans d’entrar als estables i a les corts.\nAnar a buscar aigua i fer la bugada eren tasques pròpies de les dones, però no les úniques. A pagès també s’ocupaven del manteniment general de la casa, la cuina, els fills, l’hort, donar menjar al bestiar, munyir, anar a mercat, participar en tasques com anar a collir olives, la matança del porc, el manteniment de l’església i en alguns casos de l’economia de la casa. Eren veritables puntals infatigables d’una societat que, injustament, sempre les ha relegat a segon terme, darrere la figura patriarcal.\nDones d’Ullà fent bugada al costat del Pou del Comú. Autor: Fernando Rodamilans.\nEl Pou del Comú (el pozo del común)\nEn este preciso lugar, hasta finales del siglo xx, se encontraba el llamado Pou del Comú (el pozo del común). Una reserva de agua pública formada por un pozo de grandes dimensiones.\nEl agua se extraía mediante una bomba accionada manualmente con una gran palanca y llenaba un abrevadero. Posteriormente también se instaló una mesa para lavar la ropa.\nJunto con la fuente de Ullà, estos eran espacios públicos de acceso al agua, muy importantes antes de la instalación de la red pública.\nEl agua de este pozo no era apta para el consumo, pero en los meses de verano era muy útil para los animales cuando regresaban de trabajar o pastar, pues se detenían allí para refrescarse antes de entrar en los establos.\nIr a buscar agua y hacer la colada eran tareas propias de las mujeres, pero no las únicas. También se ocupaban del mantenimiento general de la casa, la cocina, los hijos, el huerto, alimentar al ganado, ordeñar, ir al mercado, participar en tareas como recoger aceitunas, la matanza del cerdo, el mantenimiento de la iglesia y en algunos casos de la economía de la casa. Eran verdaderos puntales infatigables de una sociedad que, injustamente, siempre las ha relegado a un segundo término, detrás de la figura patriarcal.\nMujeres de Ullà haciendo la colada al lado del pozo del común. Autor: Fernando Rodamilans\nIn this same place, until the end of the 20th century, there was something called the Common Well. This was a public water reservoir consisting of a large well.\nThe water was extracted by a manually operated pump with a large lever and poured into a trough (watering hole). Later, a table for washing clothes was also installed.\nTogether with the Ullà fountain, these were public spaces for access to water, very important before the installation of the public network.\nThe water from this well was not fit to drink, but in the summer months it did a great service to the animals when they returned from work or grazing, where they stopped for refreshment before entering the stables and courtyards.\nGoing for water and doing the laundry were tasks deemed worthy of women, but not the only ones. In the countryside they also took care of the general maintenance of the home, the kitchen, the children, the garden, feeding the cattle, milking, going to the market, participating in tasks such as picking olives, slaughtering the pig, maintaining the church and in some cases the domestic finances. They were truly indefatigable pillars of a society that, unjustly, has always relegated them to the background, behind the patriarchal figure.\nWomen from Ullà doing the laundry next to the common well. Author: Fernando Rodamilans.\nEl pou del comú (Le puits de la communauté)\nÀ cet endroit précis, jusqu’à la fin du XXe siècle, se trouvait le Pou del Comú. Une réserve d’eau publique formée par un grand puits.\nL’eau était pompée au moyen d’une pompe manuelle avec un grand levier et remplissait un abreuvoir. À posteriori, une table de buanderie y fut installée.\nAvec la source d’Ullà, il s’agissait d’espaces publics d’accès à l’eau, très importants avant l’installation du réseau public.\nL’eau de ce puits n’était pas potable, mais pendant les mois d’été, elle rendait un grand service aux animaux, qui en revenant des différents labeurs ou des pâturages, s’y arrêtaient pour se rafraîchir avant d’entrer dans les étables et les cours.\nAller chercher de l’eau et faire la lessive étaient des tâches pour les femmes ; mais elles en avaient bien d’autres. Les paysannes s’occupaient aussi de l’entretien général de la maison, de la cuisine, des enfants, du verger, de nourrir le bétail, traire, aller au marché, participer à des tâches telles que cueillir les olives, tuer le cochon, entretenir l’église et, dans certains cas, de l’économie domestique. Elles étaient de véritables piliers infatigables d’une société qui, injustement, les a toujours reléguées au second plan, derrière la figure patriarcale.\nDes femmes d’Ullà faisant la lessive à côté du puits communale. Auteur : Fernando Rodamilans.


La Dolce Vita - WikiLingua.net\nPer a altres usos d'aquest terme vegi's La dolce vita (desambiguación).\nLa Dolce Vita (1960) és un film dirigit per Federico Fellini. Conegut com el film que marca la separació entre els seus anteriors treballs neorrealistas i el seu posterior període simbolista.\nFreturós d'una estructura tradicional en la seva trama, el film presenta una sèrie de nits i matins al llarg de la Via Veneto a Roma, vistes des dels ulls del seu personatge principal, un reporter de socials anomenat Marcello (interpretat per Marcello Mastroianni). Marcello és un home que no està compromès amb gens, com ho demostren les seves relacions amb el seu simple i gelosa amant Emma (Yvonne Furneaux), amb una sofisticada dona(Anouk Aimée) amb la qual té una relació temporal, i una espectacular actriu americana de nom Silvia (Anita Ekberg) a la qual segueix mentre aquesta vaga a Roma (incloent la notable escena del seu bany nocturn en la Fontana de Trevi) i amb una multitud d'altres personatges que habiten en Via Veneto. Marcello vol deixar el seu treball com columnista de xafarderies per a convertir-se en novel·lista, però sembla que mai és capaç de concentrar-se el suficient per a fer algun progrés en els seus escrits.\nEn la famosa primera escena del film, Marcello està en un helicòpter per a portar al Vaticà una estàtua de Jesús. En el camí, l'helicòpter es para per a observar a un grup de dones que estan asoleandose en un sostre. Marcello pregunta a les dones pel seu nombre telefònic i aquestes li pregunten cap a on porta l'estàtua. El sorollós motor de l'helicòpter evita el mutu enteniment. Aquest tema de la falta de comunicació es torna a tocar al llarg del film.\nEntre els episodis més famosos de la Dolce Vita estan la gran escena goyesca del fals miracle, on dos nens menteixen sobre una suposada aparició de la Verge en els afores de Roma, en on es veu una multitud immensa, i l'episodi de Steiner (interpretat per Alain Curry), un amic intel·lectual de Marcello amb una vida familiar perfecta, qui acaba assassinant als seus fills i cometent suïcidi. Després de la mort de Steiner, Marcello s'endinsa en una vida sense sentit d'orgies , després es marxa molt primerenc en el matí per a trobar a un monstre marí mort en la platja, el simbòlic final del film.\nLa Dolce Vita va guanyar la Palma d'Or en el Festival Internacional de Cinema de Cannes de 1960, i 2 Oscar de 1961 per Millor Disseny de Vestuari (dissenyat pel Director d'Art Piero Gherardi) i va estar nominada a Millor Pel·lícula Estrangera.\nEl personatge Paparazzo, el fotògraf de notícies (interpretat per Walter Santesso) que treballa amb Marcello, dóna origen a la paraula que s'usa actualment en diversos idiomes (normalment en el seu plural, paparazzi) per a descriure a aquests entrometidos fotògrafs.\nEn la "festa dels nobles", a la qual Marcello vas agafar en un castell en els afores de Roma, alguns dels sirvientes i meseros (així com alguns dels convidats) són interpretats per aristocratas reals.\nL'escena en el club Romà, on Marcello fa els seus primers avanços amb Sylvia (Anita Ekberg) també explica amb una aparició d'Adriano Celentano, qui més tard es convertiria en un cantant i actor molt famós a Itàlia.\nLa pel·lícula va ser prohibida a Espanya per la censura, a causa de que el periòdic del Vaticà, L'Osservatore Romà, la va qualificar d'obscena. No es va estrenar a Espanya fins a 1980\nEl productor, volia a Paul Newman com protagonista i a Henry Fonda com intel·lectual Steiner.\nLa Dolce Vita en Cinematismo\nCategories: Pel·lícules de 1960 | Pel·lícules de Federico Fellini | Pel·lícules d'Itàlia | Roma | Pel·lícules guanyadores de la Palma d'Or\tViews\nAquesta pàgina va ser modificada per última vegada en 13:26, 12 jun 2008 per Usuari Uruk de Wikipedia. Basat en el treball d'Usuari(s) BOTarate, Kusturica, Loveless, M3c4n0, PixelBot, BotMultichill, Bienchido, FANSTARbot, Bonnot, Rohmerin, RobotQuistnix, Chien, Lola Voss, Rei-bot, Yrbot, FAR, CEM-bot, BOT-Superzerocool, Tostadora, Joaquin Sanchez, Zorn, Zuirdj, Cucaracha, Napoleó333, YurikBot, Eskimbot, Pipopul i Berhaces de Wikipedia i Usuari(s) anònim(s) de Wikipedia.\tContingut disponible sota els termes de la Llicència de documentació lliure de GNU (vegi's Drets d'autor).