CREACIÓ FILOSÒFICA II: Maig 08 i la filosofia del fracàs\nAquest passat mes de maig s’ha recordat un altre maig, el del 68 francès. Després de 40 anys s’ha reflexionat sobre el que va significar aquella revolta iniciada pels estudiants i posteriorment acompanyada per vagues de treballadors de diferents sectors. Tal i com va dir Glucksman l’altre dia al programa Millenium del canal 33, el maig del 68 va ser una revolució oberta que va provocar molts canvis. Més que una revolució, va ser una mobilització que va estendre’s a diversos països.\nTanmateix, quines en van ser les conseqüències? Què es va aconseguir? Què en queda de tot aquell combat social? Amb tot, potser sigui més important preguntar-se: què es pretenia? Un dels principals objectius del maig del 68 francès era canviar la rígida societat existent encara en aquells moments. Els estudiants volien més llibertat, portar la imaginació al poder, canviar la societat establerta, trencar amb l’autoritat dels pares, de l’Estat, dels partits polítics, fer realitat la utopia... Per la seva banda els treballadors demanaven més millores salarials, i després d’aconseguir-les van aturar totes les vagues. El govern va prendre mesures contundents i al final els estudiants es van quedar sols.\nAlguns han aprofitat la rememoració per criticar la situació actual i culpabilitzar el maig del 68 francès de la crisi en què vivim. Es pretén d’aquesta manera justificar el fracàs escolar i social.\nEl record d’aquell maig del 68 francès ens pot ajudar a reflexionar sobre el que està passant avui en dia. Aquest maig del 08 a casa nostra hem comprovat com es reduïa la presència de la filosofia a batxillerat, s’han produït petites manifestacions filosòfiques arreu del país sense cap resultat exitós. El pensament ja no interessa. Un altre fracàs?\nPotser sigui necessari recuperar aquelles pintades i eslògans del maig del 68?\nSoyez réalistes, demandez l'impossible. Sigueu realistes, demaneu l'impossible.\nOn achète ton bonheur. Vole-le. Es compra la teva felicitat. Roba-la.\nSous les pavés, la plage. Sota les llambordes, la platja.\nAutrefois, nous n'avions que le pavot. Aujourd'hui, le pavé. Abans no teníem més que cascall. Avui, la llamborda.\nOubliez tout ce que vous avez appris. Commencez par rêver. Oblideu tot el que heu après. Comenceu per somiar.\nL'ennui est contre-révolutionnaire. El tedi és contrarevolucionari.\nPas de replâtrage, la structure est pourrie. No apedacis, l'estructura està podrida.\nNous ne voulons pas d'un monde où la certitude de ne pas mourir de faim s'échange contre le risque de mourir d'ennui. No volem un món on la garantia de no morir de fam es bescanvia pel risc de morir de tedi.\nCeux qui font les révolutions à moitié ne font que se creuser un tombeau. Els que fan les revolucions a mitges no fan més que cavar-se una tomba.\nOn ne revendiquera rien, on ne demandera rien. On prendra, on occupera. No es reivindicarà res, no es demanarà res. Es prendrà, s'ocuparà.\nTema: Filosofia, Llibertat, societat\nJaqme 1 de juny de 2008 a les 16:15:00 CEST\nUn bon exemple seria el concert que va tornar a fer fa una setmana i poc, en Raimon, a la Complutense.\nEl públic no van ser estudiants.\nVan ser professors i autoritats.\nEls pocs estudiants que hi van anar es van haver de conformar a veure el concert per una pantalla al hall de la facultat de medecina.\nI ara els graffitis són signatures sense significat.\nPot ser el 68 no fos una revolució, sinó una simple manifestació.


històries d'un nyu i un pingüí\nInici Sobre mi Arxivat Categories Etiquetes Visites Subscriu-te\nQuè és markdown, usos i idees\nCategories: markdown | Etiquetat: markdown , text | data: May 26, 2016\nEl passat dissabte 28 de maig de 2016 a l’Institut Eugeni d’Ors de l’Hospitalet de Llobregat va tenir lloc la XIa Jornada (PaperLess). Vaig aprofitar per fer una breu introducció a Markdown. Deixo aquí els enllaços i algunes notes del que vaig comentar.\nMarkDown [M↓] és un llenguatge de marques lleuger (creat per John Gruber i Aaron Swartz). Busca aconseguir llegibilitat escrivint en text pla.\n[M↓] s’està convertint en un estàndard per prendre notes en text pla, fer PDF, …i especialment per fer pàgines web ràpides (tipus github pages), per escriure en Wordpress, Tumblr, stackexchange, i moltes altres coses….\nNormalment uso Emacs, tot i que es pot usar qualsevol editor de textos. Un altre que fa una mica que he començat a usar és utext.\nSi voleu saber una mica més de l’editor utext a: http://www.atareao.es/apps/utext-un-editor-de-texto-markdown-para-ubuntu/ i a https://apps.ubuntu.com/cat/applications/utext/\nQuè és llenguatge de marques?\nAbans hem vist que [M↓] forma part de diferents llenguatges de marques. Un llenguatge de marques lleuger és un tipus de format de text que ocupa poc espai i és senzill d’editar amb qualsevol editor de text pla. font\nAra tenim que fins i tot els whatsapp i d’altres han començat a usar llenguatge de marques (*negreta*,~ratllat~,_subratllat_).\nPer què markdown?\nPer la seva senzillesa, fàcil lectura directament del text pla, aprenentatge ràpid, múltiples usos….\nPàgina oficial https://daringfireball.net/\nUn senzill tutorial per començar http://www.markdowntutorial.com/\nPodem usar diferents programes instal·lats al nostre ordinador:\nhttps://atom.io/ editor potent\nhttp://www.mdcharm.com/ només per a 64 bits\nhttp://jblevins.org/projects/markdown-mode/ emacs mode\nhttps://stackedit.io/ molt interessant\neditor de notes compartides https://simplenote.com/ android, ios, linux,…\nOn usar-lo? (blogs, llibres, …)\nAquest llenguatge el podem trobar en molts llocs i per a diferents usos:\nhttp://stackexchange.com/ forum on fer preguntes\nhttps://pages.github.com/ pàgines web del projecte github\nhttps://www.gitbook.com/editor/linux un editor molt interessant per fer llibres (manuals, tutorials…)\nen llocs tipus wordpress o blogger:\nEn blogger i d’altres llocs, si volem, podem exportar a html i després podem afegir el codi a qualsevol entrada.\nAl drive podem usar-lo amb stackedit.io , només cal anar a afegir un complement i després podem crear, editar, compartir i exportar usant el llenguatge de marques [M↓].\nTambé podem fer un epub amb diferents documents: http://pandoc.org/epub.html\nO fer una presentació amb pandoc explicat a CataLàtex i a http://nval.andreasherten.de/2016/01/26/latex-beamer-with-markdown.html\nTambé podem trobar molta més informació a la xarxa, i en pàgines com http://kirkstrobeck.github.io/whatismarkdown.com/\nGIT dóna Error en user.mail\nCategories: git | Etiquetat: git , comandes | data: Apr 26, 2016\nAvui m’he trobat que quan he intentat fer un\ngit commit -m "nou article"\nM’ha donat el següent error:\ngit: fatal unable to auto-detect email address (got “some wrong email”)\nEm demana que configuri:\ngit config --global user.mail “you@example.com”\nEstic usant la Linkat lleugera (lUbuntu 14.04) i sembla que és un error en configurar user.mail que li falta una e. Si no vull que canviï tota la configuració del git no cal posar --global.\nPer solucionar-ho només cal fer la comanda:\nFinalment podem veure com ha quedat amb la comanda:\nCanviar la IP de la Raspberry\nCategories: raspberry | Etiquetat: ip , configuració | data: Feb 20, 2016\nTinc una Raspberry Pi2 amb una ip dinàmica. Ara vull una fixa per poder gestionar-la per ssh. Explico els passos que he seguit.\nPer posar una ip fixa per cable a una Raspberry Pi2 primer cal fer una còpia de l’antic, ens servirà si volem tornar a deixar-ho com ho tinc ara.\nDesprés anem editar el fitxer on es desa la configuració de xarxa:\nDins de l’arxiu cal editar-ho:\n# auto lo # ho comento i deixo l'antic per si ho vull desfer fàcilment. I canvio lo --> eth0\n# iface eth0 inet manual ## canvio manual --> static\nUn cop desat reiniciem la Raspberry i comprovem que ha canviat la ip, amb la comanda ipconfig podem saber quina ip tenim ara.\nEliminar el compte de Copy\nCategories: neteja | Etiquetat: núvol , neteja | data: Feb 8, 2016\nJa fa uns dies que el Copy m’avisa que deixarà de tenir suport.\nA la seva pàgina podem llegir: > Copy and CudaDrive services will be discontinued. > We are announcing today that the Copy and CudaDrive services will be discontinued on May 1, 2016.\nÉs una llàstima, ja que fins ara m’ha anat molt bé. Però el món digital ens obliga a estar preparats per a canvis, així que ara toca deixar-lo.\nEn la meva distro habitual (Lubuntu) cal treure la seva execució automàtica. Els passos que he seguit són:\neliminar la carpeta on resideix el programa\nuna còpia de la carpeta de Copy\nAixí que ho he fet de la següent manera… Primer cal entrar a la seva carpeta:\nA dins cal executar la comanda:\nI elimino la carpeta on ho tenia instal·lat:\nrm -rf .copy/\nFinalment deso la carpeta dels fitxers en un disc extern. I ara cal buscar un altre servei al núvol!\nCategories: markdown, editor | Etiquetat: markdown | data: Jan 23, 2016\nÉs un editor senzill de markdown. Aquest llenguatge el va crear John Gruber fugint del llenguatge de marques html, i facilitar l’edició amb la lectura i escriptura.\nÉs un editor senzill de markdown. Aquest llenguatge el va crear John Gruber fugint del llenguatge de marques html, i facilitar l’edició amb la lectura i escriptura. Podem trobar molts editors com ara ReTex, Retext, MdCharm, UberWriter, Springseed, Remarkable, CuteMarkEd, Haroopad, i n’hi ha en línia com StackEdit. En el meu cas, normalment uso Emacs amb el mode-markdown, però aquest cop m’he interessat per un que he trobat molt interessant, per la seva senzillesa uText.\nAmb aquest editor uText podem prendre notes i usar-les en blogs, així com exportar-ho a Pdf, odt, latex, html, …\nPer instal·lar aquest editor: Terminal obert de la cursa, App Launcher, o a través de les tecles de drecera Ctrl + Alt + T. Quan s’obre, executar sota ordres per fer-ho des PPA del desenvolupador:\nSi volem, també podem baixar-nos el deb directament de la pàgina PPA:\nHi ha l’opció d’usar l’apt de l’ubuntu a partir de la seva pàgina\nPer defecte no me l’he trobat traduït al català, i mans a l’obra, n’he fet una traducció a la secció traduccions. Seria un plaer que hi contribuïu i en feu una traducció més acurada.\nFinalment he anat a la pàgina de traduccions del launchpad i l’exportat en format mo.\nUn cop baixat cal crear una carpeta anomenada ca_ES, i a dins crear una altra carpeta anomenada LG_MESSAGES, i a dins copiar el fitxer *.mo que us heu baixat. Un cop ho tingueu cal desar-ho a la carpeta:\nAra cada vegada que inicieu el programa, podreu veure directament en català els menús.\nBenvinguts al meu blog, articles sobre Gnu/Linux\nmarkdown núvol neteja ip configuració git comandes text\nCopyright © Cròniques Linux


Reglamento de la Facultad de Comunicación - Sede electrónica (UPF)\nReglamento de la Facultad de Comunicación/\nReglamento de la Facultad de Comunicación\nAcord del Consell de Govern de 9 de juliol del 2008, modificat per Acord del Consell de Govern de 27 de gener del 2010 i per acord de Consell de Govern de 27 d'abril del 2022\nObjectius i funcions de la Facultat de Comunicació de la Universitat Pompeu Fabra\nLa Facultat de Comunicació de la Universitat Pompeu Fabra té per objectiu organitzar i coordinar acadèmicament i administrativament els ensenyaments que s'imparteixen en execució dels plans d'estudis dels ensenyaments de grau en Periodisme, Comunicació Audiovisual i Publicitat i Relacions Públiques, i aquells altres que la Universitat li adscrigui en l'àmbit de la comunicació, i també intervenir en els programes de postgrau, de formació permanent o d'extensió universitària vinculats totalment o parcialment a l'àmbit de la comunicació.\nSón funcions de la Facultat de Comunicació, d'acord amb l'article 12 dels Estatuts de la Universitat Pompeu Fabra:\na) Vetllar per la qualitat i la innovació de la docència, així com per la promoció de bones pràctiques en aquest àmbit.\nb) Organitzar i coordinar acadèmicament i administrativament les titulacions que s'imparteixen a la Facultat.\nc) Elaborar i modificar els plans d'estudis d'acord amb el previst en els Estatuts de la Universitat.\nd) Informar els departaments de les necessitats i les característiques del personal acadèmic i dels investigadors en formació que requereixen els plans d'activitat docent.\nh) Fer activitats culturals i d'extensió universitària o bé col·laborar-hi.\nk) Participar en les activitats d'avaluació, acreditació i certificació del centre o estudi i del personal acadèmic i d'administració i serveis que hi està adscrit.\nÒrgans de representació i de govern\nArticle 3. Naturalesa i funcions\n1. La Junta de Facultat és l'òrgan de govern ordinari de la Facultat de Comunicació.\n2. D'acord amb l'article 59.2 dels Estatuts, el seu mandat és de tres anys, sense perjudici que es pugui renovar la representació dels estudiants per períodes d'un any.\n3. Les seves funcions són, d'acord amb l'article 60 dels Estatuts de la Universitat:\na) Elegir el degà o degana i proposar-ne la revocació.\nd) Informar sobre les propostes de creació, modificació, fusió o supressió de departaments que imparteixin docència a la Facultat.\ne) Proposar els criteris i les proves d'accés o admissió a la Facultat i sobre la determinació de la capacitat de places docents d'aquesta.\nf) Informar sobre les necessitats de professorat d'acord amb els plans i l'oferta d'activitat docent i decidir conjuntament amb els departaments el professorat que impartirà docència en matèries o àrees de la seva competència.\ng) Proposar l'aprovació o la modificació dels plans d'estudis de les titulacions que imparteix, d'acord amb els requisits establerts en els Estatuts o en la normativa que els desenvolupi.\ni) Aprovar el reglament d'organització i funcionament de la Facultat, que ha de ser ratificat pel Consell de Govern.\nj) Totes aquelles funcions relatives als centres que els Estatuts de la Universitat els atribueixin explícitament.\n1. La Junta de la Facultat de Comunicació té 30 membres. La majoria ha de correspondre als professors amb vinculació permanent a la Universitat que imparteixen docència a la Facultat.\n2. Està composta per:\na) El degà o degana.\nb)15 representants dels professors amb vinculació permanent a la Universitat que imparteixin docència a la Facultat. Aquesta representació correspon en parts iguals al professorat amb docència a cadascuna de les tres titulacions que imparteix el centre, i l'elecció es farà per i entre els professors corresponents a cada titulació.\nc) 6 representants de la resta de personal acadèmic i del personal investigador en formació, elegits per i entre ells. Aquesta representació correspon en parts iguals al professorat amb docència a cadascuna de les tres titulacions que imparteix el centre, i l'elecció la faran pels professors corresponents a cada titulació.\nd) 6 estudiants en representació dels estudiants matriculats a la Facultat, elegits per i entre ells. Aquesta representació correspon en parts iguals als estudiants de cadascuna de les tres titulacions de grau impartides a la Facultat.\ne) 2 membres en representació del personal d'administració i serveis que està adscrit al centre, elegits per i entre els membres d'aquest col·lectiu.\n3. El degà o degana presideix la Junta de Facultat i n’executa els acords. El secretari o secretària de la Facultat actua de secretari/a de la Junta, amb veu i vot si n’és membre, i amb veu però sense vot si no n’és, i s’encarrega de redactar i de custodiar les actes i d’expedir els certificats dels acords presos. Els vicedegans i vicedeganes, els caps d’estudi i els coordinadors docents, assisteixen a les reunions amb veu però sense vot, llevat que en siguin membres electes.\n4. En cas d'absència del degà o degana, el substituirà el vicedegà o vicedegana amb funcions de direcció de titulació que aquest o aquesta designi. En cas d'absència del secretari o secretària de la Facultat, farà les seves funcions el professor o professora més antic de la plantilla de la Universitat que estigui present en la sessió i que sigui membre de la Junta.\n5. També assisteix a les reunions de la Junta, amb veu però sense vot, el director o directora de campus.\n6. En el cas que la Facultat impartís més de tres titulacions de grau, la distribució de la representació dels col·lectius de les lletres b), c) i d) de l'apartat 2 es farà d'acord amb els sistemes previstos al Reglament Electoral de la UPF.\n1. La Junta es reunirà en ple almenys una vegada per any, sempre en període lectiu, i ha d'haver estat convocada prèviament pel degà o degana.\n2. El degà o degana també pot convocar la Junta a petició d'una quarta part dels seus membres. La petició ha d'incloure els punts que aquests membres vulguin tractar dins l'ordre del dia mitjançant escrit registrat, que es lliurarà a la secretaria de la Facultat.\n3. La convocatòria s'ha de trametre a tots els membres de la Junta amb una antelació mínima de set dies, i ha de contenir l'ordre del dia fixat pel degà o degana, amb tots els punts que hagin de ser tractats en la sessió.\n4. S'ha d'adjuntar a la convocatòria la documentació relativa als assumptes que s'hagin de tractar que estigui disponible. En tots els casos, tota la informació sobre els temes que figurin a l'ordre del dia estarà a disposició dels membres de la Junta a la secretaria de la Facultat amb una antelació mínima de 48 hores.\nArticle 6. Quòrum de constitució\nLa Junta quedarà constituïda, en primera convocatòria, si hi assisteix la majoria absoluta dels seus membres, entre els quals hi ha d'haver necessàriament el degà o degana i el secretari o secretària de la Facultat o bé els seus substituts. En segona convocatòria quedarà vàlidament constituïda si hi és present almenys la tercera part dels seus membres, entre ells el degà o degana i el secretari o secretària de la Facultat o bé els seus substituts.\nArticle 7. Règim de votacions\n1. Els acords es consideraran vàlidament adoptats si són aprovats amb més vots a favor que en contra, sempre que les abstencions no superin el 50%. En cas que les abstencions superin aquest percentatge, s'obrirà un torn d'intervencions i es farà una nova votació, en la qual no es comptabilitzaran les abstencions.\n2. En cas d'empat decideix el vot de qualitat del degà o degana.\n3. La votació es fa a mà alçada, excepte si es tracta de l'elecció de persones, cas en què la votació és nominal i secreta.\n4. El vot dels membres de la Junta és personal i indelegable.\n5. En els assumptes que afecten de manera directa una de les seccions, els acords s'entenen vàlidament adoptats si, complint el requisit establert a l'apartat 1 d'aquest mateix article, compten entre els vots favorables amb la majoria dels vots dels membres de la secció afectada.\nEs considera que afecten de manera directa una secció els acords relatius a les matèries següents :\na) Elecció o nomenament dels càrrecs de govern de la mateixa secció.\nb) Aprovació, modificació o supressió del pla d'estudis de la titulació o titulacions de la secció afectada.\nc) Provisió de places de professorat que hagi d'impartir docència a la titulació o titulacions de la secció afectada.\nd) Qualsevol proposta que impliqui modificació del reglament.\ne) Aquells que així ho consideri el degà o degana.\nArticle 8. Funcionament dels debats\nEls debats són moderats pel degà o degana. Per a cada punt de l'ordre del dia s'obrirà un torn d'intervencions. En funció de les paraules demanades es pot fixar una limitació de temps pel que fa a l'ús. El/la ponent o informant pot intervenir en qualsevol moment i no consumirà torn; però ha d'atendre les indicacions del degà o degana en qualitat de moderador o moderadora.\n1. El secretari o secretària de la Facultat o el seu substitut aixecarà acta de cada sessió, la qual ha de contenir la relació dels assistents, l'ordre del dia de la sessió, les circumstàncies de lloc i de temps, els punts principals de les deliberacions, la forma i el resultat de les votacions, i el text dels acords presos.\n2. En l'acta ha de figurar, a sol·licitud dels membres interessats, el vot contrari a l'acord adoptat, l'abstenció i els motius que la justifiquin, o el sentit del vot.\n3. Qualsevol membre pot sol·licitar que es transcrigui íntegrament en l'acta la seva intervenció o proposta, sempre que aporti el text que s'hi correspongui fidelment en un termini de 48 hores -la qual cosa es farà constar així a l'acta-, o bé que se n'hi afegeixi una còpia.\n4. Els membres que discrepin de l'acord majoritari poden formular un vot particular per escrit en un termini de 48 hores, que s'incorporarà al text aprovat.\n5. Les actes se sotmetran a aprovació en la sessió immediatament següent. El text ha d'haver estat tramès prèviament a tots els membres com a document adjunt a la convocatòria de la sessió, i no cal llegir-lo públicament en la sessió en què s'hagi d'aprovar, llevat que ho sol·liciti algun membre de la Junta.\nArticle 10. Òrgans de la Junta\nLa Junta actua en ple i en seccions, així com per comissions específiques. Les seccions funcionen segons les mateixes normes que les del ple, si bé les referències al degà o degana com a president o presidenta de la Junta s'han d'entendre fetes al vicedegà o vicedegana amb funcions de direcció de cada titulació. Les comissions específiques, llevat que en l'acord de creació es prevegi alguna norma especial, es regeixen per les mateixes normes de funcionament.\nArticle 11. Seccions\n1. Es constitueixen les seccions següents:\n- Secció de Comunicació Audiovisual\n- Secció de Periodisme\n- Secció de Publicitat i Relacions Públiques\n2. Cadascuna de les seccions té una plena autonomia de funcionament en tot allò que no afecti les altres seccions o els interessos compartits.\n3. Cada secció està composta per:\n- El vicedegà o vicedegana amb funcions de direcció de la titulació corresponent, que la presideix.\n- Els 5 representants dels professors amb vinculació permanent a la Universitat de la titulació corresponent pertanyents a la Junta de Facultat.\n- Els 2 representants de la resta de personal acadèmic i del personal investigador en formació de la titulació corresponent pertanyents a la Junta de Facultat.\n- Els 2 estudiants de la Junta de Facultat de la titulació corresponent.\n- 1 representant del personal d'administració i serveis pertanyent a la Junta de Facultat.\nEl secretari o secretària de la Facultat actua de secretari/a de les Seccions, amb veu i vot si n’és membre, i amb veu però sense vot si no n’és.\n4. Les seccions es reuniran almenys tres vegades durant el curs acadèmic, i han d’haver estat convocades pel seu president o presidenta.\n5. El president o presidenta de la secció pot convidar el degà o degana, així com la resta de vicedegans de la Facultat, a assistir a les sessions de la secció, amb veu però sense vot, sempre que ho consideri necessari per als temes inclosos a l'ordre del dia.\n6. També assisteix a les reunions de les seccions, amb veu però sense vot, el director o directora de campus.\n7. Les seccions tenen les funcions següents :\na) Proposar al plenari els objectius, en l'àmbit docent de la secció, en el marc estratègic de la Facultat i de la Universitat.\nb) Proposar al plenari els criteris i les proves d'admissió a la titulació corresponent i els criteris sobre la determinació de la capacitat de places docents.\nc) Fer propostes als òrgans competents de la Facultat i als departaments sobre les necessitats de professorat.\nd) Fer propostes sobre la provisió de places de professors que hagin de fer docència en la titulació o titulacions pròpies de la secció.\ne) Elaborar les propostes d'aprovació o modificació del pla d'estudis de la titulació corresponent, per a la seva ratificació en el plenari.\nf) Organitzar i promoure les activitats docents i les activitats complementàries de la titulació o titulacions pròpies.\n8. Les seccions es poden dotar d’un protocol de funcionament intern, que ha de ser aprovat per majoria dels representants de la secció.\nArticle modificat per acord de Consell de Govern de 27 d'abril del 2022.\nArticle 12. Comissions específiques\n1. La Junta pot crear comissions específiques, de les quals ha de determinar l'objectiu i, a proposta del degà o degana, la composició.\n2. La creació i la composició d'una comissió requereixen el vot favorable de la majoria absoluta dels membres de la Junta.\n3. Les comissions elegeixen un president o presidenta i un secretari o secretària.\nArticle 13. Del degà o degana\n3. El degà o degana és elegit per la Junta de Facultat d'entre els professors adscrits al centre que reuneixin els requisits previstos a la legislació vigent. Les eleccions a degà o degana les convoca el rector o rectora, i es regeixen pel Reglament Electoral de la Universitat.\n4. El degà o degana designarà un vicedegà o vicedegana amb funcions de direcció de cada titulació, i un vicedegà o vicedegana amb funcions de cap d'estudis per cadascuna de les titulacions de grau impartides a la Facultat, d'entre els professors amb docència a la corresponent titulació que reuneixin els requisits previstos a la legislació vigent. El seu nomenament correspon al rector o rectora.\n5. El degà o degana ha de proposar a la Junta de Facultat la designació del secretari o secretària entre els professors que hi estan adscrits. El seu nomenament correspon al rector o rectora.\n6. En cas d'absència del degà o degana, el substitueix el vicedegà o vicedegana amb funcions de direcció de titulació designat pel degà o degana. Si el degà o degana no ha fet aquesta designació, el substitueix el vicedegà o vicedegana amb funcions de direcció de titulació amb més antiguitat com a professor a la Universitat. En qualsevol cas, les funcions del substitut li són encomanades pel rector o rectora.\nArticle 14. Funcions del degà o degana\nSón funcions del degà o degana, d'acord amb l'article 66 dels Estatuts de la Universitat i les previsions d'aquest reglament:\nb) Exercir les funcions de direcció i de gestió ordinària de la Facultat.\nd) Designar els vicedegans amb funcions de direcció de titulació, els caps d'estudis i el secretari o secretària en els termes establerts en els Estatuts de la Universitat.\ne) Vetllar pel compliment dels objectius estratègics de la Facultat aprovats per la Junta.\nf) Dirigir, coordinar i supervisar la docència i altres activitats de la Facultat i vetllar per la qualitat i l'avaluació d'aquestes activitats.\nh) Dictar resolució en els procediments administratius en matèria acadèmica que li corresponguin d'acord amb la normativa interna o emetre'n informes quan correspongui.\nj) Executar les partides del pressupost de la Facultat, així com signar els compromisos adoptats en els instruments per a la distribució equitativa del pressupost i fer-ne el seguiment.\nk) Informar els òrgans corresponents de la Universitat i els departaments sobre les necessitats de professorat d'acord amb els plans docents, i sobre la renovació de contractes del personal docent, així com sobre les necessitats de personal d'administració i serveis.\nl) Assegurar les relacions amb els departaments que imparteixen docència a la Facultat pel que fa, principalment, a les funcions que comporten arribar a decisions conjuntes, com és el cas de les relatives a l'exercici de la docència i a la programació de la recerca.\nm) Qualsevol altra funció que li atribueixin els Estatuts de la Universitat i totes aquelles relatives a la Facultat que ni els Estatuts ni aquest reglament no atribueixin a la Junta.\nDelegats del degà o degana\nArticle 15. Designació i funcions\n1. El degà o degana pot encarregar funcions concretes a professors de la Facultat, així com designar-los com a representants de la Facultat en les comissions específiques de la Universitat.\n2. Els càrrecs de delegat o delegada del degà o degana i de representant de la Facultat en comissions formen part de la dedicació ordinària del professorat a les tasques acadèmiques de la Universitat.\nCàrrecs acadèmics de la Facultat i òrgans de coordinació\nArticle 16. Vicedegans o vicedeganes i altres càrrecs acadèmics\n1. La Facultat té un vicedegà o vicedegana, amb funcions de direcció de titulació, un cap d'estudis i un coordinador docent per a cada titulació de grau impartida a la Facultat.\n2. Els vicedegans amb funció de direcció de titulació tenen per funcions:\na) Dirigir, organitzar i coordinar els ensenyaments de la titulació corresponent, per delegació del degà o degana, i amb autonomia.\nb) Gestionar els convenis, principalment els de pràctiques, i elevar-los, per mitjà del deganat, als òrgans competents de la Universitat, i coordinar-ne i supervisar-ne l'aplicació.\nc) Assistir el degà o degana en matèria de relacions exteriors i vetllar per la participació de la titulació en els programes internacionals d'intercanvi acadèmic.\n3. Correspon als cap d'estudis les tasques següents, exercides per delegació del degà o degana i en coordinació plena amb el respectiu vicedegà o vicedegana amb funcions de direcció de titulació:\na) Informar sobre el desplegament del pla d'estudis.\nb) Establir i posar en pràctica mecanismes de seguiment de l'avaluació dels alumnes.\ni) Vetllar per la difusió i millora de les borses de treball que amb caràcter particular o general de la universitat puguin afectar al centre, i dels altres instruments que afavoreixin la inserció professional dels estudiants.\nj) Planificar i coordinar les activitats culturals o d'extensió universitària.\n4. El coordinador docent exerceix funcions de coordinació acadèmica de caràcter transversal en l’àmbit científic de què es tracti.\na) Supervisar els continguts dels programes de les assignatures i la seva harmonització i aplicació docents.\nb) Informar sobre el desplegament del pla d'estudis.\nc) Establir i posar en pràctica mecanismes de seguiment de l'avaluació dels alumnes.\nd) Informar al degà o degana sobre les sol·licituds de convalidació, adaptació o reconeixement d'estudis o activitats prèvies\nArticle 17. Secretari o secretària de la Facultat\n1. Correspon al secretari o secretària de la Facultat exercir la secretaria de la Junta de Facultat, redactar i custodiar les actes de les reunions d'aquest òrgan, expedir certificats dels acords que s'hagin pres en el seu si i coordinar els processos electorals que corresponguin a la Facultat d'acord amb el Reglament Electoral de la Universitat.\na) Convocar, per indicació del degà o degana, les sessions.\nb) Exercir la secretaria de les comissions de la Facultat de les quals sigui secretari o secretària, d'acord amb aquest reglament.\nc) Comunicar a la Secretaria General de la UPF els acords adoptats per la Junta o per aquelles altres comissions que tinguin caràcter executiu.\nd) Vetllar perquè els acords de la Junta que ho requereixin siguin publicats d'acord amb les directrius establertes per la Secretaria General de la UPF.\ne) Redactar la memòria anual de les activitats de la Facultat.\nf) Aquelles que li encomani el degà o degana i qualsevol altra funció inherent a la seva condició de secretari o secretària de la Facultat.\nArticle 18. Equip de Deganat\n1. L'Equip de Deganat de la Facultat de Comunicació és un òrgan consultiu del degà o degana, que l'assisteix en les tasques de direcció i de coordinació de la Facultat.\n2. L'Equip de Deganat està integrat reglamentàriament per les següents persones: degà o degana; vicedegans amb funcions de Direcció de titulació; vicedegans amb funcions de caps d'estudi; i secretari o secretària de Facultat.\n3. El degà o degana podrà convidar als delegats del degà o degana, així com al coordinador o coordinadora de Mobilitat, els coordinadors docents de les titulacions i el responsable d’Innovació, a assistir a les reunions de l'Equip, sempre que ho consideri necessari en atenció a la naturalesa o continguts dels assumptes que s'hagin de tractar.\nArticle 19. Comitè de Direcció\n1. El Comitè de Direcció de la Facultat és una comissió delegada de l'Equip de Deganat que, com a instància informativa, està integrada per les següents persones: degà o degana, vicedegans amb funcions de Direcció d'Ensenyaments, i secretari o secretària de Facultat.\n2. La naturalesa informativa d'aquesta comissió delegada de l'Equip de Deganat imposa que només es pugui convocar quan quedi assegurada, si més no, la participació del degà o degana i dels vicedegans amb funcions de Direcció d'Ensenyaments.\n3. Els vicedegans amb funcions de caps d'estudi coneixeran la convocatòria, i podran assistir a les reunions del Comitè de Direcció tot i no tenir-ne l'obligació.\nArticle 20. Articulació dels Vicedeganats\n1. El degà o degana designarà la vicedegana o vicedegà amb funcions de cap d'estudis de cada Ensenyament d'acord amb la vicedegana o vicedegà amb funcions de directora o director dels Ensenyaments corresponents.\n2. El vicedegà o vicedegana amb funcions de cap d'estudis desenvolupen la seva tasca d'acord amb les orientacions dels Directors dels Ensenyaments respectius.\n3. Els vicedegans que no siguin membres de la Junta podran ser convidats a assistir a les sessions de Junta de Secció a la que estiguin adscrits o adscrites com a docents, d'acord amb l'article 11.5 d'aquest reglament.\nÀrees de docència i comissions coordinadores\nArticle 21. Definició\nLes àrees de docència són les unitats que asseguren dins la Facultat de Comunicació el compliment de la funció estatutària de vetllar per la qualitat de la docència, i la coordinació necessària entre el professorat dedicat a una mateixa assignatura o a assignatures amb una major afinitat.\nArticle 22. Creació i modificació de les àrees de docència\nQuan es tracti d'àrees de docència, el pes de la qual recaigui clarament sobre la titulació o les titulacions pròpies d'una secció, correspon al vicedegà o vicedegana amb funcions de direcció que presideix aquesta secció crear-les o modificar-les.\nQuan es tracti d'àrees de docència corresponents a matèries de caràcter transversal correspon al degà o degana crear-les o modificar-les.\nArticle 23. Comissions coordinadores\nCada secció, d'acord amb el seu protocol intern, pot crear una comissió coordinadora formada pels representants de les diverses àrees de la secció. Les àrees de caràcter transversal nomenaran un representant per a cadascuna de les comissions coordinadores de les seccions.\nArticle 24. Comissió d'Estudiants\n1. La Comissió d'Estudiants de la Facultat de Comunicació és l'òrgan de deliberació i consulta per mitjà del qual els estudiants d'aquest centre participen en l'organització i extensió de l'activitat acadèmica en general dins l'àmbit dels seus estudis.\n2. La Comissió d'Estudiants està composta pel degà o degana que la presideix, pel delegat o delegada del degà pels estudiants, que actua de secretari o secretària, per la directora o director de Campus, pels estudiants de la Facultat de Comunicació que són membres de la Junta de Facultat, o bé que siguin claustrals d'Universitat, que siguin membres del Consell de Govern de la Universitat, que siguin membres del Consell de Departament de Comunicació en representació de les titulacions de llicenciatura i de grau, i pels delegats de curs. Els vicedegans coneixeran la convocatòria i podran assistir a les reunions d'aquesta Comissió.\n3. Són funcions de la Comissió d'Estudiants de la Facultat:\na) Informar sobre les directrius generals de l'activitat acadèmica de les diverses titulacions i la seva aplicació.\nb) Participar en el disseny de les activitats complementàries, especialment en l'àmbit de les beques, els ajuts, l'orientació professional, la inserció laboral, i les activitats culturals i esportives.\n4. Els estudiants que exerceixen una representació per elecció dels seus companys i companyes poden convocar reunions amb els seus representats i les seves representades en hores no lectives i en dependències del centre, d'acord amb la disponibilitat d'espais que determinarà la Direcció del Campus.\nEl degà o degana només pot autoritzar excepcionalment reunions d'estudiants en hores lectives quan hi hagi una causa prou urgent i justificada, però haurà de disposar que les classes suprimides o alterades siguin recuperades íntegrament.\nEl degà o degana ha d'assegurar que s'acompleixi rigorosament la recuperació de classes.\nArticle 25. Definició\nEl Claustre de professors de la Facultat és l'òrgan de deliberació i de consulta per mitjà del qual els professors de la Facultat participen en l'organització i l'extensió de l'activitat acadèmica en general.\nEl Claustre de professors de la Facultat està compost pel degà o degana, que el presideix, i per tots els professors funcionaris, contractats i investigadors en formació de la Universitat Pompeu Fabra que imparteixen docència a la Facultat o que hi estiguin adscrits. El secretari o secretària de la Facultat és el secretari o secretària del Claustre de professors.\nEl Claustre de professors es reuneix almenys un cop a l'any. El degà o degana pot decidir, a proposta dels presidents de les seccions, que els professors membres del Claustre es reuneixin per separat d'acord amb la secció a la qual facin docència.\nMitjans de comunicació universitaris\nArticle 28. Ús d'equipaments\nLa Facultat de Comunicació, que orienta el seu ensenyament cap a fórmules pedagògiques que permeten experimentar intensament les condicions de treball professional i que preveuen l'edició de publicacions impreses i electròniques i l'emissió de programes de ràdio i televisió, facilitaran l'aprofitament dels seus equipaments específics per a l'activitat de mitjans de comunicació propis de la Universitat o, mitjançant conveni regulat pels serveis de la Universitat, conjuntament amb empreses o institucions externes, les quals han d'aportar els recursos econòmics necessaris.\nUltra l'acord dels òrgans universitaris competents, els projectes que tinguin la col·laboració de la Facultat de Comunicació necessiten l'aprovació motivada de la Junta de Facultat, que tindrà en compte criteris de disponibilitat horària, de personal i de respecte als plans d'estudis.\n1. La reforma d'aquest reglament requereix la iniciativa en aquest sentit d'una quarta part dels membres de la Junta. A la petició de reforma s'adjuntarà el nou text proposat, que es trametrà a tots els membres de la Junta i serà sotmès a deliberació i votació en sessió convocada a aquest efecte en un termini d'entre quinze i trenta dies des de la seva presentació. Per aprovar les propostes de modificació cal el vot favorable dels dos terços dels membres de la Junta.\n2. Si es tracta d'adaptar el reglament a disposicions legals promulgades amb posterioritat a l'entrada en vigor d'aquest, la iniciativa de modificació ha de correspondre al degà o degana i requerirà el vot favorable de la Junta per majoria simple dels membres presents.\nEls càrrecs unipersonals que generen dret a retribució són els previstos en la normativa universitària vigent i aquells que assenyalin els òrgans de govern de la Universitat competents.


A l'almenys 5 morts en un atac amb un arc i fletxes a Noruega\nL'atac va ser comès amb un arc i fletxes i l'home ja ha estat detingut.\nDiverses víctimes mortals, els mitjans locals apunten a cinc morts, i diverses persones ferides per un home que es va posar a fer servir un arc i fletxes per realitzar atacs a la ciutat noruega de Kongsberg, segons la policia local.\nReuters informa que l'home que presumptament havia comès l'atac ja ha estat detingut i es creu que actuava sol, segons fonts policials, que no han donat més informació sobre els seus possibles mòbils.\n«L'home que va perpetrar els fets ha estat detingut per la policia i no hi ha cap recerca activa de més persones. Per les informacions que tenim, és una sola persona la que està darrere del que ha passat », va dir en roda de premsa Øyvind Aas, cap de policia de la localitat de Drammen.\nL'atac ha començat en un supermercat de la cadena Extra, segons han confirmat els propis responsables de l'establiment. «Podem confirmar que hi ha hagut un incident greu a la nostra botiga i que cap dels nostres empleats ha patit lesions físiques», ha comunicat el gerent de la cadena, Harald Kristiansen.\nLa policia havia informat hores abans d'una acció al centre de Kongsberg i havia demanat als residents que no sortissin de casa després de constatar que una persona havia estat ferida d'un tret amb una fletxa.\nL'Ajuntament de la localitat ha habilitat un centre d'acollida per als afectats i mobilitzat un equip de crisi per afrontar la situació.\nEl cap de la Policia de la província de Buskerud, Oyvind Aas, ha confirmat la detenció de l'atacant i no descarta que es pugui tractar d'un atac terrorista. «És natural considerar esta possibilitat», però el sospitós «no ha estat interrogat i és massa prompte per arribar a una conclusió».\nEls serveis d'intel·ligència noruecs (PST) han estat informats dels fets, encara que de moment la policia considera que és massa prompte per saber si es tracta d'un acte terrorista.


BOC núm. 55, miércoles 20 de marzo de 2019 - Legislación - Industrias Pesqueras\nBOC núm. 55, miércoles 20 de marzo de 2019 Consejería de Agricultura, Ganadería, Pesca y Aguas: Extracto de la Orden de 11 de marzo de 2019, por la que se convocan para el ejercicio 2019, las subvenciones iniciales destinadas a jóvenes pescadores, incluidas en la...


La bretxa salarial de gènere gairebé no s’ha reduït en l’última dècada (Júlia Manresa Nogueras)\nPer cada euro que guanya un home a la UE, les dones guanyen 84 cèntims\n4 min. Brussel·les 03/11/2019 21:16\n651x366 Les dones tenen més feines temporals, cosa que augmenta la bretxa salarial / PERE TORDERA Les dones tenen més feines temporals, cosa que augmenta la bretxa salarial / PERE TORDERA\nAvui el calendari europeu marca de manera simbòlica (o reivindicativa) el dia en què les dones deixen de cobrar per la feina feta malgrat que no deixaran de treballar el que queda d’any. Respecte a l’any passat, només són dos dies de millora, perquè la bretxa salarial de gènere europea només s’ha reduït dues dècimes, del 16,2% al 16%. Com assenyala la Comissió Europea en el seu últim informe, al conjunt de la UE la bretxa salarial de gènere amb prou feines s’ha retallat un punt en set anys. A Espanya, on hi ha dades disponibles des del 2008, la reducció ha sigut exactament la mateixa.\nPer això només s’han guanyat dos dies respecte a l’any anterior, quan el calendari europeu va fixar el 2 de novembre com el dia per la igualtat salarial. Com que l’evolució és tan mínima, fa una dècada que el dia es manté al voltant d’aquesta època de l’any. Espanya no és una excepció. De fet, amb l’impacte de la crisi econòmica que va afectar especialment els més febles (dones i joves), l’escletxa va augmentar, en lloc de reduir-se. Tot i això, des que hi ha dades, a Espanya l’escletxa s’ha estretit al voltant d’un punt (el 2008 era del 16,1% i el 2017 del 15,1%).\nÉs important notar que les dades que marquen aquesta data del calendari del 2019 s’elaboren a partir de la informació del mercat laboral del 2017, perquè l’oficina d’estadística europea (Eurostat) centralitza i elabora dades dels 28 països membres per poder-les comparar de manera equiparable i perquè la bretxa salarial de gènere és un indicador complex. Per això tampoc hi ha dades del 2008 del conjunt dels 28 països europeus, però sí d’Espanya.\nSegons la Comissió Europea, la bretxa salarial de gènere indica les desigualtats laborals generals entre homes i dones, però no vol dir que en el 100% dels casos una dona i un home que fan la mateixa feina cobrin de manera diferent. Tot i això, tal com apunta la Comissió Europea, molts cops sí que passa: “Les dones tendeixen a cobrar menys per hora que els homes per fer la mateixa feina, ja sigui una professió d’alta qualificació, com una metgessa, o una de més baixa qualificació, com un comercial. La bretxa salarial existeix en tots els sectors de l’economia”.\nPerò aquesta diferència reflecteix en gran mesura altres problemes estructurals de discriminació i masclisme del mercat laboral: hi ha un nombre més gran de dones que treballen a temps parcial, que treballen en sectors més mal pagats i que tenen contractes temporals o precaris. Una situació que es deu principalment al fet que són les principals responsables de la cura dels familiars i de les tasques de la llar, així que fan moltes hores de feina que no es retribueixen econòmicament. El mateix executiu europeu, però, assenyala que les dones també topen amb un sostre de vidre a l’hora d’accedir a feines de més responsabilitat i més ben pagades. “La diferència de salaris també depèn dels estereotips de gènere i de la discriminació”, assenyala l’informe de la Comissió Europea, en què es reivindica la necessitat de millorar la transparència salarial de les empreses per poder solucionar un problema estructural.\nEn un comunicat publicat dijous, el vicepresident de la Comissió Europea, Frans Timmermans, i les comissàries de Justícia i Afers Socials, Vera Jourova i Marianne Thyssen, constataven que “ja fa seixanta anys que es va posar per escrit el principi d’igualtat salarial en els tractats de la Unió Europea, però encara no hi ha lleis que s’adaptin a la realitat de la vida quotidiana”. “Les dones europees encara treballen dos mesos gratis en comparació amb els homes. El progrés és massa lent”, asseguren. Traduït a altres xifres, aquests dos mesos de feina no retribuïts suposen que per cada euro que guanya un treballador, una treballadora només rep 84 cèntims.\nTambé cal notar que l’escletxa és molt variada si es compara entre països del conjunt de la Unió Europea. El 16% és la mitjana dels Vint-i-vuit, però la bretxa és especialment alta en països com Alemanya o el Regne Unit, on supera el 20%. En canvi, és més baixa del 10% en estats com Bèlgica, Itàlia o Luxemburg. En aquest cas Espanya no és a la cua, sinó en la línia de països com Finlàndia o Suècia, tot i que està per sota de la mitjana europea.


En un veïnat del Pla de l’Estany hi trobem aquesta antiga rectoria, que conserva l’essència de l’època i amb moltes possibilitats de rehabilitació - Bonallar\nInici Venda Finques rústiques Cornellà de Terri En un veïnat del Pla de l’Estany hi trobem aquesta antiga rectoria, que conserva l’essència de l’època i amb moltes possibilitats de rehabilitació\nEn un veïnat del Pla de l’Estany hi trobem aquesta antiga rectoria, que conserva l’essència de l’època i amb moltes possibilitats de rehabilitació\nTipus: Finques rústiques\nSuperfície construïda: 676m2\nZona: Cornellà de Terri\nA la planta baixa hi accedim per l’entrada a peu de carrer, un primer distribuïdor ens permet dirigir-nos a la sala de màquines on hi ha la caldera de gasoil i un dipòsit de 2.000 litres. També hi troba una antiga zona de taller i dues sales diàfanes, una d’elles és impressionant perquè encara s’hi conserven les columnes originals de la casa.\nDes d’aquesta planta accedim al jardí, on ens hi tocarà el sol tot el dia, com que estem en una parcel·la elevada podem gaudir de vites panoràmiques. També hi ha una porta que ens permet accedir des del carrer al jardí de la casa, i un traster exterior ideal per guardar-hi maquinaria de jardineria.\nTornem cap dins, i pugem a la primera planta. El tradicional distribuïdor; molt gran, amb llar de foc i amb sortida a la terrassa; separa la zona de dia de la zona de nit. A la zona de dia i hi ha una amplia sala d’estar-menjador presidida per una llar de foc, la cuina és office, un bany complet i una habitació doble.\nA la zona de nit hi ha les tres habitacions que resten en aquesta planta. La última planta és la que s’ha actualitzat més recentment, és un apartament dins la mateixa casa ja que hi ha una cuina office, sala d’estar, menjador i bany complet amb banyera. A més també hi ha 4 habitacions, una d’elles podria ser una sala diàfana o una segona sala d’estar. El sistema de calefacció està separat per plantes, d’aquesta manera, a cada una d’elles s’hi pot aconseguir la temperatura que es convingui.


Sergio Bustos - F.C. Cubillas :: Fútbol de Andalucía ::\nLunes 10 de Agosto de 2020 | 132835013 visitas | 271 usuarios conectados\nAlbolote - Fundado en 2012\nSergio Sánchez Bustos\nFECHA DE NACIMIENTO: 11/01/1983\nEQUIPO DE PROCEDENCIA: Huétor Vega, C.D.\nOTRAS OBSERVACIONES: Central muy seguro de cabeza, no exento de una depurada técnica que le permite sacar siempre el balón jugado.\nSergio Bustos (Atarfe Industrial) - 2018/2019\nSergio Bustos (C.F. Motril) - 2016/2017\nSergio Bustos (U.D. Maracena) - 2014/2015\nSergio Bustos (U.D. Maracena) - 2013/2014\nSergio Bustos (U.D. Maracena) - 2012/2013\nSergio Bustos (U.D. Maracena) - 2011/2012\nSergio Bustos (Sangonera Atlético) - 2009/2010\nSergio Bustos (Jumilla C.F.) - 2009/2010\nSergio Bustos (Lucena C.F.) - 2008/2009\nSergio Bustos (C.D. San Fernando) - 2007/2008\nSergio Bustos (Granada Atlético) - 2006/2007\n2020/2021 F.C. Cubillas División Honor Andaluza Gr.2 Central\n2019/2020 C.D. Huétor Vega 17º Tercera División Grupo 9 Central\n2018/2019 Atarfe Industrial 19º Tercera División Grupo 9 Central\n2017/2018 C.F. Motril 6º Tercera División Grupo 9 Central\n2016/2017 C.F. Motril 5º Tercera División Grupo 9 Central\n2015/2016 C.F. Motril 1º Primera Andaluza Grupo 4 Central\n2014/2015 U.D. Maracena 8º Tercera División Grupo 9 Central\n2013/2014 U.D. Maracena 11º Tercera División Grupo 9 Central\n2012/2013 U.D. Maracena 10º Tercera División Grupo 9 Central\n2011/2012 U.D. Maracena 4º Tercera División Grupo 9 Central\n2010/2011 U.D. Maracena 6º Tercera División Grupo 9 Central\n2009/2010 Jumilla C.F. Tercera División Grupo 13 Central\n2008/2009 Lucena C.F. 15º Segunda División B Grupo 4 Central\n2007/2008 C.D. San Fernando 1º Tercera División Grupo 10 Central\n2006/2007 Granada Atlético 1º Tercera División Grupo 9 Central\n2005/2006 Granada Atlético 2º Tercera División Grupo 9 Central\n2004/2005 C.D. Santa Fe 11º Tercera División Grupo 9 Central\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.5 Antequera C.F. 3 - Atarfe Industrial 0 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.6 Atarfe Industrial 2 - U.D. San Pedro 1 Si 90 1 1 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.7 Loja C.D. 2 - Atarfe Industrial 3 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.11 Guadix C.F. 2 - Atarfe Industrial 3 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.12 Atarfe Industrial 1 - C.D. Rincón 3 Si 90 1 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.13 C.D. Alhaurino 3 - Atarfe Industrial 1 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.17 Atarfe Industrial 1 - C.D. Huétor Tájar 1 Si 90 1 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.18 UDC Torredonjimeno 2 - Atarfe Industrial 2 Si 90 1 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.20 C.D. Torreperogil 2 - Atarfe Industrial 0 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.22 Atarfe Industrial 1 - C.F. Motril 0 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.23 C.D. El Palo 0 - Atarfe Industrial 0 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.24 Atarfe Industrial 2 - Alhaurín de la Torre 3 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.25 Juven. Torremolinos 2 - Atarfe Industrial 0 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.29 Real Jaén C.F. 6 - Atarfe Industrial 0 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.30 Atarfe Industrial 1 - Linares Deportivo 2 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.32 Atarfe Industrial 5 - Guadix C.F. 1 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.35 Vélez C.F. 1 - Atarfe Industrial 2 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.39 Atarfe Industrial 1 - UDC Torredonjimeno 1 Si 90 1 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.41 Atarfe Industrial 0 - C.D. Torreperogil 3 Si 90 0 0 0\n2019/2020 C.D. Huétor Vega Senior 20 18 16 1.436 1 6 0\n2018/2019 Atarfe Industrial Senior 39 39 39 3.510 5 4 0\n2017/2018 C.F. Motril Senior 36 32 27 2.358 2 7 1\n2016/2017 C.F. Motril Senior 34 34 32 2.889 3 10 0\n2015/2016 C.F. Motril Senior 28 28 24 2.177 3 3 0\n2014/2015 U.D. Maracena Senior 30 30 30 2.651 2 9 0\n2013/2014 U.D. Maracena Senior 31 31 31 2.775 2 8 1\n2012/2013 U.D. Maracena Senior 36 36 36 3.207 1 10 1\n2011/2012 U.D. Maracena Senior 38 38 37 3.208 2 10 1\n2010/2011 U.D. Maracena Senior 23 23 22 1.983 2 5 0\n2009/2010 Sangonera Atlético Senior 14 14 12 1.065 1 10 2\n2008/2009 Lucena C.F. Senior 20 20 16 1.358 4 3 1\n2007/2008 C.D. San Fernando Senior 34 34 25 2.269 0 5 0\n2006/2007 Granada Atlético Senior 27 27 26 2.370 4 5 1\n2005/2006 Granada Atlético Senior 33 33 32 2.894 2 14 1\nLa ficha de este jugador ha sido vista 21100 veces desde el 22 de Enero de 2010\n1. Tercera División Grupo 9\t 5228\n2. Segunda Andaluza Jaén Gr.1\t 3991\n3. Tercera División Grupo 9\t 3835\n4. Primera Andaluza Huelva\t 3415\n6. Primera Andaluza Grupo 3\t 2413\n7. Segunda División B Grupo 3\t 2407\n8. División Honor Andaluza Gr.2\t 1582\n9. División Honor Andaluza Gr.2\t 1249\n10. Primera Andaluza Jaén\t 814\n26. Tercera División Grupo 9 416\nTiempo de carga: 1.7550859451294 segundos


Conferència Webinar: "Novedades Contables 2021: Reforma del PGC y los impactos potenciales ante la pandemia de la COVID-19" (2 de març de 2021) | ACCID\nConferència Webinar: “Novedades Contables 2021: Reforma del PGC y los impactos potenciales ante la pandemia de la COVID-19” (2 de març de 2021)\nGràcies a la col·laboració de l’entitat ACCID, Yuki Software, el 2 de març varen organitzar conjuntament el webinar “Novedades Contables 2021: Reforma del PGC y los impactos potenciales ante la pandemia de la COVID-19” impartit pel Sr. Jordi Rizo, Economista, Professor associat de la UAB, membre de l’ACCID, Assessor, professor del màster en Comptabilitat superior i auditoria UAB-CEC, Expert Comptable Acreditat.\nDavant l’aparició i expansió del coronavirus a principis de 2020 les activitats econòmiques i comercials s’han vist afectades a una escala més àmplia, a l’entorn econòmic mundial i per descomptat també a Espanya. L’impacte és desigual però greu en tots els sectors d’activitat i la principal raó és la frenada en el creixement econòmic a tot el món. Per això, no hi ha empresa immune al virus.\nAmb aquest escenari, a la sessió, s’exposaren els impactes potencials de la COVID que han afectat els despatxos professionals i les diferents accions que es poden aplicar per a fer-li front a aquesta situació.\nA més, de cara a enguany i amb la intenció d’anticipar més conseqüències perjudicials al sector professional i laboral, es va informar sobre els canvis comptables, exposant-se les principals novetats comptables que s’incorporen en el Reial decret 1/2021 que modifica el PGC.\nAquest Reial decret pel qual es modifica el PGC suposa la modificació de la norma de valoració núm. 9 sobre instruments financers i la norma 14 sobre ingressos per vendes i prestació de serveis i per tant es varen tractar els aspectes més rellevants vinculats als canvis en les normes de valoració i registre dels instruments financers adaptada de la NIIF-9 i en la norma sobre ingressos per vendes i prestació de serveis adaptada de la NIIF-15.


Chesa Gravulaina Madulain Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 27 allotjaments a Madulain.\nMadulain, Madulain, Suïssa - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Chesa Gravulaina\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Chesa Gravulaina és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Madulain. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Chesa Gravulaina asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD, nevera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Chesa Gravulaina la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Madulain.\nAllotjaments a Madulain


El nostre objectiu a l’hora de crear una estratègia SEO Puigverd de Lleida és aconseguir els millors resultats en la generació de trànsit potencial i sa des dels cercadors, sobretot el posicionament Google Puigverd de Lleida, cap a la pàgina web del client. La conversió d’aquest trànsit nou potencial en client nou aconseguit, és l’estratègia On-page que també cal abordar per assegurar-nos l’èxit i tancar el procés consolidant l’estratègia dissenyada.\nA l’igual que el Manteniment informàtic Puigverd de Lleida és vital per a qualsevol empresa avui dia, la seva estratègia SEO de posicionament web Puigverd de Lleida també forma part de quelcom vital i necessari per a la seva supervivència o en cas contrari, òbviament pot tenir els dies comptats.\nAixí doncs, el posicionament web Puigverd de Lleida és una forma de fer les coses, una metodologia constant i una filosofia que cal desenvolupar en cada disseny web Puigverd de Lleida, optimització web i projecte en aquest sentit. Aquesta metodologia i filosofia de treball és el resultat de tants anys d’experiència en el servei de posicionament web Puigverd de Lleida, i només es pot assolir entenent i transpirant durant tant de temps els paràmetres, motius i estratègies de posicionament web Puigverd de Lleida òptimes i exitoses que Google contempla en el seu posicionament natural, en evolució constant.


ICARIA desenvoluparà una estratègia innovadora per reduir la mortalitat infantil a través del Programa Ampliat d’Immunització - Notícia - ISGLOBAL\nLa FBMG i la Fundació "la Caixa" han concedit una ajuda de 12 milions de dòlars a ISGlobal per reduir la mortalitat infantil als països més pobres del món\nFoto: Clara Pons\nCada any moren prop de 2,5 milions de nens menors de cinc anys a l’Àfrica subsahariana, la majoria a causa de malalties infeccioses. Si volem augmentar la supervivència infantil calen nous enfocs per al tractament i la prevenció d’aquestes malalties. No obstant això, els esforços mundials per combatre la malària s’han estancat i calen noves eines que complementin les que s’utilitzen actualment per aconseguir els objectius internacionals fixats contra la malària i en salut infantil.\nEn aquest context, l’Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal) ha rebut una ajuda econòmica de 12,2 milions de dòlars de la Fundació Bill i Melinda Gates i la Fundació “la Caixa” per avaluar l’administració d’azitromicina (un antibiòtic) juntament amb sulfadoxina-pirimetamina (un antimalàric) als nadons durant les visites de vacunació de rutina a Sierra Leone, un país amb una de les taxes més altes de mortalitat en nens menors de cinc anys al món.\nICARIA (les sigles en anglès corresponen a la millora de l’atenció mitjançant la investigació amb azitromicina en nadons a l’Àfrica) és un projecte de cinc anys que durà a terme un assaig clínic a gran escala, amb 20.560 participants, a diferents districtes de Sierra Leone. ISGlobal lidera un consorci que inclou la Facultat de Medicina i Ciències Afins de la Salu t (COMAHS) / Ministeri de Sanitat i Sanejament de Sierra Leone, l’Hospital Clínic de Barcelona —que liderarà l’avaluació de resistències a macròlids— i l’Hospital Sant Joan de Déu (HSJD), que coordinarà el component de Monitoratge de Seguretat.\n“Portarem a terme un assaig per avaluar quin impacte té sobre la mortalitat general fins als 18 mesos d’edat l’administració d’azitromicina juntament amb el Tractament Preventiu Intermitent en nens (IPTi-SP per les sigles en anglès) a través de l’esquema del Programa Ampliat d’Immunització”, explica Clara Menéndez, investigadora principal d’ICARIA i directora de la Iniciativa de Salut Materna, Infantil i Reproductiva d’ISGlobal. “Supervisar la seguretat de la intervenció és clau per garantir la protecció i el benestar de les persones que participen a l’assaig i també per informar les polítiques de salut en el futur”, afegeix Victòria Fumadó, coordinadora de la Unitat de Pediatria de Malalties Infeccioses i Importades de l’Hospital Universitari Sant Joan de Déu.\nEstudis recents han demostrat que l’azitromicina s’associa amb una reducció significativa de la mortalitat infantil quan s’utilitza en l’administració massiva de fàrmacs per a l’eliminació del tracoma a alguns països subsaharians.\nEl tractament preventiu intermitent de malària infantil s’administra a través del Programa Ampliat d’Immunització i es basa en la sulfadoxina-pirimetamina (SP), un fàrmac antimalàric econòmic. El 2010, l’Organització Mundial de la Salud (OMS) va recomanar aquest tractament per al control de la malària en nens que viuen a àrees amb transmissió de moderada a alta i que s’administra conjuntament amb les vacunes DTP2, DTP3 i la immunització contra el xarampió.\n“De moment, el tractament preventiu intermitent en nens s’implementa només a Sierra Leone. És probable que l’expansió de la protecció contra la malària al segon any de vida amb aquesta intervenció sigui beneficiosa, però encara no s’ha demostrat. Aprofitant la inclusió d’una dosi de reforç de la vacuna contra el xarampió als 15 mesos d’edat en el Programa Ampliat d’Immunització, l’assaig ICARIA avaluarà l’efectivitat d’afegir-hi també una dosi d’IPTi-SP a aquesta edat”, assenyala Sam Smith, coinvestigador principal local d’ICARIA i director del Programa Nacional de Control de la Malària del Ministeri de Salut i Sanejament de Sierra Leone.\nEl projecte generarà evidència sobre diferents aspectes —eficàcia, seguretat, resistència a macròlids / SP, i viabilitat i acceptabilitat per part dels proveïdors de salut i participants— per emparar les guies reguladores i el canvi de polítiques nacionals i globals. Si l’evidència ho confirma, el compromís amb l’OMS i amb d’altres actors clau facilitarà la inclusió de l’azitromicina com a nova política i la revisió de l’estratègia actual de l’IPTi per al control de la malària.\n“L’Hospital Clínic està compromès amb la millora de la salut de les poblacions més vulnerables dels països més pobres del món. Ens cal un pensament innovador sobre com millorar la supervivència infantil maximitzant els recursos existents si volem avançar en la millora de la salut infantil, ara amenaçada per la pandèmia de la COVID-19”, afirma Josep Maria Campistol, director general de l’Hospital Clínic Barcelona.\nL’enfoc innovador de “finestreta única” d’ICARIA també ofereix una oportunitat per a la millora de la salut infantil. “Dur a terme aquesta intervenció a través del Programa Ampliat d’Immunització tindrà un impacte positiu en la salut infantil, no només per la inclusió de noves estratègies rendibles, sinó també per l’enfortiment de la plataforma d’immunització”, afegeix Mohammed Samai, investigador principal local d’ICARIA, director mèdic adjunt del Ministeri de Salut i Sanejament de Sierra Leone i professor de la Universitat de Sierra Leone. "De fet, aquests beneficis addicionals representarien un pas cap a la consecució dels Objectius de Desenvolupament Sostenible a Sierra Leone i més enllà de les seves fronteres".\nUn estudi investiga l'eficàcia protectora del tractament preventiu intermitent en nens front la malària


Santfeliuenc FC Benjamí A: Una altra foto del Benjamí B\nUna altra foto del Benjamí B\nFoto feta i enviada per Quim Guix.\nPublicat per Santfeliuenc, FC a 22:02\n8 de novembre de 2007, a les 22:07\nSi hi ha algu que la vulgui, que m'ho digui i li paso per mail el meu es quim.guix@terra.es o joaquimguix@catalonia.net.\nPer cert qui ens pita demà?\n9 de novembre de 2007, a les 13:03\nNo cal que la passis per mail. Qui la vulgui només ha de fer clic amb el botó dret a sobre de la imatge i seleccionar "Guardar destino como..."\n10 de novembre de 2007, a les 17:52\nQuina diferencia entre l'equip de la afoto i el que va jugar el pasat dissabte contra el castefa. El dir que van jugar es un dir perque ni pegar un sello, fins els ultims 5 minuts que, es despertan i pan tres gols seguits ( dos d'en Roger un dels olimpic i un d'en Eduardo). El millor del partit, l'arbrite, va pitar el que es tenian que pitar amb molta alegancia, un porte excepcional. Varem interntar sense exit "untar-lo" pero no es va deixar. A la meitat del partit ens va amenitzar l'espera amb uns toques al mitg del camp, de gran qualitat.\nVisca el Sanfe\n12 de novembre de 2007, a les 11:19\nL'anonim d'avans soc jo ( perdo per les faltes d'ortografia pero es que he perdut el corrector del Word)\n12 de novembre de 2007, a les 11:21\nJajaja, como os fijais en el arbi!!\nAunque el segundo gol del sanfe...ejem ejem, fuera de juego del que pasa el balon por lo menos 2 metros!! Asi que todo era por el jamon, ya que mi despensa esta vacia jeje!!\n12 de novembre de 2007, a les 21:32\nJesus, efectivamente el resultado fue de 5-2. Ahora la cronica. Babeabamos todos con nuestro equipo en la primera parte, que pases, que emocoion ante un rival a priori muy superior, el cual habia ganado todos sus encuentros por goleada. Fin de la primera parte con un 0-2 ( ambos goles de Roger, para delirio de sus abuelos que vinieros a verle). Empezo la segunda parte, no para los nuestros que encarajon en un "tres i no res" dos goles seguidos. Luego penalty a nuestro favor y pelota a fuera de las maderas . . . y ahi acaba todo, luego tres mas pa rematar la faena. El arbi, para mi correcto, podria ser mejor, pero teniendo en cuenta que tubo que soportar el abucheo de los suyos reprochando no haber anulados los goles "por la patilla", hemos de reconocer su labor... La semana que viene el Levante las planas.\n19 de novembre de 2007, a les 0:24\nDos coses mes:\n1) Algu sap si en Aimat va anar d'ugencies, o no???. I com esta???. ( perque per qui no ho sapigue, el penalty li va fer el porter en una entrada super dura i el varen sustiur coix i em una mitxetA trencada) HICHAM QUE ESTAS PER A QUI ? ? ? ?\n2) TEMIN LA TAULA RESERVADA (fora )PER DISSABTE A LES 15.00 HORES, dema preguntare si podem fer calçotada o no.\n19 de novembre de 2007, a les 0:33\nQUE HI HA ALGU ? ? ? ?\n21 de novembre de 2007, a les 9:42\nTal com es va comentar ahir a l'entrenament sembla que dissabte tindren aigua ( http://espanol.weather.com/weather/local/SPXX0015?letter=B) no se com surtira aquest ling, pero no en se mes. Po lo cualo, queda en suspens el "agape" previst despres del partir. Com vist el resultats del meu darrer missatge, os pasare un SMS per comunicar-ho. Sobre la cancelacio vull comentar que la persona que em va atendre del restaurant em va dir. SI llueve la reserva queda cancelada automaticament. ! ! Queda clar que no es hi agrada mullar-se.\n22 de novembre de 2007, a les 9:12\nSe, perque m'ho han comentat que hi ESPIES, que ens llegeixem i ens segueixen , mes que espies DESERTORS. . .\nMANIFIESTATE ( no t'ho prenguis en plan fantasma que no es aixo)\nOtro si, el Ling que he penjat avans funciona be. Es una Güep que fa previsions meteorologiques per 10 dies a nivell mundial, va força be per viatges dons l'acerten bastant i a mes la previsio tambe la fan a curt termini per hores.\n22 de novembre de 2007, a les 9:18\nBon dia Quim, gràcies per la "info"... llàstima !! amb el que m´agraden els calçots !!\n(Mare del David)\n22 de novembre de 2007, a les 12:01\nVeig que no farem costellada\nAl menys espero que el dissabte\nens atipem de gols.\n(Pare de Jaume)\n1) Esperem, esperem atiparnos de gols, A la tarda enviare SMS als demes per avisar-los. Apart de questions climatiques, tambe tenim a casa questions imprevistes d'ultima hora.\n2)Per cert l'espia no diu res ? ? ?\nVInga no siguis vergonyosA . .\n3) Encara que la Web del consell no surti el resultat entre la Penya i el Levante va ser de 3-3, con lo cualo anem 2on a dos punt del Sant Just.\n23 de novembre de 2007, a les 10:22\nPartit d'avui amb molt de fret. Bonisimes ocasions de gols pero totes desaprofitades, dues pifies i errors per parts de tots han acabar amb la pilota a la xarxa contraria ( gols d'en roger que s'apunta a dos per partit). El gol contrari en clar fora de joc. Total 1-2. Arbitratge patetic, ha pitat el que ha volgut, quan ha volgut amb decisions que han perjudicat als dos equips. La Aficio contraria un 10.\n24 de novembre de 2007, a les 14:04\nEl Dissabte varem gaudir d¡un penos arbitratge, nomes començar el partir va anular un gol per un fora de joc. COm es port pita un fora de joc quan el jugador que marca (en Roger) entra al area amb la pilota controlada i no hi ha cap mes jugador dins l'area ? ? Be que m'ho expliquin perque no ho entenc. Els nanos tampoc. Despres el arbitre va pitar faltes per treure malament el saques de banda. De totes la que va pitar potser si que una o dues eran per lo resta NI.¿? . Be i per acabar el ultim quart nomes va durar 4 minuts. AIXO NO ES POT IMPUGNAR ? ? ? ? Es clar la sol:lucio pasaria per quand vinguin a jugar aqui fer un arbitratge igual que fan ells, pero aixo no es sport.\nEn quim indignat\n3 de desembre de 2007, a les 9:07\nMini cronica . .tard. . per el cap de setmana a estat per nosaltres complicadillu. Bejami 4 Penya Recreativa 0. PARTIDASSSSSSSSSSSSSS, Quins pases, quin joc al toc. quantes oportunitats de gols fallades a la primera part. EL resultat completament injust dons podian haver estat 25 ( o 4 o 5 mes ). Els gols Hart trik ( o com\ns'escrigui) d'en Imad i 1 d'en David, que per fi acaba la seva sequera golejadora ( veus David com tot arriba)\nARA NOIS A PORTAR-SE BE I ESPERA QUE ELS REIS TAMBE ES PORTIN BE.\nBON NADAL I BON ANYS NOU PER TOTS/TOTES.\n17 de desembre de 2007, a les 9:31\nJa estan publicats a la Web del consell els dias i equips que ens han tocat aquesta segona volta. Estem al grup C. Anims a tots.\n6 de febrer de 2008, a les 9:01\nPer qui encara no ho sapigue, al Mundo deportivo d'avui a surtit publicada la foto dels nens i el nom d'ells. Gracies al qui ho hagi fet.\nPer cert el resultat del ultim partit 7-0 contra el ciutat coperativa\n12 de febrer de 2008, a les 18:30\nEL partidazo de nuestros chavales esta semana contra sta.coloma bienmerecia algun comentario felicitando a los chavales por su gran trabajo y animandoloes a seguir asi "Animo chavales seguir asi" BENJAMIN B 5 SANTA COLOMA 1\nEste ultimo comentario sin firma lo suscribe un entrenador super orgulloso de sus chavales Jacinto\n10 d’abril de 2008, a les 19:46\nTengo entendido que esta semana el Benjamin B ha tenido que recurrir a jugadores del Prebenjamin por falta de jugadores, no entiendo como un equipo con 12 jugadores puede quedarse sin niños, un brote, una plaga...? o falta de compromiso? alguien me lo explica.\n14 d’abril de 2008, a les 10:36\nCoco: Como era casi el unico que opinaba en esta seccion, decidir declararme en huelga. Pero voy a romper mi pacto de silencio y te contesto. Entre compromisos sociales (lease preparativos de comuniones ) lesiones y enfermedades varias o comida familiar para celebrar el cumple de mi sobrina (18) este fin de semana se han quedado en cuadro. Peeeeeeeeero el sabado llamamos a Jacinto para preguntarle por el resultado . Su respuesta fue ( mas o menos ) : Vaya cracs estos dos chavales del prebenjamin , se han vaciado en el campo, unos fieras . . .\n14 d’abril de 2008, a les 18:28\nLo mismo me han comentado a mi de los pekes algún padre de los que asistieron, en cuanto a las ausencias sigo sin entender como pueden coincidir tantas, pero es lo que hay.\n15 d’abril de 2008, a les 12:47\ncoco tienes toda la razon incomprensible cuatro bajas de once y solo una lesion\n15 d’abril de 2008, a les 17:28\nNo se el que s'ha d'entendre. Si un no pot portar el seu fill a jugar un partit perque tingui un compromis. Pues no es pot i no hi ha cap misteri. Si aixo coincideix amb altres Pares que es troban amb situaciones analogues, pues pasa el que va pasar aquest cap de setmana cuatre baixes. Per cert desde que en Roger juga ( ara ja fa tres temporades) es el primer partit que es per. I aquest cap de setmana anira a jugar perque en Miquel m'ha fet el favor de portarlo perque jo no prodre anar-hi.\n15 d’abril de 2008, a les 18:55\nQuim, siempre os dais por aludidos los que menos deberiais daros, no he personalizado en nadie en ningún momento.\n16 d’abril de 2008, a les 12:29\nCoco: Es que soy muy suspicaz (jejeje) . . . Un saludo y un abrazo.\nAprofito per comentar que ens FARA FALTA TRANSPORT per portar al partit de Dissabte per en Roger i posiblement per en Jaume ( sembla que en Miquel esta fora de Sant Feliu i fins dissabte a la tarda no tornara)\nSi algu li va be que em truqui i quedem.\n16 d’abril de 2008, a les 18:14\nGracies Cinto ets un sol. Ja li donare la cadireta en Roger. . no fos cas que os paressin els mossos i per fer-nos el favor de portar lo al partit et clavessin una multa . . i en Jaume saps si s'ho han pogut convinar ? ? ?\n17 d’abril de 2008, a les 9:39\nAnim a Pau Gibert que no pot jugar pel seu genoll.\n17 d’abril de 2008, a les 14:23


Ho entendrem de seguida. L’any 1953, moment en el qual l’Ajuntament de Barcelona va comprar el Palau Berenguer d’Aguilar del carrer de Montcada, futura seu del Museu Picasso, Escudero va començar a treballar en el Gabinet Numismàtic, un dels museus de la ciutat.\nQuan es va prendre la decisió (consensuada amb Picasso) de destinar aquest palau al Museu Picasso, fent-ne les obres de rehabilitació, es van trobar, el 1961, unes pintures murals de temàtica històrica datades aproximadament del 1285-1290 (narren la conquesta de Mallorca per part de Jaume I el Conqueridor, el 1229). Joia del gòtic lineal català, foren traslladades a l‘actual Museu Nacional d’Art Catalunya l’any següent de la seva descoberta. Escudero formà part de l’equip de treball destinat a estudiar i restaurar el palau:\n“Recordo com s’anaven enderrocant les parets i envans que havien compartimentat el primitiu palau per convertir-lo en pisos de llogaters, i l’alegria que vam tenir quan vam descobrir les pintures de la Conquesta de Mallorca.”\nArribada del conjunt de Las Meninas amb Joan Ainaud de Lasarte. 09/05/1968. Museu Picasso, Barcelona. Fotògraf: Pérez de Rozas\nEl 1962, l’Assumpta Escudero es va casar amb en Joan Ainaud de Lasarte, aleshores Director General dels Museus d’Art de l’Ajuntament de Barcelona, professional cabdal en la gestió de la creació del nou centre.\nL’Assumpta, per motius personals, no va assistir a l’acte inaugural del Museu Picasso, no obstant això el va viure a través del seu marit:\n“Fins la vigila de la inauguració, el meu marit va estar molt preocupat perquè des de Madrid arribaven ordres a l’Alcalde perquè el Museu no s’anomenés Picasso. L’últim telegrama es rebé a la vigília. El Sr. Porcioles va telefonar al meu marit per preguntar-li si s’havia d’inaugurar el Museu amb el nom de Palau Berenguer d’Aguilar. En Joan li va contestar: “Si no es diu Museu Picasso, no esperi ni un donatiu més.” Porcioles va donar l’ordre de col·locar el rètol ja preparat de Museu Picasso. Fins que en Joan va tornar a casa després de la inauguració, vaig estar molt angoixada”\nUltra aquell històric esdeveniment viscut a través del seu marit, Escudero va tenir el privilegi de conèixer a Picasso a principis de juliol de 1971. Anna Maria Torra (esposa de l’editor barceloní Gustau Gili) li va brindar la oportunitat:\n“Els Gili i el meu marit preparaven aquest viatge per dur-li la palma i parlar sobre la “futura” porta del Museu Picasso. A mi em feia molta il·lusió anar-hi per conèixer-lo, però en Joan no volia ni sentir-ne parlar perque la meva presència, no esperada per Picasso, pogués predisposar-lo en contra de la visita. Calia ser esperat i convidat per entrar en el recinte de cal Picasso a Mougins (el mas de Nôtre Dame de Vie). Vaig comentar-ho a l’Anna Maria Torra de Gili i va trobar la solució: jo hi aniria convidada pel matrimoni Gili per presentar-me a Picasso, cosa que el meu marit va haver d’acceptar i em va fer molt feliç.”\nVisita de Jacqueline Picasso, amb Joan Ainaud de Lasarte. 1982. Museu Picasso, Barcelona. Fotògraf: desconegut\nEls matrimonis Gili-Torra i Ainaud-Escudero es van desplaçar a Canes en avió. Desprès van anar al mas de Nôtre Dame de Vie on van ser rebuts per Picasso y la seva esposa Jacqueline:\n“Vam trucar a la porta de la casa, ens van anunciar, la porta es va obrir i vaig veure en Picasso. Estava emocionada! Les dificultats per anar-hi feien créixer aquesta emoció. Quan vaig ser presentada a Picasso i Jacqueline, el que més em va atreure van ser els ulls de Picasso: brillaven i semblava que s’ho miraven tot alhora […] A cal Picasso vam entrar en una sala amb una taula molt llarga i li vam lliurar la palma, cosa que Picasso va elogiar i agrair molt. Després el meu marit i els Gili van començar a escampar gravats per damunt de la taula. Es tractava que Picasso en triés un per convertir-lo en model per a la porta del Museu Picasso, un cop ampliat amb el Palau del Baró de Castellet, per tal d’acollir el donatiu que Picasso havia fet el març de 1970 de totes les obres (potser més d’un miler) que la seva família guardava al pis del Passeig de Gràcia.\nVaig seure enfront de Picasso i seguia obsessionada amb els ulls de l’artista que anaven recorrent tots els gravats per fer-ne la selecció. Era meravellós! En un moment donat, la Jacqueline, que estava asseguda al seu balancí al costat del mestre, es va aixecar i se m’atansà tot invitant-me a seure al costat del seu marit, en el balancí. Em vaig fer pregar perquè per a mi el balancí i la Jacqueline eren un tot, però hi insistí: “Sí, t’ho demano!” […] No em va durar gaire perquè Picasso degué pensar que m’avorria i va dir al seu secretari [Mariano] Miguel que m’obrís tots els magatzems perquè passegés entre totes les seves obres d’art. Vaig veure i sostenir a les meves mans escultures, ceràmiques i pintures de Picasso, però també de Cézanne, Miró i altres que formaven part de la seva col·lecció particular. N’hi havia per tot arreu; damunt les taules, a la paret i per terra. Era emocionant! […]\nSegurament l’Anna Maria va explicar a Jacqueline, mentre jo era als magatzems, com i per què m’havia convidat a conèixer Picasso, perquè pocs dies després el meu marit va rebre una postal de Jacqueline: “Pablo i jo hem estat molt contents de veure-us a tots dos. Petons. Jacqueline”.”\nEntrega en dipòsit de l’obra La Dona Morta per la Fundació Picasso-Reventós. 23/10/1973. Museu Picasso, Barcelona. Fotgraf: desconegut\nEn aquells moments el secretari de Picasso era Mariano Miguel. Jaume Sabartés, l’amic i home de confiança de mitja vida, havia mort el febrer de 1968. Escudero també havia conegut a en “Jaumet” (Picasso a vegades l’anomenava així), l’altre gran artífex, juntament amb l’artista, de la creació del Museu Picasso de Barcelona. L’havia visitat al seu domicili parisenc; a més a més, Sabartés havia anat a dinar a casa dels Ainaud-Escudero en una de les seves estades a la capital catalana. Escudero recorda Sabartés amb aquestes paraules:\n“Per a mi va ser com un avi que es desviu per explicar coses als seus néts.”\nEls Ainaud també van conèixer a Polo, el fill de l’artista i la seva primera muller, la ballarina russa Olga Koklova. Els cosins Joan i Miquel Gaspar van acompanyar a Polo i a la seva muller a casa dels Ainaud per tal que el fill de l’artista digués de viva veu al Dr. Ainaud el seu desig de incrementar el patrimoni picassià al Museu Picasso:\n“Un dia van venir a casa els cosins Miquel i Joan Gaspar amb un matrimoni. Eren Polo Picasso i la seva muller. Els Gaspar van portar a casa a Polo Picasso perquè volien que ell personalment digués al meu marit el que els havia avançat a ells.”\nDesprés de la mort de Pablo Picasso, Polo se sentia cap de la família; com a tal va manifestar el desig de continuar fent donacions al Museu Picasso de Barcelona:\n“Malauradament, al poc d’aquesta conversa […] ens vam assabentar de la mort sobtada de Polo Picasso en tornar a casa seva. Per desgràcia per a la nostra ciutat, tota aquella conversa no havia servit per a res.”\nVisita de Daniel Henri Kahnweiler, amb Joan Ainaud de Lasarte. c. 1980. Museu Picasso, Barcelona. Fotògraf: Joaquín M. Domínguez\nCom hem vist, l’Assumpta Escudero no va assistir a l’acte inaugural, però les seves vivències picassianes mereixen el nostre silenci i escoltar; escoltar el passat per a viure el present i construir el futur: història construïda amb els documents però també amb la memòria oral dels qui la vida els ha portat a gaudir esdeveniments memorables, històries que fan història i ajuden a construir-la.\nExposicios “El Museu Picasso, 50 anys a Barcelona”\nCol·lecció, Exposicions #MuseuPicasso50, 50è aniversari, Ajuntament de Barcelona, Assumpta Escudero, Jaume Sabartés\tPermalink 2 50326 Visites\nBenvolguda CLAUSTRE, felicitats un cop més pel teu treball sempre interessant i sorprenent al voltant de Picasso i la nostra ciutat, i per aquest testimoni de l’Assumpta Escudero que ens fas arribar. Aquesta nota i la celebració dels 50 anys del Museu em fan recordar també el gran testimoni escrit que ens va deixar el matrimoni Elvira Farreras i Joan Gaspar en les seves Memòries “Art i vida a Barcelona 1911-1996, recollides per Antoni Ribas i editades per La Campana, l’any 1997.\nHola Jaume, Moltes gràcies per l’estímul que suposa la teva opinió, sempre ben acollida. Quant a les memòries que referències, penso que són molt il·lustratives, no només dels seus protagonistes, l’Elvira Farreras i en Joan Gaspar, sinó també de la Barcelona del moment.


L’apoteòsica memòria d’U2 | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nL’apoteòsica memòria d’U2\nEl passat va ser un tresor en mans de la banda irlandesa a Barcelona\nBarcelona 19 JUL 2017 - 07:36\tCEST\nU2 durant el seu concert, dimarts a Barcelona. ALBERT GARCIA\nSi no fos perquè van sortir d'un en un, provocant la cridòria escalonada de la multitud, podria semblar que es tractava d'una banda modesta. Tot just uns focus blancs per distingir-los, la gran pantalla apagada i tots quatre en un diminut escenari entre el públic. Quatre instrumentistes sonant cru quan la nit començava a caure. Però no, eren U2 iniciant el seu únic concert a Espanya. I ho van fer disparant precisos directes a la mandíbula poc protegida del públic, els esperats Sunday Bloody Sunday i New Year's Day, cançons euforitzants que la multitud va engolir amb gana abans que Bono saludés mig en català, mig en castellà, mig en anglès per elogiar Barcelona i –la noblesa obliga– recordar l'absència de Bowie i fer sonar un fragment de Heroes enmig de Bad perquè tot l'estadi, més de 55.000 persones, es convertís en una extensa vall de llumetes amb desenes de milers de mòbils encesos. No, ja no semblaven una banda com les altres, eren els U2 a punt de rematar el primer tram del seu concert amb Pride, un altre directe a la memòria. Ja s'havia fet fosc i els focus blancs només recollien un mar de braços.\nVeient un estadi, l'Olímpic, tant entregat ha de ser difícil no creure's poc menys que Déu. Perquè, a més, hi va haver un petit miracle, i de sobte la pantalla de l'escenari principal, tan grossa com Malta, va perfilar l'arbre de The Joshua Tree sobre un commovedor fons vermell sang. Faraònics metres quadrats de tecnologia amb una definició sorprenent. I llavors va començar a sonar Where the streets have no name, que fins i tot va fer oblidar que Bono caminava com si parodiés algú molt cregut, convençut que la pantalla no l'empetitia.\nBono va recordar el desaparegut David Bowie amb un fragment de ‘Heroes’\nEra el moment de la memòria, de recordar que fa trenta anys aquests irlandesos van començar a omplir estadis com qui omple de terra un test. La seva pala es diu The Joshua Tree, que van interpretar tot sencer i en ordre, amb Bono presentant cada tema.\nSi, com va dir Simon Reynolds, "el que és retro sempre remet al passat relativament immediat, a coses de les quals es té una memòria viva", allò era purament retro, un retrobament amb el passat dels que hi eren presents. I el passat amb música no fa mal, a tot estirar genera un somriure de malenconiosa acceptació.\nÉs clar que no només hi havia persones amb passat. També hi havia joves, que ni tan sols eren zigots quan aquest disc va projectar U2 a la sala de parts de la fama. També a aquestes persones pertany un passat que per a elles és gairebé abans d'ahir, quan van conèixer el disc, i potser per això bramaven amb la força del convers que ho és de fa ben poc, fent que altra vegada l'espectacle més gran del món sigui una massa gaudint amb les seves cançons preferides. I llavors, a Bullet the Blue Sky, la imatge de Bono ja es va colar a la pantalla. Prou de paisatges i carreteres cap enlloc, el líder es projectava perquè se'l veiés des del racó més llunyà. A l'ombra de la pantalla, algunes parelles es feien petons, molts somreien, però tot el poder del món no permetia que Bono ho veiés. Havia passat una hora, i ho havia fet amb la velocitat que passa la vida per a qui encara no té memòria.\nVeient un estadi tan entregat ha de ser difícil no creure’s poc menys que Déu\nLa recta final va ser igual de ràpida. Un no parar d'èxits per acabar de rendir la multitud, aclaparada per un so nítid i cru, per la potent guitarra de The Edge, per la sòbria màquina rítmica de baix i bateria i per la veu, en forma, anhelant, de Bono.\nÈpica rockera d'home blanc per rebentar un estadi. Cançons com vinyetes d'un món que ingènuament volen fer millor. U2 va triomfar. Va ser un simple quartet nu aixoplugat per una pantalla descomunal. U2 va triomfar, i alhora es va fer palès que és una banda amb més passat que futur, malgrat que van acabar el concert amb una cançó nova: The little things that give you away.\nU2 omplirà avui l’Estadi Olímpic, 30 anys després de ‘The Joshua Tree’


CAMISETA TÉCNICA BICICLETA FOX RANGER BLOCK COLOR AZUL CELESTE 27311-176 - MotocrossCenter.com\nCAMISETA TÉCNICA BICICLETA FOX RANGER BLOCK COLOR AZUL CELESTE\nTALLA: S - Ref.: 27311-176-S\nTALLA: XL - Ref.: 27311-176-XL\nTALLA: M - Ref.: 27311-176-M\nTALLA: L - Ref.: 27311-176-L\nTALLA: 2XL - Ref.: 27311-176-2X


MISTER JONES FA 10 ANYS — Orfeó Lleidatà\nEsteu aquí: Inici › ca › Programació › MISTER JONES FA 10 ANYS\nMISTER JONES FA 10 ANYS\nDv - 07 - Nov - 2014\n+ MISTER JONES FA 10 ANYS\nConcert especial d'aniversari\nMister Jones compleix 10 anys de trajectòria i per celebrar-ho els membres d'aquest grup lleidatà s'han conjurat per realitzar el treball més important de la seva carrera: una gravació i filmació en directe per a l'edició d'un DVD recopilatori de les seves millors cançons, que inclourà un curt documental de la història de la banda i algunes petites sorpreses inconfessables. El concert i la gravació d'aquest projecte es farà durant el concert a l'Espai Orfeó.\nLa banda es va formar l'any 2004 i aquell mateix any va ser la guanyadora del concurs Directe Rock Ciutat de Lleida, Des de llavors ha publicat tres treballs: Costumbres Canallas (2006), Funambulistas (2009) i Pensamiento y Acción (2011).\nEl grup està format per Joan Lozano, guitarres elèctriques acústiques i veu; Josep M. Lasierra, baix i cors; Txesko Bobillo, bateria; Carlos Cerezo, guitarres elèctriques, acústiques i cors, i Xavier Farré, teclats.\nMister Jones es mou en clau de Rock. Les cançons de Joan Lozano juguen amb diferents matisos intentant fer un pas endavant, tenint cura de la mateixa manera i al detall de música i lletres, amb un discurs diferent i molt personal. Rock, power pop, psicodèlia induïda i cançons vitaminades.\nMés informació: www.misterjonesrock.com\n*Amb servei de gastrobar del Bar Gilda a partir de les 21h\nProjecte impulsat a través d'una campanya de micromecenatge:


Nord-est Llibertari: Segueixen els desnonaments i augmentaran a partir d’agost\nSegueixen els desnonaments i augmentaran a partir d’agost\nSegueixen els desnonaments i augmentaran a partir d'agost\nLes dades dels jutjats constaten una evolució descendent dels llançaments amb una caiguda del 64% des de l'any 2013\nEl 2020 van caure un 50% però les entitats alerten d'un repunt quan el 9 d'agost acabi la moratòria actual\nAl Gironès i al Pla de l'Estany, dels 185 llançaments assenyalats pel mes de març d'aquest any se'n van fer 58. I dels que no es van arribar a fer, 98 es van suspendre per ordre judicial. Pel que fa al mes d'abril, dels 154 assenyalats només se'n van realitzar 59 i, dels que no es van fer, 85 es van suspendre per ordre judicial. Al maig, els jutges en van suspendre 76 dels 134 previstos. En aquests tres mesos, dels 481 llançaments previstos només se n'han arribat a fer 168, unes dades extrapolables segons fonts judicials\nEl Sindicat de Llogaters critica també la "connivència entre els Mossos i algunes empreses, com és el cas de Desocupa, que pressionen les famílies perquè deixin els habitatges"\nEls expedients hipotecaris creixen un 84% el primer trimestre del 2021\nEl Principat de Catalunya, segona autonomia de l'Estat espanyol en el rànquing\nTRAMUNTANA VERMELLA MAIL Girona (Gironès, comtat de Girona) 08/06/2021.- Llegim al diari El Punt Avui que l'any 2013 es van produir al Principat de Catalunya 16.008 desnonaments, dels quals 4.426 van ser deguts a un procediment d'execució hipotecària, 10.817 per l'aplicació de la llei d'arrendaments urbans (LAU) i la resta per altres motius no especificats. Els estaments judicials parlen de llançaments, de retornar l'habitatge al propietari legal, perquè no només preveuen el desnonament pròpiament dit sinó qualsevol altre procediment amb el mateix resultat.\nDurant aquests anys de crisi econòmica, i fruit de la intervenció de diferents actors, el nombre d'actuacions que han acabat obligant una família a deixar un habitatge, sigui per impagament de la hipoteca, sigui per incompliment o finalització del contracte de lloguer, ha anat baixant, amb petites oscil·lacions. L'any passat, però, fruit de les mesures i les moratòries adoptades pel Govern espanyol per pal·liar els efectes de la pandèmia, el nombre total de llançaments va baixar fins a 5.737, dels quals 1.069 van ser per impagament d'hipoteca i 3.737 vinculats al tema del lloguer.\nTot i que el salt del 2013 al 2020 és molt gran, amb una reducció global del 64%, la davallada més pronunciada es va produir l'any passat, durant la pandèmia, on a les diferents demarcacions els desnonaments van registrar caigudes de pràcticament el 50%. Durant el segon trimestre del 2020, els desnonaments van ser pràcticament inexistents, com es pot comprovar si es consulten les dades que actualitza trimestralment el Consell General del Poder Judicial (CGPJ).\nLa disminució interanual del nombre de desnonaments s'ha anat produint de manera consecutiva en els últims cinc anys. Les causes derivades del problema del lloguer han anat substituint les d'origen hipotecari. I els casos més dramàtics s'han conegut gràcies a la intervenció d'entitats com la Plataforma d'Afectats per la Hipoteca (PAH) o el Sindicat de Llogaters, que han fet bandera de la defensa de l'habitatge com un dret i que estan treballant no només per donar visibilitat als molts casos de vulnerabilitat sinó també perquè hi hagi canvis legislatius que protegeixin del mercat els ciutadans més febles.\nEn bona mesura, al darrere de la disminució en el nombre de llançaments dels últims cinc anys hi ha la llei catalana 24/2015, que obliga a oferir un lloguer social als grans tenidors abans d'interposar qualsevol demanda judicial d'execució d'hipoteca o desnonament. I és així tant si es produeix un impagament com si finalitza el contracte. El problema per a les entitats que defensen el dret a l'habitatge és que la llei 24/2015 no és una llei processal sinó administrativa i, per tant, critiquen que molts jutges no es mullin prou. "És molt important si qui l'aplica fa una interpretació més o menys restrictiva", opina Santi Mas, de la PAH.\nPerò al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) expliquen que les modificacions legislatives han complicat molt el tema dels desnonaments i més perquè està regulat per la llei d'enjudiciament civil, una llei que les entitats socials fa temps que demanen que es modifiqui. Tot i aquestes queixes, i que el Sindicat de Llogaters denuncia que no sempre els jutges fan cas i aturen desnonaments de casos que estarien protegits per llei, fonts del TSJC afirmen que la "sensibilitat" dels jutges pels casos de vulnerabilitat és generalitzada i que són els mateixos magistrats els que suspenen bona part dels desnonaments per motius de vulnerabilitat.\nEl jutge degà del partit judicial de Girona, Gustavo J. Muñoz González, posa com a exemple el que passa en la seva zona, on els jutjats estan fent un seguiment dels casos per analitzar la incidència dels casos de vulnerabilitat.\nSegons Muñoz Gonzàlez, a les comarques del Gironès i del Pla de l'Estany, dels 185 llançaments assenyalats pel mes de març d'aquest any se'n van fer 58. I dels que no es van arribar a fer, 98 es van suspendre per ordre judicial. Pel que fa al mes d'abril, dels 154 assenyalats només se'n van realitzar 59 i, dels que no es van fer, 85 es van suspendre per ordre judicial. Al maig, els jutges en van suspendre 76 dels 134 previstos. En aquests tres mesos, dels 481 llançaments previstos només se n'han arribat a fer 168, unes dades extrapolables segons fonts judicials.\nLes entitats saben, però, que aquesta situació de protecció de la vulnerabilitat no durarà gaire. De fet, la protecció actual en relació amb alguns col·lectius ve derivada del decret aprovat pel govern estatal el desembre passat, el 37/2020, que té vigència fins al pròxim 9 d'agost. El decret català del novembre ja no té valor perquè estava subjecte a l'estat d'alarma i a les restriccions de mobilitat. Temen que moltes famílies, unes 3.000 segons les entitats, puguin ser desnonades quan acabi la moratòria i per això insisteixen en la necessitat que la nova llei de l'habitatge en què treballa el govern estatal assumeixi aspectes de protecció de la llei catalana i serveixi, com destaca Santi Mas, de la PAH, "per reformar la llei d'enjudiciament civil, que regula els desnonaments".\nEl Sindicat de Llogaters, a més, denuncia que molts dels casos de desnonament que s'estan donant en els últims mesos afecten famílies que estan ocupant immobles i que no poden beneficiar-se del decret perquè no tenen un contracte de lloguer. "Aquestes són les famílies més vulnerables", assegura Sílvia Badia, portaveu del Sindicat de Llogaters, que lamenta que "davant la mobilització i la resposta veïnal d'aturar-los, perquè els casos són cada vegada més extrems i més greus i deixen la família en una situació d'absoluta precarietat, la resposta de l'administració pública sigui augmentar els dispositius policials" i també "el nivell de violència cap als moviments que defensen els drets a l'habitatge". El Sindicat de Llogaters critica també la "connivència entre els Mossos i algunes empreses, com és el cas de Desocupa, que pressionen les famílies perquè deixin els habitatges".\nFonts judicials asseguren, però, que els casos en què es requereix la intervenció dels Mossos d'Esquadra, tot i ser els més vistosos, són els mínims. "Els jutges ja suspenen molts desnonaments per situacions de vulnerabilitat i només recorren als Mossos quan hi ha una impossibilitat material de fer efectiu el desnonament", asseguren.\nTot i les mesures adoptades per l'administració durant la pandèmia de covid-19 i que van servir l'any 2020 per rebaixar a la meitat el nombre de desnonaments respecte a l'any anterior, la realitat de les execucions hipotecàries, els embargaments que poden acabar en un desnonament en el futur, han seguit la dinàmica oposada. L'any 2020 ja va experimentar un increment important la quantitat d'expedients hipotecaris oberts per impagament del crèdit, i aquesta tendència no sembla que vagi a la baixa aquest 2021. Segons les últimes dades de l'Instituto Nacional de Estadística (INE), publicades divendres, en els primers tres mesos d'aquest any el nombre de peticions d'embargament entrades als registres de la propietat sobre les residències habituals ha crescut un 84% respecte al mateix període de l'any passat. En total, al conjunt del territori s'han obert 3.207 expedients, quan l'any passat se'n van obrir 1.742.\nEl Principat de Catalunya, amb 859 habitatges, és la segona comunitat de l'Estat espanyol amb més expedients oberts per impagament d'hipoteca sobre l'habitatge habitual. El primer lloc l'ocupa Andalusia, amb un total de 865 habitatges.