ECOMAGINA .reciclatge creatiu: Taller d´ESCOLA\nValorant el interès que pot crear al alumne tenir una joguina construïda per ell mateix, hem creat una activitat escolar dins del contingut de la pedagogia mediambiental, on el nen sigui el protagonista i es pugui crear les seves joguines d´una manera didàctica, amb la intenció que ell pugui veure una utilitat en el material rebutjat, i fer entendre que, amb la seva imaginació, aquests objectes poden tenir molt valor.\nFUNCIONAMENT DEL TALLER:\nDesprés d´una petita introducció teòrica, es proposen vàries joguines a realitzar (diferents dintre del nivell de cada grup), i els participants es col·loquen per grups segons la joguina triada. Seguidament, amb les explicacions i el suport del monitor, els residus que hagin portat s´aniran convertint en la seva joguina.\nAquest taller es realitza a la mateixa escola. Pot ser a la mateixa aula o una altre habilitada com a taller.\nCada taller està calculat per a un grup/classe, de 20 a 25 alumnes aproximadament.\nEl taller té una durada aproximada d´hora i mitja.\nAlumnes d´Educació Infantil i de Primària.\nEls alumnes portaran deixalles de casa seva com:\nCartró de tot tipus: caixes de galetes, de cereals…\nLlaunes: de beguda, de conserves que estiguin ben obertes…\nBriks: de suc, de llet …\nRotllos de paper higiènic, d´alumini …\nTaps: de suro i de plàstic.\nTotes les eines i altres materials que necessiten per a treballar els portem nosaltres.\nRosa 13 de mayo de 2014, 12:34\nMolt xulo el taller. Nosaltres el vam fer al CEE Josep Sol i els nens s'ho van passar pipa.\nAnna Nieto 15 de mayo de 2014, 13:16\nRosa ¡¡¡ va ser una gran experiència i vaig quedar molt contenta de veure la cara de felicitat dels alumnes. Sou genials, ténen molta sort de tenir gent com vosaltres a l´escola. Fins aviat ¡¡


Items 41 to 60 of 241 total\nSelecciona un autor ... (9) Abad Abad, M. Luisa (3) Abalia Marijuán, Andrea (1) Aboitiz Olabarriaga, Naiara (1) Aceituno Silva, David (1) Agirre Saez de Egilaz, Ana (1) Agirre, Olatz (1) Aguareles Abós, Inés (1) Alabart Saludes, Miquel Àngel (1) Alario Trigueros, Teresa (1) Alcaraz Mármol, Gema (1) Alconada Romero, Álvaro (1) Alegret Pàmpols, Magdalena (2) Allés Pons, Elies (1) Alonso del Pozo, Ana (1) Alonso Hernández, Carolina (1) Alonso Sanz, M. Amparo (1) Alsina Masmitjà, Pep (1) Álvarez Barrio, Mª José (1) Álvarez Castillo, José Luis (2) Alvariñas-Villaverde, Myriam (1) Amorós Campos, Josefa María (1) Amorós Martínez, María José (1) Arana Arrieta, Iñaki (1) Arenas Fernández, M. Gloria (2) Arévalo Baeza, Marta (1) Argudo López, Elena (1) Arias Correa, Azucena (1) Arriaga Sanz, Cristina (1) ASSOCIACIO D'EDUCACIO, A.E.P.A. (1) Aubert Simó, Adriana (1) Aznar García, Rosa Maria (1) Azorín Gandía, María Ángeles (1) Barquín López, Amelia (2) Barragán Medero, Fernando (1) Barreras Alconchel, Miguel (1) Bausela Herreras, Esperanza (1) Bejarano Franco, María Teresa (2) Beltrán de Heredia San Juan, Susana (1) Bengochea Ferreres, Hèctor (1) Bernad Cavero, Olga (1) Bertran, Helena (1) Blanco Blanco, Joan (1) Blanco García, Nieves (2) Blanco Ruiz, Marian (1) Bonal Sarro, Xavier (1) Bonals Picas, Joan (1) Borrut Casellas, Josep (1) Breu Pañella, Ramon (1) Briones Vozmediano, Erica (1) Calderon Bertran, Robert (1) Calero Blanco, Vane (1) Camacho Miñano, María José (1) Camerino Foguet, Oleguer (1) Campo Cano, Laura (1) Cardona Tamayo, Helena (2) Carner Bochaca, Mercè (1) Caro Blanco, Coral (1) Carranza Aguilar, María Eugenia (1) Carreras Port, Anna (3) Carrillo Flores, Isabel (1) Carrion Codoñer, Isabel (1) Casanovas Gómez, Alicia (1) Castañeda Solís, Rafael (1) Castillo Hernández, Francisco José (1) Castro Bayona, Sandra (2) Castro-García, Marina (1) Català Peiró, Ferran (1) Caurín Alonso, Carlos (1) Centelles Pastor, Jaume (2) Cilleruelo Gutiérrez, Lourdes (1) Ciocoletto, Adriana (1) Collao Donoso, Dámaris (1) Corbalán Martí, Paqui (1) CUMELLAS, MONTSE (1) Cunillera Mateos, Lluïsa (1) Curto Luque, Cristina (1) da Silva Dias Ceratti, Viviane (1) Darido, Suraya Cristina (1) de Alba Eguiluz, Baikune (1) de Souza Júnior, Osmar Moreira (1) Devís-Devís, José (1) Díaz Carmona, Encarna (1) Díaz de Greñu Domingo, Sofía (1) Díaz Gómez, Maravillas (1) Díez Bedmar, Mª Consuelo (1) Díez Navarro, M. Carmen (2) Domingo Sampedro, Jorge (1) Duque Sánchez, Elena (1) DURAN MOLERO, ELVIRA (1) Egibar Artol, Miren (1) Egizabal, Beatriz (1) Elorza Ibáñez de Gauna, Cristina (4) Esparza Navarro, Francisco José (1) Espuñes Molins, Mercè (1) Essomba Gelabert, Miquel Àngel (2) Etxeandia, Ziortza (1) Faya Cerqueiro, Fátima María (1) Fernández Valencia, Antonia (2) Fisas Ollé, Montserrat (1) Forner Calpe, Rosa Maria (2) Fouz Rodríguez, Fernando (1) Franco Vázquez, Carmen (1) Fuentes Miguel, Jorge (3) Fumero Purriños, Mónica (1) Fundació Universitària del Bages - Biblioteca (2) Gabarró Berbegal, Daniel (1) Gago Rodríguez, Francisco Manuel (1) Galdon Pruna, Anna (6) Garai Ibáñez de Elejalde, Beatriz (1) Garcia Cabrera, Joan (1) García de Dios, María Teresa (1) García Escrivá, Juan (1) García García, Izotz (1) García Jaramillo, Jairo (1) García Lastra, Marta (1) García López, Rafaela (1) García Luque, Antonia (1) García Méndez, Mary Cruz (1) García Morán, Nieves (1) García Rojas, Olivia Vanesa (1) García Torrecilla, Lorea (1) Gea Sánchez, Montserrat (1) Giménez Guerrero, Elena (1) Giráldez Hayes, Andrea (1) Giraldo González, Yamileth (1) Glòria Rovira Bahillo (1) Gómez Latorre, Inmaculada (1) Gómez Martínez, María Trinidad (1) Gómez Pintado, Ainhoa (1) González Béjar, Alberto (1) González Castellví, Alba (3) González Chicote, Félix (1) González Reyes, María (1) González Rodríguez, Ana (1) González-Palomares, Alba (1) Goula Mejón, Julia (2) Gracida Juárez, M. Ysabel (1) Grup IREF (5) Grupo IREF (1) Guadamillas Gómez, María Victoria (1) Guitart Aced, Rosa M. (2) Guix Ruiz, Verònica (2) Gutiérrez Santiago, Alfonso (1) Haya Salmón, Ignacio (1) Hernández Álvarez, Juan Luis (1) Hernández Morales, Graciela (1) Herraiz García, Fernando (1) Hoyo Juliá, Miriam (1) Huerta Ramón, Ricard (2) Ibáñez Domingo, Mélanie (1) Ibarretxe Txakartegi, Gotzon (1) Iradi Madariaga, Jon Kepa (1) Iturbe Gabikagojeaskoa, Xabier (3) Jaramillo Guijarro, Concepción (1) Jardón Giner, Paula (1) Jiménez Aleixandre, Mª Pilar (1) Jiménez Jiménez, Belén (1) Jiménez Liso, M. Rut (1) Jordán Enamorado, Miguel Ángel (1) Juaristi Astiazaran, Maddi (1) Julián Clemente, José Antonio (1) Lasa Iglesias, Aitziber (1) Lecumberri Gómez, Catalina (1) León Ramírez, Beatriz (1) L'HEREU, CEIP (1) Llodrà Crespí, Joan (1) Llorent Bedmar, Vicente (1) Llorent García, Vicente (1) Logroño Carrascosa, Isabel (1) Lomas García, Carlos (3) López Cañada, Elena (2) López Fdz. Cao, Marián (1) López Miedes, Sara (1) López Navajas, Ana (2) López Paulet, Joan Carles (1) López Rodríguez, Francesc (1) López Villar, Cristina (2) López-Gay Lucio-Villegas, Rafael (1) López-Peláez Casellas, M.ª Paz (1) Lucas Palacios, Laura (1) Luna Arcos, Francisco (1) Madariaga López, Itsaso (1) Maeso Gómez, Noelia (1) Magrans Vila, Mireia (1) Marcos, César (1) Marín Corbera, Marta (1) Marolla Gajardo, Jesús (1) Marrón García, David (1) Martí Marí, Aránzazu (1) Martín Rubio, Christian Héctor (1) Martínez Abajo, Judit (1) Martínez Chico, María (1) Martínez Pardo, Eva (4) Martínez Rodríguez, Juan B. (1) Martínez Usarralde, María Jesús (1) Martín-Macho Harrison, Ana (1) Martos-García, Daniel (2) Mayoral Arqué, Dolors (1) MelillArte, Asociación Sociocultural (1) Mendizabal, Isabel (1) Mérida Donoso, José Antonio (1) Merino Aguilar, Ana (2) Mesa Peinado, Manuela (1) Milani, Amanda Gabriele (1) Molina Fernández, Elvira (1) Moliné Fusalba, Benjamí (1) Monforte Alarcón, Javier (1) Mora Berenguer, Andrea (1) Morales Aznar, José (1) Moreno Doña, Alberto (2) Moreno Llaneza, M. Antonia (2) Moreno Salto, Israel (1) Moreno Sánchez, Emilia (1) Moreno Sardà, Amparo (1) Mota Daza, Julián (1) Muelas Sanz, Laura (1) Navarro Espinach, Germán (1) Navarro García, Fidel (1) Navarro Hernández, José Antonio (1) Navarro Sánchez, Cristina (1) Niebles Gutiérrez, Gloria Angela (1) Ojea Alonso, Ana (1) Oliveira Malvar, Mercedes (2) Olmos Vila, Rafael (1) Otero García, Laura (1) Padró López, Francesc (1) Pascual Rodríguez, Marta (1) Peinado Rodriguez, Matilde (1) Peiró Velert, Carmen (4) Peña Hurtado, Cinthia (1) Perales Cortés, Presentación (1) Pereira García, Sofía (2) Pérez Gómez, M. del Mar (1) Pérez Martínez, Rocío (1) Pérez Noguira, Paula (1) Pérez Orquín, Joan Antoni (1) Pérez-Samaniego, Víctor (1) Pescador Albiach, Erick (1) Piqueras Calero, Mayalen (1) Planes Casals, Llorenç (1) Plaza Kareaga, Nekane (1) Ponce López, Antonio (1) Pozo González, Birginia (1) Prieto Lager, Iván (1) Puertas Peña, Luisa M. (3) Quintillà Zanuy, M. Teresa (1) Quiñonero Fernández, Francisco (1) Ramírez Vásquez, Loreto (1) Ramírez Vázquez, Pia (1) Ramiro i Roca, Enric (1) Rausell Guillot, Helena (2) Redac. (8) Rementeria Arnaiz, Iskandar (1) Rey Cao, Ana (1) Ribera Giner, Marc (1) Rivas Moreno, Aida (2) Roca Llobet, Judith (1) Rojas Pernia, Susana (1) Romero, Margarida (1) Rubio Serrano, Laura (1) Ruiz del Olmo Pérez, Ana (1) Ruiz Maillo, Rafael Antonio (1) Ruiz Marcolain, Amaia (1) Ruiz Repullo, Carmen (1) Saenz de Buruaga, Garbiñe (1) Sainz Fernández, Manuel (1) Saldaña Blasco, Dafne (2) Sánchez Arenas, Bibiana de la Soledad (1) Sánchez Blanco, Concepción (1) Sánchez Colodrero, Vicente (1) Sánchez-Hernández, Nuria (1) Sanchis Caudet, Rosa (1) Sancho García, Manuel (1) Sanjuan Sanjuan, Elvira (1) Santos Guerra, Miguel Ángel (3) Sanvicén-Torné, Paquita (1) Sanz Barbero, Belén (1) Sierra Pellón, Ma. Del Carmen (1) Simón Rodriguez, M. Elena (1) Sinclair, Graham (1) Soldevila Roig, Jordi (1) Soler Campo, Sandra (4) Soler González, Jorge (1) Soler Prat, Susanna (2) Solsona Pairó, Núria (7) Soto Lillo, Paula (1) Sotoca Orgaz, Pablo (5) Suárez del Río, Pedro (1) Subías de la Fuente, Rafaela (1) Subirana Argelich, Laia (1) Subirats Martori, Marina (4) Tahull Fort, Juan Antonio (1) Tomé González, Amparo (12) Tonucci, Francesco (1) Torres González, Teresa (1) Torres San Miguel, Laura (1) Trabal Mitjans, Mariona (1) Triviño Cabrera, Laura (2) Trull Viñolas, Robert (1) Tudela Garcia, Pilar (1) Tuson Valls, Amparo (1) Úbeda Colomer, Joan (1) Urrutia Rasines, Ana (1) Valls Carol, M. Rosa (1) Vázquez Rozas, María Consuelo (1) Vega Díaz, Consuelo (1) Velazquez Buendia, Roberto (1) Vera Gormaz, Elias Gabriel (2) Viana Orta, Mª Isabel (1) Vicente Mercader, Montserrat (1) Vilalta i Masmiquel, Mireia (1) Villaseñor Amézquita, María Guadalupe (1) Villena Higueras, José Luis (1) Viñuela Suárez, Laura (1) Vizcarra Morales , María Teresa (1) Vizcarra Morales, Mariate (3) Yécora Jiménez, Kepa (1) Zabala Guitart, Pau (2) Zabalbeaskoa Mendibe, Bego (1) Zunzunegi, Itziar (1)\nDidáctica de la educación para la ciudadanía (transversales) (241)


El cercador dels dominis .cat\nComprova si el nom del domini que vols sol·licitar està lliure\nSelecciona un registrador de la llista\nCompleta el registre al web del registrador escollit\nQuin és el preu més econòmic d'un .cat?\nQuins serveis incorpora?\nAmb quin servei de suport compto?\nAvui ha tingut lloc la VII edició del lliurament dels premis Pompeu Fabra 2018 al Teatre Nacional de Catalunya. La consellera Laura Borràs ha fet entrega a les 214 entitats que formen part del Cens d'entitats de foment de la llengua catalana d'un reconeixement especial del premi Pompeu Fabra.


城市 全部 __MADRID__ ARGANDA DEL REY CAMPO REAL CARABAÑA GASCONES MADRID MANZANARES EL REAL MOSTOLES NAVALCARNERO RIVAS - VACIAMADRID SOMOSIERRA TRES CANTOS VALDEMAQUEDA VILLAVERDE __ZARAGOZA__ ALAGON AZUARA CALATORAO CINCO OLIVAS CUARTE DE HUERVA EL BURGO DE EBRO LA MUELA MAGALLON MUEL PLASENCIA DE JALON RICLA TARAZONA ZARAGOZA EPILA __ZAMORA__ ALCAÑICES __VALLADOLID__ ALDEAMAYOR DE SAN MARTIN CABEZON DE PISUERGA CIGALES ESGUEVILLAS DE ESGUEVA GERIA RENEDO DE ESGUEVA SANTOVENIA DE PISUERGA VALLADOLID VIANA DE CEGA VILLANUBLA VILLANUEVA DE DUERO __VALENCIA__ ADEMUZ AGULLENT ALAQUAS ALBAIDA ALBAL ALBALAT DE LA RIBERA ALBALAT DELS SORELLS ALBALAT DELS TARONGERS ALBERIC ALBORACHE ALBORAYA ALBUIXECH ALCASSER ALDAIA ALFAFAR ALFARA DE LA BARONÍA ALFARP ALGEMESI ALGIMIA DE ALFARA ALGINET ALMÀSSERA ALZIRA ANDILLA BENAGUASIL BENETUSSER BENIFAIO BENIFAIRO DE LA VALLDIGNA BENIFAIRO DE LES VALLS BENIMODO BENIPARRELL BENISANO BETERA BONREPOS I MIRAMBELL BURJASSOT BUÑOL CALLES CAMPORROBLES CANALS CANET D'EN BERENGUER CARCAIXENT CARLET CARPESA CASINOS CASTELLO DE RUGAT CATADAU CATARROJA CHELVA CHESTE CHIVA CORBERA CULLERA DAIMUS DOMEÑO EMPERADOR ESTIVELLA ESTUBENY FAURA FOIOS GANDIA GENOVES GILET GODELLA GODELLETA GUARDAMAR DE LA SAFOR HIGUERUELAS L'ALCUDIA DE CRESPINS L'ELIANA L'OLLERIA L'ENOVA LA FONT D'EN CARROS LA POBLA LLARGA LA POBLA DE FARNALS LA POBLA DE VALLBONA LA POBLA DEL DUC LLAURI LLIRIA LLOMBAI LORIGUILLA MACASTRE MANISES MASSALFASSAR MASSAMAGRELL MASSANASSA MELIANA MIRAMAR MISLATA MOGENTE - MOIXENT MONCADA MONSERRAT MONTROY MUSEROS NAQUERA NOVELE - NOVETLE OLIVA OLOCAU ONTINYENT PAIPORTA PATERNA PEDRALBA PETRES PICANYA PICASSENT POLINYA DE XUQUER PUERTO DE SAGUNTO PUIG PUÇOL QUART DE POBLET QUART DE LES VALLS RAFELBUÑOL - RAFELBUNYOL REAL DE MONTROI REQUENA RIBA - ROJA DE TURIA ROCAFORT SAGUNTO SAN ANTONIO DE BENAGEBER SEDAVI SEGART SERRA SILLA SUECA TAVERNES BLANQUES TAVERNES DE LA VALLDIGNA TORRENT TORRES TORRES TUEJAR TURIS UTIEL VALENCIA VILAMARXANT VILLANUEVA DE CASTELLON VILLARGORDO DEL CABRIEL VINALESA XATIVA XERACO XIRIVELLA __TOLEDO__ TOLEDO __TERUEL__ ALCALA DE LA SELVA MONTERDE DE ALBARRACIN MORA DE RUBIELOS RUBIELOS DE MORA VILLASTAR __TARRAGONA__ AMPOSTA BENIFALLET COMARRUGA CUNIT EL VENDRELL L ARBOÇ L' AMETLLA DE MAR MARGALEF TARRAGONA VILA - RODONA __SEVILLA__ ALCALA DE GUADAIRA ALCALA DEL RIO BOLLULLOS DE LA MITACION BRENES BURGUILLOS CAMAS CARMONA CASTILBLANCO DE LOS ARROYOS CASTILLEJA DE LA CUESTA CORIA DEL RIO DOS HERMANAS EL CASTILLO DE LAS GUARDAS EL RONQUILLO EL VISO DEL ALCOR ESPARTINAS GELVES GUILLENA MAIRENA DEL ALJARAFE MONTEQUINTO PALOMARES DEL RIO PILAS SALTERAS SAN JOSE DE LA RINCONADA SAN JUAN DE AZNALFARACHE SANLUCAR LA MAYOR SEVILLA TOCINA TOMARES UMBRETE VILLANUEVA DEL ARISCAL ÉCIJA __SEGOVIA__ MARUGAN __SALAMANCA__ CANDELARIO CARBAJOSA DE LA SAGRADA CERECEDA DE LA SIERRA FLORIDA DE LIEBANA GUIJUELO IRUELOS MOGARRAZ MOZARBEZ PELABRAVO ROLLAN SALAMANCA SAN CRISTOBAL DE LA CUESTA SANTA MARTA DE TORMES TERRADILLOS VILLAMAYOR __PALENCIA__ PALENCIA __ORENSE__ A RUA CARBALLEDA DE VALDEORRAS LEIRO O BARCO DE VALDEORRAS __MURCIA__ LA MANGA DEL MAR MENOR __MALAGA__ CORTES DE LA FRONTERA FUENGIROLA MANILVA MARBELLA __LUGO__ FOZ QUIROGA __LEON__ ALMAZCARA ARGANZA ASTORGA BARJAS BEMBIBRE BENUZA BORRENES CABAÑAS RARAS CACABELOS CAMPONARAYA CARRACEDELO CARUCEDO CASTROPODAME CONGOSTO CORULLON CUBILLOS DEL SIL DEHESAS ESPINOSO DE COMPLUDO FABERO FOLGOSO DE LA RIBERA LEON LOS BARRIOS DE LUNA MAGAZ DE ABAJO MOLINASECA NOCEDA OENCIA ORELLAN PARAMO DEL SIL PONFERRADA PRIARANZA DEL BIERZO PUENTE DE DOMINGO FLOREZ RIMOR SAN ANDRÉS DEL RABANEDO SAN ESTEBAN DE VALDUEZA SAN MIGUEL DEL CAMINO SAN ANDRES DE MONTEJOS SAN MIGUEL DE LAS DUEÑAS SANCEDO SOBRADO TORAL DE LOS VADOS TORAL DE MERAYO TORENO TORRE DEL BIERZO VALDESAMARIO VALVERDE DE LA VIRGEN VEGA DE ESPINAREDA VEGA DE VALCARCE VILLABLINO VILLADECANES VILLADEPALOS VILLAFRANCA DEL BIERZO VILLAMARTIN DE LA ABADIA VILLAR DE LOS BARRIOS __HUESCA__ PANTICOSA __HUELVA__ AYAMONTE __GRANADA__ ALBOLOTE ALFACAR ALGARINEJO ALHAMA DE GRANADA ALHENDIN ALMUÑECAR ARMILLA ATARFE BAZA BENAMAUREL CAJAR CAPILEIRA CASTELL DE FERRO CENES DE LA VEGA CHAUCHINA CHURRIANA DE LA VEGA CIJUELA COGOLLOS DE LA VEGA CULLAR VEGA DILAR DUDAR GRANADA GUADIX GUALCHOS GUEJAR SIERRA GUEVEJAR HIJAR HUETOR VEGA HUETOR DE SANTILLAN ILLORA JAYENA JEREZ DEL MARQUESADO JUN LA ZUBIA LACHAR LANJARON LAS GABIAS LIMONES LOJA LOS GUAJARES MARACENA MONACHIL MOTRIL OGIJARES OTURA PADUL PELIGROS PEÑUELAS PINOS GENIL PINOS PUENTE PIÑAR PULIANAS QUENTAR SANTA FE SIERRA NEVADA SORVILAN TORRENUEVA COSTA __GIRONA__ AVINYONET DE PUIGVENTOS CASTELLO D'EMPURIES FIGUERES GIRONA LA PERA LLORET DE MAR NAVATA PALAFRUGELL SANT FELIU DE GUÍXOLS SILS TOSSA DE MAR VILAFANT __CUENCA__ ALMODOVAR DEL PINAR BARCHIN DEL HOYO SANTA CRUZ DE MOYA __CORDOBA__ AGUILAR DE LA FRONTERA ALMODOVAR DEL RIO CÓRDOBA EL CARPIO ESPIEL GUADALCAZAR MONTILLA MONTORO PEDRO ABAD POSADAS VILLAFRANCA DE CORDOBA __CIUDAD REAL__ ALMADEN POZUELO DE CALATRAVA __CASTELLON__ ALBOCASSER ALCALA DE XIVERT ALCOCEBER ALFONDEGUILLA ALMAZORA - ALMASSORA ALMENARA ALQUERIAS DEL NIÑO PERDIDO ALTURA ARAÑUEL ARTANA BENASAL BENICARLO BENICASSIM BENICASSIM. BETXI BORRIOL BURRIANA BURRIANA. CABANES CASTELLNOVO CASTELLON - CASTELLO DE LA PLANA CAUDIEL CERVERA DEL MAESTRE CHERT - XERT CHILCHES - XILXES COSTUR JERICA LA VALL D'UIXO MONCOFAR MONTAN MONTANEJOS NULES ONDA OROPESA DEL MAR - ORPESA PEÑISCOLA RIBESALBES SANT JOAN DE MORO SANT JORDI - SAN JORGE SEGORBE SIERRA ENGARCERAN TALES TORREBLANCA TORRECHIVA VILA-REAL VILAFAMES VINAROS VISTABELLA DEL MAESTRAZGO VIVER L'ALCORA __CANTABRIA__ ALFOZ DE LLOREDO AMPUERO ARGOÑOS ARNUERO ARREDONDO BARCENA DE CICERO CABEZON DE LA SAL CABUERNIGA CAMARGO CAMPOO DE YUSO CASTAÑEDA COMILLAS EL ASTILLERO ENTRAMBASAGUAS GURIEZO HAZAS DE CESTO HERAS HERMANDAD DE CAMPOO DE SUSO LAREDO LIENCRES LIENDO LIERGANES LIMPIAS LOS CORRALES DE BUELNA LOS TOJOS MALIAÑO MAZCUERRAS MIENGO PARBAYON PENAGOS PESAGUERO PIELAGOS POLANCO POMALUENGO POTES RAMALES DE LA VICTORIA RASINES RENEDO REOCIN RIONANSA RUENTE RUESGA RUILOBA SAN FELICES DE BUELNA SAN VICENTE DE LA BARQUERA SANTA MARIA DE CAYON SANTANDER SANTOÑA SARON SELAYA TORRELAVEGA TRETO UDIAS VAL DE SAN VICENTE VALDALIGA VILLACARRIEDO VILLAFUFRE VOTO __CADIZ__ ALGECIRAS ARCOS DE LA FRONTERA BENAOCAZ CADIZ CHICLANA DE LA FRONTERA CHIPIONA EL PUERTO DE SANTA MARIA GRAZALEMA JEREZ DE LA FRONTERA LA LINEA DE LA CONCEPCION LOS BARRIOS PRADO DEL REY PUERTO REAL ROTA SAN FERNANDO SAN ROQUE SANLUCAR DE BARRAMEDA __BARCELONA__ BADALONA BARCELONA CANYELLES CASTELLET I LA GORNAL CERDANYOLA DEL VALLES CORBERA DE LLOBREGAT CORNELLA DE LLOBREGAT CUBELLES EL MASNOU EL PAPIOL EL PRAT DE LLOBREGAT ESPLUGUES DE LLOBREGAT GAVÀ GRANOLLERS HOSPITALET DE LLOBREGAT LLINARS DEL VALLES MATARÓ OLERDOLA OLIVELLA SANT CUGAT DEL VALLES SANT JOAN DESPI SANT MARTI SARROCA SANT PERE DE RIBES SANT VICENÇ DELS HORTS SANTA COLOMA DE GRAMANET SITGES TERRASSA VALLROMANES VILANOVA I LA GELTRU VILASSAR DE MAR __BALEARES__ ALCÚDIA ALGAIDA ANDRATX CALVIÀ COSTITX LLUCMAJOR MARRATXÍ MONTUÏRI PALMA DE MALLORCA SELVA __BADAJOZ__ SOLANA DE LOS BARROS ZAFRA __ASTURIAS__ COLOMBRES - RIBADEDEVA PEÑAMELLERA BAJA __ALICANTE__ ALICANTE ALTEA BENIARBEIG BENISSA DENIA ELDA JÁVEA - XÀBIA MONOVAR - MONOVER ONDARA PETRER __A CORUÑA__ MELIDE MIÑO\n套房 Puerto de Sagunto\n全部 __MADRID__ ARGANDA DEL REY CAMPO REAL CARABAÑA GASCONES MADRID MANZANARES EL REAL MOSTOLES NAVALCARNERO RIVAS - VACIAMADRID SOMOSIERRA TRES CANTOS VALDEMAQUEDA VILLAVERDE __ZARAGOZA__ ALAGON AZUARA CALATORAO CINCO OLIVAS CUARTE DE HUERVA EL BURGO DE EBRO LA MUELA MAGALLON MUEL PLASENCIA DE JALON RICLA TARAZONA ZARAGOZA EPILA __ZAMORA__ ALCAÑICES __VALLADOLID__ ALDEAMAYOR DE SAN MARTIN CABEZON DE PISUERGA CIGALES ESGUEVILLAS DE ESGUEVA GERIA RENEDO DE ESGUEVA SANTOVENIA DE PISUERGA VALLADOLID VIANA DE CEGA VILLANUBLA VILLANUEVA DE DUERO __VALENCIA__ ADEMUZ AGULLENT ALAQUAS ALBAIDA ALBAL ALBALAT DE LA RIBERA ALBALAT DELS SORELLS ALBALAT DELS TARONGERS ALBERIC ALBORACHE ALBORAYA ALBUIXECH ALCASSER ALDAIA ALFAFAR ALFARA DE LA BARONÍA ALFARP ALGEMESI ALGIMIA DE ALFARA ALGINET ALMÀSSERA ALZIRA ANDILLA BENAGUASIL BENETUSSER BENIFAIO BENIFAIRO DE LA VALLDIGNA BENIFAIRO DE LES VALLS BENIMODO BENIPARRELL BENISANO BETERA BONREPOS I MIRAMBELL BURJASSOT BUÑOL CALLES CAMPORROBLES CANALS CANET D'EN BERENGUER CARCAIXENT CARLET CARPESA CASINOS CASTELLO DE RUGAT CATADAU CATARROJA CHELVA CHESTE CHIVA CORBERA CULLERA DAIMUS DOMEÑO EMPERADOR ESTIVELLA ESTUBENY FAURA FOIOS GANDIA GENOVES GILET GODELLA GODELLETA GUARDAMAR DE LA SAFOR HIGUERUELAS L'ALCUDIA DE CRESPINS L'ELIANA L'OLLERIA L'ENOVA LA FONT D'EN CARROS LA POBLA LLARGA LA POBLA DE FARNALS LA POBLA DE VALLBONA LA POBLA DEL DUC LLAURI LLIRIA LLOMBAI LORIGUILLA MACASTRE MANISES MASSALFASSAR MASSAMAGRELL MASSANASSA MELIANA MIRAMAR MISLATA MOGENTE - MOIXENT MONCADA MONSERRAT MONTROY MUSEROS NAQUERA NOVELE - NOVETLE OLIVA OLOCAU ONTINYENT PAIPORTA PATERNA PEDRALBA PETRES PICANYA PICASSENT POLINYA DE XUQUER PUERTO DE SAGUNTO PUIG PUÇOL QUART DE POBLET QUART DE LES VALLS RAFELBUÑOL - RAFELBUNYOL REAL DE MONTROI REQUENA RIBA - ROJA DE TURIA ROCAFORT SAGUNTO SAN ANTONIO DE BENAGEBER SEDAVI SEGART SERRA SILLA SUECA TAVERNES BLANQUES TAVERNES DE LA VALLDIGNA TORRENT TORRES TORRES TUEJAR TURIS UTIEL VALENCIA VILAMARXANT VILLANUEVA DE CASTELLON VILLARGORDO DEL CABRIEL VINALESA XATIVA XERACO XIRIVELLA __TOLEDO__ TOLEDO __TERUEL__ ALCALA DE LA SELVA MONTERDE DE ALBARRACIN MORA DE RUBIELOS RUBIELOS DE MORA VILLASTAR __TARRAGONA__ AMPOSTA BENIFALLET COMARRUGA CUNIT EL VENDRELL L ARBOÇ L' AMETLLA DE MAR MARGALEF TARRAGONA VILA - RODONA __SEVILLA__ ALCALA DE GUADAIRA ALCALA DEL RIO BOLLULLOS DE LA MITACION BRENES BURGUILLOS CAMAS CARMONA CASTILBLANCO DE LOS ARROYOS CASTILLEJA DE LA CUESTA CORIA DEL RIO DOS HERMANAS EL CASTILLO DE LAS GUARDAS EL RONQUILLO EL VISO DEL ALCOR ESPARTINAS GELVES GUILLENA MAIRENA DEL ALJARAFE MONTEQUINTO PALOMARES DEL RIO PILAS SALTERAS SAN JOSE DE LA RINCONADA SAN JUAN DE AZNALFARACHE SANLUCAR LA MAYOR SEVILLA TOCINA TOMARES UMBRETE VILLANUEVA DEL ARISCAL ÉCIJA __SEGOVIA__ MARUGAN __SALAMANCA__ CANDELARIO CARBAJOSA DE LA SAGRADA CERECEDA DE LA SIERRA FLORIDA DE LIEBANA GUIJUELO IRUELOS MOGARRAZ MOZARBEZ PELABRAVO ROLLAN SALAMANCA SAN CRISTOBAL DE LA CUESTA SANTA MARTA DE TORMES TERRADILLOS VILLAMAYOR __PALENCIA__ PALENCIA __ORENSE__ A RUA CARBALLEDA DE VALDEORRAS LEIRO O BARCO DE VALDEORRAS __MURCIA__ LA MANGA DEL MAR MENOR __MALAGA__ CORTES DE LA FRONTERA FUENGIROLA MANILVA MARBELLA __LUGO__ FOZ QUIROGA __LEON__ ALMAZCARA ARGANZA ASTORGA BARJAS BEMBIBRE BENUZA BORRENES CABAÑAS RARAS CACABELOS CAMPONARAYA CARRACEDELO CARUCEDO CASTROPODAME CONGOSTO CORULLON CUBILLOS DEL SIL DEHESAS ESPINOSO DE COMPLUDO FABERO FOLGOSO DE LA RIBERA LEON LOS BARRIOS DE LUNA MAGAZ DE ABAJO MOLINASECA NOCEDA OENCIA ORELLAN PARAMO DEL SIL PONFERRADA PRIARANZA DEL BIERZO PUENTE DE DOMINGO FLOREZ RIMOR SAN ANDRÉS DEL RABANEDO SAN ESTEBAN DE VALDUEZA SAN MIGUEL DEL CAMINO SAN ANDRES DE MONTEJOS SAN MIGUEL DE LAS DUEÑAS SANCEDO SOBRADO TORAL DE LOS VADOS TORAL DE MERAYO TORENO TORRE DEL BIERZO VALDESAMARIO VALVERDE DE LA VIRGEN VEGA DE ESPINAREDA VEGA DE VALCARCE VILLABLINO VILLADECANES VILLADEPALOS VILLAFRANCA DEL BIERZO VILLAMARTIN DE LA ABADIA VILLAR DE LOS BARRIOS __HUESCA__ PANTICOSA __HUELVA__ AYAMONTE __GRANADA__ ALBOLOTE ALFACAR ALGARINEJO ALHAMA DE GRANADA ALHENDIN ALMUÑECAR ARMILLA ATARFE BAZA BENAMAUREL CAJAR CAPILEIRA CASTELL DE FERRO CENES DE LA VEGA CHAUCHINA CHURRIANA DE LA VEGA CIJUELA COGOLLOS DE LA VEGA CULLAR VEGA DILAR DUDAR GRANADA GUADIX GUALCHOS GUEJAR SIERRA GUEVEJAR HIJAR HUETOR VEGA HUETOR DE SANTILLAN ILLORA JAYENA JEREZ DEL MARQUESADO JUN LA ZUBIA LACHAR LANJARON LAS GABIAS LIMONES LOJA LOS GUAJARES MARACENA MONACHIL MOTRIL OGIJARES OTURA PADUL PELIGROS PEÑUELAS PINOS GENIL PINOS PUENTE PIÑAR PULIANAS QUENTAR SANTA FE SIERRA NEVADA SORVILAN TORRENUEVA COSTA __GIRONA__ AVINYONET DE PUIGVENTOS CASTELLO D'EMPURIES FIGUERES GIRONA LA PERA LLORET DE MAR NAVATA PALAFRUGELL SANT FELIU DE GUÍXOLS SILS TOSSA DE MAR VILAFANT __CUENCA__ ALMODOVAR DEL PINAR BARCHIN DEL HOYO SANTA CRUZ DE MOYA __CORDOBA__ AGUILAR DE LA FRONTERA ALMODOVAR DEL RIO CÓRDOBA EL CARPIO ESPIEL GUADALCAZAR MONTILLA MONTORO PEDRO ABAD POSADAS VILLAFRANCA DE CORDOBA __CIUDAD REAL__ ALMADEN POZUELO DE CALATRAVA __CASTELLON__ ALBOCASSER ALCALA DE XIVERT ALCOCEBER ALFONDEGUILLA ALMAZORA - ALMASSORA ALMENARA ALQUERIAS DEL NIÑO PERDIDO ALTURA ARAÑUEL ARTANA BENASAL BENICARLO BENICASSIM BENICASSIM. BETXI BORRIOL BURRIANA BURRIANA. CABANES CASTELLNOVO CASTELLON - CASTELLO DE LA PLANA CAUDIEL CERVERA DEL MAESTRE CHERT - XERT CHILCHES - XILXES COSTUR JERICA LA VALL D'UIXO MONCOFAR MONTAN MONTANEJOS NULES ONDA OROPESA DEL MAR - ORPESA PEÑISCOLA RIBESALBES SANT JOAN DE MORO SANT JORDI - SAN JORGE SEGORBE SIERRA ENGARCERAN TALES TORREBLANCA TORRECHIVA VILA-REAL VILAFAMES VINAROS VISTABELLA DEL MAESTRAZGO VIVER L'ALCORA __CANTABRIA__ ALFOZ DE LLOREDO AMPUERO ARGOÑOS ARNUERO ARREDONDO BARCENA DE CICERO CABEZON DE LA SAL CABUERNIGA CAMARGO CAMPOO DE YUSO CASTAÑEDA COMILLAS EL ASTILLERO ENTRAMBASAGUAS GURIEZO HAZAS DE CESTO HERAS HERMANDAD DE CAMPOO DE SUSO LAREDO LIENCRES LIENDO LIERGANES LIMPIAS LOS CORRALES DE BUELNA LOS TOJOS MALIAÑO MAZCUERRAS MIENGO PARBAYON PENAGOS PESAGUERO PIELAGOS POLANCO POMALUENGO POTES RAMALES DE LA VICTORIA RASINES RENEDO REOCIN RIONANSA RUENTE RUESGA RUILOBA SAN FELICES DE BUELNA SAN VICENTE DE LA BARQUERA SANTA MARIA DE CAYON SANTANDER SANTOÑA SARON SELAYA TORRELAVEGA TRETO UDIAS VAL DE SAN VICENTE VALDALIGA VILLACARRIEDO VILLAFUFRE VOTO __CADIZ__ ALGECIRAS ARCOS DE LA FRONTERA BENAOCAZ CADIZ CHICLANA DE LA FRONTERA CHIPIONA EL PUERTO DE SANTA MARIA GRAZALEMA JEREZ DE LA FRONTERA LA LINEA DE LA CONCEPCION LOS BARRIOS PRADO DEL REY PUERTO REAL ROTA SAN FERNANDO SAN ROQUE SANLUCAR DE BARRAMEDA __BARCELONA__ BADALONA BARCELONA CANYELLES CASTELLET I LA GORNAL CERDANYOLA DEL VALLES CORBERA DE LLOBREGAT CORNELLA DE LLOBREGAT CUBELLES EL MASNOU EL PAPIOL EL PRAT DE LLOBREGAT ESPLUGUES DE LLOBREGAT GAVÀ GRANOLLERS HOSPITALET DE LLOBREGAT LLINARS DEL VALLES MATARÓ OLERDOLA OLIVELLA SANT CUGAT DEL VALLES SANT JOAN DESPI SANT MARTI SARROCA SANT PERE DE RIBES SANT VICENÇ DELS HORTS SANTA COLOMA DE GRAMANET SITGES TERRASSA VALLROMANES VILANOVA I LA GELTRU VILASSAR DE MAR __BALEARES__ ALCÚDIA ALGAIDA ANDRATX CALVIÀ COSTITX LLUCMAJOR MARRATXÍ MONTUÏRI PALMA DE MALLORCA SELVA __BADAJOZ__ SOLANA DE LOS BARROS ZAFRA __ASTURIAS__ COLOMBRES - RIBADEDEVA PEÑAMELLERA BAJA __ALICANTE__ ALICANTE ALTEA BENIARBEIG BENISSA DENIA ELDA JÁVEA - XÀBIA MONOVAR - MONOVER ONDARA PETRER __A CORUÑA__ MELIDE MIÑO\nPAG 1/322 - TOTAL 3.857 编号


Producciones artísticas en el Egipto grecorromano\nEl seminario sobre producciones artísticas en el Egipto grecorromano ha mostrado evidencias de la confluencia entre las culturas de la Mediterránea a finales del primer milenio antes de nuestra era y en época imperial El pasado martes 27 de noviembre la doctora Núria Torras impartió el seminario «Producciones artísticas […]\nAconsegueix un exemplar de la recent traducció d’articles de Géza Alföldy\nL’ICAC posa a disposició de qualsevol persona interessada un exemplar del llibre Géza Alföldy. Estudios tarraconenses, editat per Diana Gorostidi i publicat per l’ICAC i la URV (2017). Passeu a recollir el vostre exemplar a la seu de l’ICAC (plaça d’en Rovellat, s/n, Tarragona), o demaneu-lo per correu, assumint les despeses d’enviament. Per a més informació, contacteu […]\nEls dies 28, 29 i 30 de novembre té lloc, al Museu Nacional d’Art de Catalunya (Barcelona), el XVI Congrés Nacional de Numismàtica. Els investigadors de l’ICAC Francesc Rodríguez i Imma Teixell hi presenten conjuntament una comunicació titulada «Aproximación al comportamiento numismático en contextos arqueológicos del siglo VII e inicios del VIII de Tarraco», dijous […]


Sulfat ecològic bio-idèntic de condroitina i vegà | Implicarte\nSulfat ecològic bio-idèntic i vegà de condroitina\nEl sulfat ecològic bio-idèntic i vegà és un ingredient present a la nostra elit holística multivitamins.\nEl laae laboratori és un dels primers laboratori del món a utilitzar en els seus suplements dietètics un ingredient eficaç sobre l’esfera articular que té les següents característiques:\nProcés de fabricació no contaminant (fermentació bacteriana )\nAbsència d’ús de matèries primeres animals (sense problemes ètics)\nbio-idèntic a la condroitina humana que es troben a les nostres articulacions (eficiència superior)\nEls problemes de sulfat de condroitina o glucosamina de sulfat animal\nDe fet, el clàssic sulfat de condroitina que normalment es troba en els suplements dietètics es fa a partir dels residus de la pesca intensiva de Crustacis o residus de bestiar boví intens o porcí. Per descomptat, significa que no és compatible amb una dieta vegetariana o vegana, però, sobretot, aquestes matèries primeres semblen molt problemàtiques d’un tema general: és impossible saber exactament on s’han aixecat o capturat els animals. No podem saber en quines condicions s’han elevat. A més, això planteja qüestions sobre el risc per a la salut: pregar, etc.\no, el principi de suplements dietètics com el sulfat de condroitina o el sulfat de glucosamina és aportar a les nostres molècules naturals juntes ja presents als nostres teixits (n -acetylgalactosamina i àcid glucurònic) per millorar la mobilitat articular i reduir els dolors. Malauradament, els animals de cria intensius de cria intensa tal com es mostra regularment en els vídeos filmats a Internet en escorxadors i revelant animals malalts que lluiten per aixecar-se. Com podem esperar que la condroitina o la glucosamina eficaç de les articulacions animals en la mala salut? Això no té sentit ! Així, els usuaris de suplements alimentaris de glucosamina i / o condroitina sovint no veuen molt beneficis amb aquests ingredients o beneficis que varien substancialment depenent dels lots. Aquest problema també s’ha identificat en estudis científics en què aquests productes extrets dels animals s’utilitzen sovint. Els resultats són de vegades positius i, de vegades, negatius, com mostra els principals llocs de notícies públiques amb articles a les conclusions de vegades radicalment oposades a un mes a l’altre.\nLa nostra condroitina sulfat bio-idèntic vegetarià i vegà\nPer resoldre totes aquestes qüestions, el Laboratori de la Unae utilitza una nova condroatina de sulfat de sulfat bio-idèntica amb totes les dietes o religioses que, a més de ser més saludables per al planeta, també és significativament més eficient.\nLes anàlisis tècniques realitzades en el nostre ingredient han destacat:\nun pes molecular molt baix (7200A), que permet una absorció molt alta, mesurada al voltant del 45% en comparació amb una condroitina Sulfat d’animals.\nuna sulfació majoritària a la sisena molècula d’acetilgalactosamina en més del 75%, és a dir, exactament com la condroitina humana. Per això parlem de sulfat bio-idèntic de la condroitina.\nuna absència de pesticides o metalls pesants.\nsense toxina (sense prió o patogen).\nAquest ingredient excepcional es troba a la nostra multivitamínica holística 11 en 1 Elite.\nNo Chondroitin Hidroclorur, sulfat de glucosamina o acetilglucosamina?\nHi ha altres ingredients utilitzats per actuar sobre l’àmbit de l’esfera: la glucosamina de la hidroclorur, el clorhidrat de condroitina o la n-acetilglucosamina.\nTots aquests ingredients tenen els mateixos problemes que els exposats més alts, a més, menys eficiència. De fet, la glucosamina i la condroitina s’utilitzen sovint conjuntament en suplements dietètics, però els estudis científics no han mostrat un efecte additiu superior d’aquests dos ingredients. Això vol dir que es pot prendre una barreja o una barreja, però la barreja no serà més gran que un dels dos ingredients que es prenen sols, sempre que la dosi total utilitzada sigui suficient. Per això, la nostra dosi de sulfat de condroitina no animal és la més alta autoritzada per les autoritats sanitàries: 900 mg! Combinat amb la qualitat de l’ingredient, això garanteix els efectes convincents.\nTingueu en compte que diversos estudis suggereixen que la condroitina té un efecte antiinflamatori més profund i més durador que diferent de la glucosamina; Per això, no oferim glucosamina en cap forma.\nDescobriu elit, primer multivitamínia holística i multivitamínica més completa mai dissenyada:\nReferències: volpi n, mantovani v, galeotti f, bianchi d, straniero v, valoti e, miraglia N. Bioavailació oral i farmacocinètica de NonNimal Sulfat de condroitina i els seus constituents en voluntaris masculins sans. Clin Farmacol Drug Dev. 2018 Jul 24.\nSingh ja, NOorboochi S, MacDonald R, Maxwell LJ. Condroitina per a l’osteoartritis. Cochrane Database System Rev. 2015 28 de gener; 1: CD005614.\nprevious post Maracujá, Chinola, fruit de la passió; Sigui el que l’anomeneu, és una fruita apassionada.\nnext post És hora de treure les nostres plantes


FELIP MARTÍ-JUFRESA et ANTONI MORA – Postfaci Polifònic a El Monolingüisme de l’altre – revue ITER\nFelip MARTÍ-JUFRESA et ANTONI MORA , « Postfaci Polifònic a El Monolingüisme de l’altre », Traduire Derrida aujourd’hui, revue ITER Nº2, 2020.\nAquest text va ser escrit per acompanyar la traducció catalana del llibre de Jacques Derrida El monolingüisme de l’altre (Barcelona, Universitat de Barcelona, 2017). Però Éditions Galilée negà els drets a la traducció si s’hi inseria cap altre escrit, de manera que va quedar inèdit. Aquí se n’ofereix una versió reduïda, traduïda del català.\n«Si bé és cert que hi ha (en la llengua xinesa) un caràcter d’escriptura que indica a la vegada home i dos, és fàcil de reconèixer en l’home aquell que és sempre si mateix i l’altre, la dualitat feliç del diàleg i la possibilitat de la comunicació. Però és menys fàcil, més important potser, de pensar home, és a dir també dos, com la distància [écart] a la qual manca la unitat.»\nMaurice Blanchot (Le pas au-delà)\nEL CONCEPTE DE PROPIETAT\n—Caldria començar, al meu parer i si t’hi avens, encarant el concepte mateix de propietat.\nQue la llengua no és objecte de propietat vol dir abans de qualsevol altra cosa el següent: que no és objecte de compra-venta, que no pot ser una mercaderia. Entenguem-nos: la llengua com a tal. Que no tinc cap llengua, que no puc dir que cap llengua sigui la meva, vol dir que la llengua no és una mercaderia. Puc convertir els meus coneixements de qualsevol llengua en mercaderia, evidentment: hi ha un mercat de llengües com hi ha un mercat de llengües de vaca. Però no puc comprar (ni vendre, és clar) cap llengua com a tal i demanar un lloguer, per exemple, a tot aquell que la vulgui utilitzar, prohibir-ne l’ús a tot aquell que no pugui o vulgui pagar el preu fixat o atacar en justícia els morosos.\n—No puc evitar les suors i el neguit en pensar que això pugui esdevenir real algun dia.\n—T’ho imagines –«imagina-te’l, figura’t algú que posseís el francès. El que se’n diu el francès»…– t’imagines el malson, duria per títol La privatització de les llengües.\n—Imagino, retrospectivament, fins a quin punt la privatització de la terra que vivim, per exemple, va poder aparèixer com un malson comparable als ulls i les orelles de col·lectius humans difunts.\n—Les llengües tindrien, doncs, efectivament, un propietari (o un conjunt de propietaris, els accionistes d’una llengua…). Algú podria dir, literalment, sense metàfores, ni violències conceptuals de cap ordre, «Hola, bona tarda, et presento la meva llengua. T’agrada? Et faria servei? Doncs si vols saludar-me o enviar-me a pastar fang en la meva llengua, m’hauràs de pagar un tant per paraula o llogar tota la llengua per un cert lapse de temps. Haig de dir-li que la segona opció li resultarà més econòmica. Miri, aquest mes tinc unes ofertes increïbles: pel mateix preu del lloguer de la llengua en horari nocturn, li regalem una hora d’utilització en hora punta, de 9 a 10 del matí o de 6 a 7 de la tarda», o encara «Aquesta és la meva llengua. Sí, sí, aquesta, aquesta amb la qual li dirigeixo ara la paraula. I si vol utilitzar-la… haurà de passar per caixa, per La Caixa, per ser encara més exactes». La Caixa de Pensions, per exemple, s’hauria apropiat el català –recordes aquella vella història de l’acumulació originària de capital? Sí, home sí, allò que explica aquell senyor de la barba grisa, segons qui tot capital es fonamenta d’una manera o altre en un acte d’apropiació pura i dura, externa al funcionament del mercat mateix segons les regles del qual aquest capital pretén després regir-se i legitimar-se…–, La Caixa de Pensions s’hauria apropiat el català, deia –quin mal negoci, per cert–, i li llogaríem l’ús de la llengua amb contractes mensuals o per paraula emprada. Hi hauria inspectors de llengua equipats amb les tecnologies de tele-control més sofisticades que en sentir parlar català a un parlant sospitós d’estar utilitzant la llengua de gorres, podria demanar-li o tele-demanar-li legalment els papers o la targeta que acreditaria el pagament actualitzat del lloguer.\n—Podríem, però, introduir una versió menys monopolista d’aquesta ficció, més comparable així a allò que hem fet amb la terra, per exemple. En aquesta versió la mercaderia-llengua hauria estat dividida en moltes parts i posades al mercat com a tals. No caldria ser propietari d’una llengua sencera, hom podria tenir en propietat només els adjectius o part dels adjectius, els adverbis, unes quantes preposicions, els noms o, evidentment, els verbs que suposo que seria una de les parcel·les més ben valorades i més buscades. I hi hauria moltes baralles, molts conflictes entre propietaris per decidir si aquest verb nominalitzat és meu o és teu, o si aquest participi passat és ja només un adjectiu o no, molta jurisprudència i fins i tot una branca del dret mateix. El curs de les diferents empreses propietàries dels conjunts o subconjunts lingüístics es podria seguir a la borsa, i un bon dia hom es llevaria i escoltaria a la ràdio o llegiria a Internet que els adjectius s’han enfonsat i que corre gent desesperada pels carrers pensant que tot s’ensorra.\n—Suposo que aquells que es dediquen més sovint, i per tant més destrament, a la creació de ficcions, a aquestes ficcions que anomenem precisament de ciència-ficció, ja deuen haver donat corda a aquesta possibilitat i construït tot tipus de guions, arguments i escenaris al seu voltant. Si en conegués alguna, m’hi referiria gustosament. Si en coneixes alguna, no dubtis a dir-m’ho. Derrida, pel que jo sé, no fa referència a aquesta possibilitat fins avui mai efectuada, posada en pràctica, que jo sàpiga, per cap col·lectiu humà. Per ara, la llengua (o algun dels seus components), com a tal, no pot ser meva, ni teva, ni seva, no és de ningú, no cal pagar a ningú els drets d’utilització, tothom hi entra i en surt, en aquest sentit, amb total llibertat. Això no vol dir, com ja he dit, que per entrar-hi, per aprendre a entrar-hi, a les portes (difícilment comptabilitzables) de cada llengua, no s’hagi organitzat un mercat (abundant per a algunes, indigent per a la majoria d’altres) que permet a força gent, com se sol dir, “guanyar-se la vida”.\n—Però Derrida, de tot això, no en parla. Quan esmerça esforços per pensar i exposar per què no podem dir amb propietat que una llengua ens pertany, no està pensant en aquesta propietat, en el concepte modern per excel·lència de propietat, el més lligat a la metafísica que pressuposa la físico-matemàtica, l’economia i el dret moderns.\n—Tampoc no pot estar pensant en el concepte de propietat lligat al simple ús que fem de les coses, a aquell «valor d’ús» del qual parlava Karl Marx, perquè aleshores les seves reflexions no tindrien cap sentit. Si estigués dient que no podem dir amb propietat «aquesta llengua és la meva llengua», pressuposant un sentit de propietat anàleg al que pressuposem quan diem, per exemple, tornant del lavabo en un bar «aquesta cadira és la meva», o en un sopar més o menys multitudinari «perdona, però aquest got és el meu», aleshores no tindria cap sentit que digués que la llengua francesa no era la seva, ja que, alhora, ens diu que no n’emprava, bàsicament, cap altra.\n—Et segueixo, sí, vull dir que d’acord, però… Em quedo amb aquest últims exemples que em poses, tan gràfics. En un bar, torno a la “nostra” taula i m’assec novament en aquesta cadira que (no) és la meva, i a un contertulià li dic ep, que aquest (no) és el meu got. Després sortirem tots plegats del bar sense endur-nos ni la cadira ni el got que hem emprat. La llengua, com a tal, no és de ningú. Quan ets jove, gaudeixes, gairebé sense adonar-te’n, parlant amb uns girs i uns mots que els “teus” grans no fan servir, però a mesura que ets tu qui et fas gran veus com són els més joves que empren uns mots i uns girs que entens perfectament però que tu no uses. Si t’estàs convertint en un vell malcarat remugaràs que aquest jovent l’està fent malbé, aquesta llengua que només tens i que no és la teva.\n—En suma, el concepte de propietat alhora pressuposat i qüestionat pel motiu que obre i organitza El monolingüisme de l’altre (“només tinc una llengua, però no és pas la meva”) no és ni el sentit jurídicoeconòmic lligat a la invenció de la propietat privada (meu és allò que puc vendre legalment), ni el concepte merament instrumental lligat a l’ús, a l’habitud, al costum de fer això o allò amb això o allò i al saber que aquest ús suposa.\n—Per poder dir que tot i el seu domini evident de la llengua francesa, aquesta llengua no és la seva, Derrida ha d’estar donant el seu vist-i-plau a un concepte de propietat que després mirarà de rebutjar. Si del que es tracta és de desfer aquest concepte de propietat, i desfent-lo desfer-se’n, no hauria estat molt més efectiu dir precisament que aquella llengua era la seva llengua tot i no ser «la seva»? No hagués estat molt més eficaç això, ja que, com diu la bona tradició dialèctica i ens recorda Rubert de Ventós, «només se supera allò que se supleix»? No hagués estat aquesta una manera de posar ja en marxa un concepte alterat de propietat? Per què Derrida se sent obligat a concedir a aquest concepte de propietat tant de pes, tanta realitat?\n—Per avançar en aquesta direcció, la pregunta que ens hauríem de fer hauria de ser més aviat la següent: quin fenomen compleix els requisits del concepte de propietat que Derrida pressuposa i rebutja en la seva relació a la llengua francesa? Amb quin tipus de coses Derrida establia aquesta relació de propietat que només podia establir negativament amb la (no)seva llengua? Si establir aquesta relació amb la llengua està, sempre, fora de lloc, tot i constituir-ne negativament, sempre, l’experiència, aleshores amb què Derrida hagués concedit la justesa o l’adequació d’aquesta relació? Sabem què en pensava o què n’hagués hagut de pensar de l’expressió «la meva vida», seguint la lògica del Monolingüisme de l’altre?\n—Què n’hauria pensat Derrida de la següent frase amarada de tautologia de Lluís Maria Xirinacs: «La meva vida és meva»? Hauríem d’oposar a aquesta declaració de propietat una mena de frase que miraria de clonar la frase inaugural del discurs del llibre que hem traduït? Podria ser quelcom com ara: “Sí, només tinc una vida, ara bé, no és la meva” o, una mica més variada, “La meva vida no és meva, tot i ser l’única que tinc”. Ens pot donar la relació de cadascú a la vida un model per pensar el concepte de propietat que pressuposa negativament Derrida en la seva experiència de la llengua en general? O hem de pensar, més aviat, que l’experiència derridiana de la llengua és un model de vida, una manera de viure la relació a qualsevol cosa i que, per tant, res, cap contingut d’experiència pot ser pròpiament anomenat meu, seguint la lògica del Monolingüisme de l’altre? L’experiència de la llengua en general que proposa Derrida seria, aleshores, un model per l’experiència en general, per pensar una experiència de l’experiència en general. Quin nom i quina tradició tindria aquesta experiència de l’experiència?\n—No se n’hi va dir theoria d’aquesta manera d’heure-se-les amb qualsevol cosa i ironia o escepticisme a “l’exercici espiritual”, al mètode o camí per assolir aquesta posició o postura?\n—Escolta què en diu Vincent Descombes de l’escepticisme (Le raisonnement de l’ours, Seuil, Paris, 2007, p. 75):\n“A les classes de filosofia hom es representa alegrament l’escepticisme com una teoria del coneixement. Tanmateix, històricament, els pensadors escèptics no es mostren tant preocupats per arribar a certituds cognoscitives sinó més aviat per alliberar-se de tota dependència exterior. […] Reduir tota cosa a una aparença és, pel filòsof escèptic, una manera de conquerir una posició de desarrelament [détachement]. La fita profunda és gaudir de la llibertat d’algú que no se sent concernit per coses insignificants.”\nI una mica més tard (p. 77) continua així:\n“Tanmateix, el personatge escèptic que trobem en les pàgines dels filòsofs, en general, no és aquest heroi ascètic de la moral eremítica, sinó més aviat una criatura de ficció que rep l’encàrrec d’un filòsof racionalista de formular el repte escèptic amb una finalitat purament metodològica, de tal manera que es pugui desempallegar de totes les seves opinions mal garantides, de tots els seus prejudicis. Es tracta per ell de practicar el dubte en vistes a atènyer un fonament inamovible. El repte escèptic és un repte que el racionalista es llança a ell mateix per atènyer una posició radical.”\n—Jo crec que aquest “desarrelament” i aquest “desempallegament” com a eina o via emprada pel filòsof racionalista “per atènyer una posició radical” ens dóna una molt bona pista per entendre el gest derridià que travessa no només aquest escrit que hem traduït, sinó la seva manera de pensar, en això perfectament clàssica. Com bé diu Derrida, la seva peculiar relació amb l’única llengua que va parlar correntment i amb la qual es parlava a si mateix esdevé, gràcies al fet de viure aquesta relació com una sort i no com una desgràcia (un fet que no va saber explicar-se mai del tot, segons ens diu Derrida mateix), el model per mirar de desempallegar-se d’aquella mena de relació amb la llengua en general que la seva experiència mateixa de la llengua pressuposa i que anomena propietat. El que afirmo és que aquesta relació esdevé el model per mirar de desempallegar-se de tot un mode de ser, de tota una manera de heure-se-les amb les coses, amb els fenòmens, amb la presència en general.\n—Per què no ens divertim una estona multiplicant la frase-tema –per dir-ho en termes musicals– del llibre traduït canviant només el contingut d’experiència a veure si la cosa rutlla, a veure si podem pensar aquesta experiència de la llengua com a experiència de l’experiència en general?\n—Som-hi, doncs, a veure on ens porten totes aquestes variacions del tema.\n—La primera variació ja l’hem composta unes línies més amunt. Continuem? “Només tinc una casa, ara bé, no és la meva”; “només tinc un amic, ara bé, no és el meu”; “només formo part d’una espècie animal, ara bé, no és la meva”; “només tinc un gos, ara bé, no és el meu”; “només tinc un país, ara bé, no és el meu”.\n—“Només he escrit un llibre, ara bé, no és el meu”; “només tinc un fill, ara bé, no és el meu”; “només tinc una feina, ara bé, no és la meva”; “només tinc una mare, ara bé, no és la meva”; “només tinc un cos, ara bé, no és el meu”, etc.\n—L’estructura de l’experiència diria “només tinc un…, ara bé, no és el meu”. Però, en el fons, diria que la primera premissa no cal, no és del tot rellevant, o es pot generalitzar encara més. El fet que allò que es digui tenir, posseir, a què es digui pertànyer, sigui únic només augmenta el grau de paradoxalitat del lema, fa que sorprengui més, però, ben mirat, el sentit de la frase de Derrida seguiria sent el mateix si en comptes de dir “només tinc una llengua”, digués “tinc 173 llengües, ara bé, no són les meves” o, com suggereix ell mateix, “tinc totes les llengües hagudes i per haver, ara bé, no són les meves”; o encara, “tinc totes les vides hagudes i per haver, ara bé, cap d’elles és la meva”. L’estructura de l’experiència en qüestió s’hauria, doncs, de verbalitzar més aviat de la següent manera: “tinc…, ara bé, no és el meu”. O encara més refinadament: “tinc…, ara bé, no és meu”.\n—Tot sembla apuntar cap a la idea d’exercici. Diria que el gest que governa aquest llibre és un exercici filosòfic, el sentit del qual no és epistemològic, sinó propedèutic. Més que un contingut conceptual, el que Derrida ens lliura és un model d’ètica fenomenològica, un model de gimnàstica per desempallegar-nos de certa manera de relacionar-nos amb les coses, de fer-les aparèixer, una manera de viure les coses tal que aquestes queden categoritzades segons un ordre de pertinença, des de graus màxims a graus mínims, del “només-meu” al “gens-meu”. El sentit d’aquest discurs seria, doncs, performatiu, com es diu; seria l’exercici necessari, però insuficient, per tal d’establir una nova mena de relació amb el que passa i ens passa, amb el que em constitueix. No es tractaria d’enviar a dida les llengües, els altres, la vida, els gossos, les cases, els amants, els fills, les mares, els països, la humanitat o l’ésser mateix. Es tractaria de fer-s’hi altrament, de modificar la nostra manera de ser amb el ser, d’estar en el ser, de modificar la nostra arxiposició. I un cop assolida aquesta posició, això hauria d’implicar l’invent d’una altra manera de fer les coses, d’una altra política, en definitiva, d’una altra manera de viure…\n—“Psicologitzar” Derrida? És aquesta la nostra lectura?\n—Més aviat Apprendre à vivre enfin… Aprendre finalment a viure. Ves per on, quin projecte filosòfic més clàssic. Escolta aquest text, per exemple, hi parla del que pretenia fer en el llibre que hem traduït. El trec de De quoi demain… (Fayard/Galilée, 2OO1, p. 155):\n«Com trobar el bon límit entre la reafirmació de la nació –no tinc res contra aquest terme–, i el nacionalisme, que és una forma molt moderna del combat per la supervivència, i àdhuc l’expansió de l’Estat-nació? El nacionalisme, avui, sempre és un Estat-nacionalisme, una reivindicació zelosa, és a dir gelosa, venjativa, per a una nació constituïda en Estat sobirà. Les dificultats comencen aquí, però no estic segur que un nacionalisme no operi ja, per discret que sigui, en el llindar mateix de la més simpàtica consciència nacional, de la més innocent afirmació de pertinença a tal o qual comunitat nacional, cultural, lingüística. D’aquí la dificultat de fugir del nacionalisme. Però, se n’ha de fugir? No l’hauríem, més aviat, com estaria temptat de pensar i com he intentat de dir-ho enjondre (especialment a L’autre cap i a Le monolingüisme de l’autre), de dirigir vers una altra experiència de la pertinença i una altra lògica política?»\nNo t’amoïnis, ni m’amoïnis: no tinc cap ganes de parlar de nacionalisme. És més, et prego que no ho fem. Imagino molt bé la mena de lector que ja ha obert aquest llibre i ha començat a llegir aquest prefaci pensant que només hi trobaria disquisicions de “nacionalistes catalans”, com diuen despectivament. No els hi donaré aquest plaer.\nEs tracta només aquí de recollir l’estructura del gest que fa Derrida i veure com el lloc que en aquest text ocupa el nacionalisme, en d’altres texts l’ocupen molts altres conceptes: hospitalitat, perdó, raó, messianisme, democràcia, sobirania, psicoanàlisi… La recurrència obsessiva de l’adjectiu altre en la seva obra, sobretot a partir d’un cert moment, no és índex d’una altra cosa. És el nom o la traça d’aquest esforç, d’aquesta voluntat de migració conceptual, el qual pressuposa un exili conceptual previ. Aquest exili és la suspensió del saber en el qual hom es trobava instal·lat, és a dir, el “desarrelament” del qual parlàvem abans arran del text de Descombes, el qual pren en Derrida la forma de les frases que he assenyalat anteriorment. Derrida acostuma a començar el seu pensament barrejant les cartes, desfent les diferències establertes (“la tradició diu que X és A i Y és B, però com podeu observar X també és B i Y també és A”). Ara bé, aquest gest, a la base de tots els crits dels seus detractors que només veuen en el seu pensament aquest moment introductori (que només llegeixen les primeres pàgines?) i que per això l’acusen de barrejar-ho tot, d’enterbolir l’enteniment en comptes d’ajudar-nos a veure-hi més clar, aquest gest, dic, és sempre només el pas previ, el gest inaugural que li permet posar-se en situació d’exili (“desterritorialitzar-se”, dirien els deleuzians) per tal de posar-se a caminar vers aquell altre concepte de X o Y en el qual desitjaria poder reinstal·lar el pensament (els deleuzians ara haurien dit “reterritorialitzar”).\n—En aquest sentit hauríem de comentar la recepció derridiana d’un dels trets del concepte d’existència heideggerià més estretament lligats a aquesta qüestió de la propietat i l’apropiació. Em refereixo a aquella famosa Jemeinigkeit que podem mirar de traduir provisionalment per l’en-cada-cas-mevitat de l’existència. Ho dic perquè, tot i que la frase de Xirinacs crec que va en aquesta direcció, el concepte de vida ens dirigeix precisament vers aquell aspecte de l’existència que no és en cada cas meu, sinó de tot allò que viu, de tota cuca viva. Crec que acabaríem de demostrar que el gest que Derrida fa en aquest text és practicable tant a la llengua com a qualsevol altre cosa, si mostréssim com el podem fer respecte a aquell aspecte de l’existència més rabiosament lligat a aquest concepte de propietat, a allò que no només és meu, sinó que només pot ser meu i de ningú més. L’en-cada-cas-mevitat de l’existència implica el concepte més hiperbòlic de propietat que podem pensar. Car l’existència és l’aspecte o la dimensió essencialment incol·lectivitzable de l’ésser: el nom de la singularitat de l’ésser.\n—Si la memòria no em falla, em sembla que això que demanes ho trobaràs en un text que Derrida va publicar gairebé al mateix temps que El monolingüisme de l’altre, nou mesos abans, cosa que ja podries interpretar com un indici que tendiria a confirmar la teva tesi. El text es diu Apories i fou pronunciat primerament com a conferència el 15 de Juliol de 1992, és a dir, tres mesos després de la primera versió oral de El monolingüisme de l’altre. Escolta com presenta el tema de la conferència al començament del text (Apories, Galilée, 1996, p. 18-19):\n«Es tracta, doncs, de pensar el principi mateix de la gelosia com a passió primitiva de la propietat i com a cura del propi, de la pròpia possibilitat, per a cadascú, de la seva existència. De l’única cosa de la qual podem testimoniar. Com si d’entrada es pogués estar –o no estar– gelós de si mateix, fins a morir-ne. Hi hauria, doncs, segons Sèneca una propietat, un dret de propietat sobre la seva pròpia vida. La frontera (finis) d’aquesta propietat seria més essencial, més originària i més pròpia, en suma, que les de qualsevol altre territori al món.»\nSi del que es tracta és de desarrelar-se, de desempallegar-se d’aquest concepte de propietat que duríem enganxat a la nostra experiència com si fos un concepte-xiclet transcendental, aleshores els primers i últims esforços, la roca dura que haurem de picar, els haurem de dirigir contra aquesta relació hiperbòlica de propietat que tendim a tenir cadascú amb si mateix. En aquest sentit, convindràs amb mi, l’esforç que haurem de desplegar per acceptar com a virtut l’alteritat de la llengua pròpia serà un joc de nens comparat amb l’esforç que haurem de desplegar per acceptar com a virtut l’alteritat de l’existència pròpia. Haurem, per cert, de fer prova d’especial honestedat intel·lectual quan es tracti de posar sobre la taula tots els fenòmens lligats a la vivència rabiosa i gelosa d’aquesta propietat hiperbòlica de l’existència, seguint el model de la relació d’apropiació indeguda de la llengua dita pròpia.\n—Deixa’m que faci ara referència, molt breument, a un text de Rosa Luxemburg que ens obligaria a pensar el tema del llibre des d’unes coordenades diferents, però al meu parer benvingudes. Si del que es tracta és de saber pensar amb justesa i justícia aquesta, per a nosaltres (membres ben amarats d’ideologia liberal d’una societat capitalista), estranya col·lectivitat de la llengua, no ens hauria d’estranyar que hàgim de pensar alhora la relació d’aquesta col·lectivitat amb la vella qüestió de la propietat col·lectiva de la terra. Si tinguéssim més temps, ens hauríem de tornar a endinsar en aquest vell terreny fangós i empantanegat, camp de les pitjors associacions. Perquè, si no ens hi endinséssim, el risc que correríem segur que seria el més perillós de tots. ¿Des d’on podem pensar avui una relació amb les coses altra que la relació de propietat, sinó des de la relació de (no)propietat que defineix encara avui la nostra relació amb les llengües? Potser si sabéssim pensar bé aquesta relació, podríem pensar una altra manera de relacionar-nos els uns amb els altres i els uns amb les coses. Del sentit que siguem capaços de donar a aquesta propietat col·lectiva, un sintagma que –com deia Derrida d’un altre sintagma, sobirania condicional– ja desconstrueix el concepte de propietat, podria dependre’n, simplement, la possibilitat per a l’espècie humana de viure. Escoltem aquest text (Rosa Luxemburg, Introduction à l’économie politique, Smolny, Toulouse, 2008, p. 201) i deixem-ho córrer:\nQuan el 1873, a l’Assemblea nacional francesa, es decidí el destí dels pobres àrabs d’Algèria mitjançant una llei que instaurava per la força la propietat privada, no s’hi cessà de repetir, en aquesta Assemblea on retrunyia encara la covardia i la fúria mortífera dels guanyadors de la Commune, que la propietat comuna primitiva dels Àrabs havia de ser destruïda a qualsevol preu “com a forma que alimenta en els esperits les tendències comunistes”\nTrobo, si més no curiós, que Derrida no faci referència a aquesta llei en el seu text. Entre aquesta llei i el decret Crémieux només hi ha tres anys de diferència, i la Comuna de París entremig: 1870, 1871 i 1873. En fi, deixem-ho per un altre dia…\nADDENDA: DE LA LINGUFILIA\n—No trobes que ens caldria ara qüestionar l’obvietat d’aquest amor vers la llengua. No té un costat estrany això, d’on ve aquesta lingufilia, aquesta filo-logia? Què dimonis estem dient quan diem que ens estimem una llengua? Quin sentit pot voler tenir aquest amor? D’on ve aquest desig d’estimar una llengua, de sentir amor per una llengua si no és una forma de narcisisme per element o objecte interposat? Què és el que estem estimant exactament? I no trobes que el mestre de la sospita, el valent i coratjós desconstructor fa figa en aquest punt, que no qüestiona prou totes aquestes declaracions d’amor que fa a la llengua francesa? En l’última entrevista que va concedir abans de morir, i que van publicar pòstumament amb l’estrany títol Aprendre a viure finalment (Galilée, 2005), Derrida torna a declarar-se líricament a la llengua francesa, i ens dóna alguna pista per mirar de respondre a aquesta qüestió. Escoltem la seva resposta a la pregunta de Jean Birnbaum:\n«—En El monolingüisme de l’altre (Galilée, 1996), arriba a presentar-se, irònicament, com el « darrer defensor i il·lustrador de la llengua francesa »…\n—Que no em pertany, tot i que sigui l’única que « tingui » a la meva disposició (i encara!). L’experiència de la llengua, certament, és vital. Mortal, doncs, res d’original en això. […]\nI de la mateixa manera que estimo la vida, i la meva vida, estimo allò que m’ha constituït, l’element mateix del qual és la llengua, aquesta llengua francesa que és l’única llengua que em van aprendre a cultivar, l’única també de la qual em pugui dir més o menys responsable.\nVet aquí per què hi ha en la meva escriptura una manera, no diré perversa, però sí una mica violenta, de tractar la llengua. Per amor. L’amor en general passa per l’amor de la llengua, que no és ni nacionalista ni conservador, però que demana proves [preuves]. I passar proves [épreuves]. No es fa el què a un li dóna la gana amb la llengua, aquesta ens preexisteix i ens sobreviu. Si s’afecta la llengua d’alguna cosa, s’ha de fer de manera refinada, respectant irrespectuosament la seva llei secreta. És això, la fidelitat infidel: quan violento la llengua, ho faig amb respecte refinat, creient respondre així a una injunció de la llengua mateixa, lligada a la seva vida, a la seva evolució. No llegeixo sense somriure, i de vegades amb menyspreu, aquells que creuen violar, sense amor, precisament, l’ortografia o la sintaxi « clàssiques » d’una llengua francesa, amb cara de donzells amb ejaculació precoç, mentre la gran llengua francesa, més intocable que mai, se’ls mira esperant el següent. Descric aquesta escena ridícula de manera una mica cruel a La carta postal (Flammarion, 1980).»\n—Evidentment, aquesta declaració d’amor a allò que “m’ha constituït” és un gest que fa exactament el contrari que la desconstrucció, que o és una malfiança implacable d’allò que “m’ha constituït” –si vols: d’allò que “ens ha constituït”, començant per la llengua– o no és res. Fas una cita llarga, però per ser justos amb el context, cal pensar que això ho declara un home malalt, que gairebé anuncia la seva agonia. Llavors, no sé si se li ha de tenir tant en compte, la declaració d’amor a allò que “m’ha constituït” per part de qui se sap greument malalt. Però la declaració d’amor a la llengua francesa, vorejant la novel·la rosa, ja la tenim a El monolingüisme de l’altre! També es pot capgirar el sentit d’aquesta declaració, i veure-la com una manera de mostrar-se feble davant l’implacable monolingüisme, per part de qui, al cap i a la fi, se sent estrany, estranger, d’aquesta llengua, d’aquesta cultura francesa. Lévinas va fer declaracions amoroses no ja a la llengua, sinó a la pitjor política francesa. ¿Declaracions de colonitzat feliç, d’esclau agraït? En tot cas, confessions implícites d’un desarrelament profund i de cert temor a això que molt bé en diem alienació, però l’alienació aquí seria la de qui, malgrat tot, però també per feblesa, i per trepitjar un terreny sempre insegur, declara l’amor al colonitzador, al Senyor. Finalment, declarar l’amor a una llengua és un acte de reconeixement d’alienació: és dir que aquesta llengua, en el més sobtant dels casos l’única que parles, no és la teva.\n—És estrany que en el moment de reconèixer la versatilitat o la diferència del text de Derrida amb la màquina desconstructiva a la qual s’ha associat el seu nom, decideixis que tot plegat no és res més que una mostra de senilitat. En aquest text, en aquesta frase –però no tardaré massa a convocar-ne d’altres– Derrida és menys derridià que els derridians. I aquí és on a mi m’interessa. Els monjos i les monges derridianes segur que es van posar les mans al cap en llegir-la (“El Mestre desbarra, el Cos mateix de la Llei hi esdevé infidel!”). Crec que si redueixes aquest écart, aquesta diferència, aquesta mostra de radical llibertat a un error, a una incoherència atribuïble a una manca d’energia o a la finitud mateixa de les capacitats de qualsevol ésser humà, passaràs al costat d’un tret important del pensament derridià, i àdhuc de la filosofia mateixa. Derrida era menys derridià que els derridians, de la mateixa manera que Marx, per exemple, fou menys marxista que els marxistes. Sense aquesta capacitat d’infidelitat, ni Derrida hagués pensat res més o altrament que els seus predecessors, ni Marx hagués desplaçat la filosofia com la va desplaçar. Que Derrida sembli ser aquí infidel a la desconstrucció, no vol dir que Derrida desbarri, vol dir que la desconstrucció i el pensament de Jacques Derrida no són exactament la mateixa cosa. El problema del pensament de Jacques Derrida no podia ser ser fidel a la desconstrucció, mirar d’acoblar-s’hi infinitament i fustigar-se amb un xurriac cada vegada que cometés un pas en fals, un pas al costat o fora de la disciplina de la desconstrucció. Aquest problema no és un problema de pensador, sinó de funcionari, de funcionari de la desconstrucció. El problema de Jacques Derrida era més aviat ser fidel al pensament, per la qual cosa calia observar una intransigent i dràstica fidelitat a la llibertat sense condicions del pensament mateix, una força de qüestionament que, si s’esqueia, no podia més que anar més enllà de la desconstrucció mateixa.\n Aquest parèntesi en el text original és una nota a peu de pàgina.\nSource Image : Jacques Derrida, El monolingüisme de l’altre, trad. Felip Martí-Jufresa et Antoni Mora, Barcelona: Universitat de Barcelona, 2017\nPublié le 12 juin 2020 16 juin 2020 Auteur adminCatégories Nº2 - Traduire Derrida aujourd'huiMots-clés Antoni Mora, Felip Martí-Jufresa\nPrécédent Article précédent : ZEYNEP DIREK – Traduire Derrida en turc\nSuivant Article suivant : CARLA RODRIGUES – Isso que permanece irredutível no trabalho de luto e na tarefa de tradução


TAU CASTELLÓ: Bas (8), Faner (6), Washburn (11), Sabaté (6), J. J. García (18) –cinco inicial--;\nIBEROJET PALMA: Bivià (13), Gilbert (16), Hernández (8), Uclés (4), Fran Guerra (16) –cinco inicial--; Tomàs (5), Serra, Quintela (9), Barac (15) y Barber (14). 20 faltas. Eliminado: Bivià.


El PSOE Palma activa el procés congressual amb l'aprovació de l'equip redactor de la ponència marc\nEls companys Joan Ferrer i Carles Bona seran els coordinadors de l'equip de treball\nJose Hila, batle de Palma: "Hem de continuar transformant la ciutat i no ens pararem. És el moment de junts i juntes somiar la ciutat del futur".\nEls i les socialistes de Palma han activat el procés congressual del VIII Congrés del PSOE Palma amb l'aprovació de l'equip redactor de la ponència marc per part de la comissió executiva. En la reunió semipresencial que es va celebrar aquest dimarts, l'executiva va nomenar a Joan Ferrer i Carles Bona com els coordinadors de l'equip redactor.\nUn altre dels assumptes tractats en la reunió de l'executiva socialista va ser l'anàlisi de la situació política actual que va fer el secretari general i batle de Palma, Jose Hila. Hila va explicar que la ciutat està en marxa en el procés de recuperació després de la pandèmia i que el PSOE està complint el seu programa electoral i els seus compromisos amb la ciutadania. Jose Hila, a més, va animar a la militància socialista a "sortir al carrer per a explicar que el govern municipal està transformant la ciutat i que, pesi al soroll, Palma funciona". Respecte al procés congressual que ara comença, Jose Hila va encoratjar a l'equip redactor de la ponència marc a ser valents i centrats a somiar la ciutat del futur.\nEls redactors de la ponència marc del VIII Congrés del PSOE Palma són Joan Ferrer, Carles Bona, CarmenAgrasar, Alvaro Medina, Elena Navarro, Toni Torres, JoseMª González, Rosa Mª Alberdí, Cati Gual, Víctor Fernández, Patricia López, Ismael Gutiérrez, Susanna Moll, Joana Mª Adrover, AbderrahimOuadrassi, Maribel González, Carlos Aguilar, Jesús Granado i el suport tècnic de Miguel Romero, Petra Ballester i Maria Fenollar.\nLa ponència marc és el document que fixarà les línies polítiques dels socialistes de Palma per al pròxim mandat i serà el document que la militància treballarà en les pròximes setmanes amb l'objectiu de revalidar la victòria electoral en 2023.


‘No val a badar. L’Agenda 2030 en clau d’infància a Catalunya’\nL’informe d’UNICEF Comitè Catalunya amb aquest títol analitza els Objectius de Desenvolupament Sostenible des de la perspectiva dels drets dels infants.\nSota la premissa que l’any 2030 és a tocar i si volem assolir els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) no podem entretenir-nos, UNICEF Comitè Catalunya presenta l’informe ‘No val a badar. L’Agenda 2030 en clau d’infància a Catalunya’.\nAquest estudi analitza els ODS en clau d’infància esbossant els reptes als quals la societat haurà de fer front en relació a aquests i als seus drets perquè el 2030 Catalunya sigui més inclusiva, equitativa, atenta i respectuosa envers els infants.\nDels 17 ODS que va fixar l’Organització de les Nacions Unides (ONU) aquest informe n’analitza 7, per als quals proposa mesures i indicadors per assolir-los, d’acord al diagnòstic de la situació de la infància i l’adolescència a Catalunya i de les fites que marca l’Agenda 2030.\nDels 7 objectius analitzats, UNICEF Comitè Catalunya n’identifica 3 d’especialment prioritaris i en demana mesures efectives degut a la preocupació que conciten. Aquests són :\nLa conclusió de l’informe és que cal invertir més en la infància, especialment a aquella en situacions més vulnerables, involucrar-la en la definició i implementació de polítiques publiques i cal fer-ho de manera transversal i cooperativa entre administracions i ciutadania.\nPodeu consultar i descarregar el document 'No val a badar. L’Agenda 2030 en clau d’infància a Catalunya’ en aquest enllaç.\ninfància i joventut i família, Objectius de Desenvolupament Sostenible, ONU, polítiques públiques, drets dels infants, drets humans i desigualtat, desenvolupament sostenible


El llibre de cavallaries ‘Curial e Güelfa’ deixa de ser anònim.\n“Hi ha poques obres que transmeten tantes dades sobre el seu autor com el Curial e Güelfa”, subratlla el medievalista i doctor en Filologia Catalana Abel Soler, segur que Enyego d’Àvalos, el gran camarlenc d’Alfons el Magnànim, és l’autor d’aquesta novel·la emblemàtica de la literatura catalana i europea medieval. De l’obra només es conserva un manuscrit a la Biblioteca Nacional, que conté molts vocables típicament valencians (del segle xv i encara expressats en l’actualitat) i calcs lingüístics italians, amb contingut de tipus humanista i enquadernació d’estil mudèjar.\nEnyego d’Àvalos, gran camarlenc d’Alfonso el Magnànim i autor del Curial i Güelfa, retratat en una medalla del Pisanello (Nàpols, 1449)\nIl·lustració d'un còdex milanés dels Visconti del qual l'autor del Curial va prendre referents iconogràfics i va plagiar textos amb errates.\nEnyego d’Àvalos va ser un valencià d'adopció: va passar la seua infància i joventut en el desaparegut Palau del Real de València, quan aquesta ciutat era la capital de la Corona d'Aragó.\nArchivada en: Lletres , Llibres i revistes , Política lingüística\nOlvidadas y silenciadas, un libro para recordar a las mujeres artistas que no tuvieron el reconocimiento merecido en la España contemporánea


Marçal Rocias - Equip KOBALAQ: de gener 2014\nINSCRIPCIÓ A LA FINNMARKSLOPET 1000 Km. DEL 2014\nAvui sí que ja podem dir que el compte enrera està engegat.\nLes últimes setmanes han estat de bojeria molta i molta feina i poca de dedicació al objectiu de la FL-1000, però és un repte molt i molt dur tant d'entrenaments, com econòmic, com de logística i preparació.\nVoliem anar fent un resum de tot plegat però el dia a dia del últim mes s'ens ha anat menjant les hores i per fí el 14 de gener sembla que comencem a tenir tant la feina com la cursa una mica controlada.\nPrimer pas i definitiu: Acabada de formalitzar l'inscripció a la Finnmarkslopet de 1000 km.\nAra sí que l'objectiu està cada dia més a prop.\nSegon pas de la setmana: Entrenaments a Beret. A la fí hem pogut marxar 4 dies a buscar una mica de neu. No surten tots els quilómetres que voldriem perque la part baixa no sabem si hi ha prou neu com per a fer entrenaments de 40 km. però de moment podem fer 2 entrenaments de 30 km. cada dia amb 10 gossos. Ens n'hem emportat 13 perque el Fargal encara està amb la seva recuperació de la falange trencada. Farem diferents rotacions per a que tots els gossos puguin fer fins divendres el màxim de quilómetres possibles amb trineu.\nHoy sí que podemos decir que la cuenta atrás está en marcha.\nLas últimas semanas han sido de locos, mucho y mucho trabajo y poca dedicación al objetivo de la FL-1000, pero es un reto muy y muy duro tanto en los entrenos, como económicamente, como de logística y preparación. Queríamos hacer un resumen de todo pero el día a día del último més se ha ido comiendo las horas y por fin el 14 de enero parece ser que empezamos a tener tanto el trabajo como la carrera un poco controlada.\nPrimer paso y definitivo: Acabamos de formalizar la inscripción a la Finnmarkslopet de 1000 km. Ahora sí que el objetivo está cada dia más cerca.\nSegundo paso de la semana: Entrenamientos en Beret. Por fín hemos podido ir 4 días a buscar un poco de nieve. No salen todos los quilómetros que querríamos porque en la parte baja no sabemos si hay suficiente nieve como para poder hacer 40 km. pero de momento podemos hacer 2 entrenos de 30 km. cada dia con 10 perros. Nos hemos llevado 13 perros, porque Fargal todavía está con su recuperación de la falange rota. Haremos diferentes rotaciones para que todos los perros puedan hacer hasta el viernes el máximo de quilómetros posibles en trineo.\nPublicat per marcal i Laura a 1:35 1 comentari:


Els drets de Palestina | Elena Embuena\nEls drets de Palestina\n9 gener 2012 eembuena\nEl passat 15 de desembre la Salam Almaslamani, presidenta de la Comunitat Palestina a Catalunya, va comparèixer al Parlament de Catalunya per explicar les activitats que desenvolupen i els objectius que persegueixen i com el poble palestí necessita del poble català per aconseguir-los, perquè hi ha molts paral·lelismes entre ambdós pobles.\nLa Comunitat Palestina a Barcelona fa la tasca d’un consulat perquè no existeix com a tal i, amb coordinació amb associacions i ONGs, organitza accions de sensibilització per tal de donar conèixer la cultura palestina a Catalunya i fomenta activitats de cooperació a nivell sanitari, de solidaritat, defensa dels drets humans, etc.\nLa petició al Parlament és que es reconegui l’Estat Palestí i es doni suport per aconseguir el dret al retorn de totes aquelles persones que volen tornar a Palestina.\nSóc amiga personal de la Salam i conec de primera mà moltes de les activitats que es duen terme, de fet vaig participar directament en una delegació de dones el juliol del 2010, que després també hi va anar el 2011, amb un projecte de suport a les dones palestines.\nTinc feina a fer, vull fer difusió d’aquest projecte, un compromís que vaig adquirir però que no he complert a la meva ciutat.


Summary article 6961 to 6980 of 10544 in channel 13961322\nSa Pobla i la narrativa insular - Reculls de contes de l´escriptor Miquel...\nMÉS per Mallorca veu la decisió del TC de suspendre la llei de protecció dels...\nDecember 7, 2017, 5:55 am\nLa portaveu de MÉS per Mallorca Bel Buquets ha mostrat la seva indignació per la decisió del Tribunal Constitucional de suspendre la llei de protecció dels toros. "L’estat espanyol està en contra de la...\n[07/12] «L'Écho de Montjuich» - «Cultura y Acción» - Conferència sobre Andrea...\n[07/12] «L'Écho de Montjuich» - «Cultura y Acción» - Conferència sobre Andrea Costa - Digeon - Han Ryner - Adam - Puschel - Tena - Siuda - Cantarelli - Marcobal - Omella - Arrigoni - Carriol...\nLiteratura catalana - Novel·lar el món cultural i polític dels anys 70 a...\nDecember 7, 2017, 10:34 pm\nLes novel·les Allò que el vent no s´endugué (El Tall Editorial) i Joc d´escacs (Llibres del Segle)  Novel·lar el món cultural i polític dels anys 70 a Mallorca - Per Miquel López Crespí, escriptor Més...\nDecember 8, 2017, 6:53 am\nL´execució de l´almirall Carrero Blanco i l´inici de la transició - Desembre...\n[09/12] «L'Émeute» - Atemptat de Vaillant - Kropotkin - Stepanov - Lega -...\n[09/12] «L'Émeute» - Atemptat de Vaillant - Kropotkin - Stepanov - Lega - Gourdouze - Jové - Meler - Puente Sahón - Latorre - Rubini - Vázquez Rubio - Serna - Piquer - Tocci - Monterneau - Berezo...\n[10/12] «A Revolução Social» - Conferència de Han Ryner - Spies - Tramcourt - Byington - Binimelis - Dufour - Buján - García Pradas - Jover - Julian - Bernal - Cinti -«El Manco de La Pesquera» -...\nEn Marçal i na Isona són una parella que viu a Barcelona. Festegen fa més de 15 anys i tenen dificultats per tenir fills. Un dia decideixen anar a viure a una masia a la muntanya, lluny de la ciutat....\n[11/12] Processos de Montjuïc -«L'Anticlérical» -«CAP» - Ishill - García Sanchiz -«Moyita» - Perissino - Pestaña - Meschi - Company - Benedé - Mestre - Alemany - Plana Anarcoefemèrides de l'11 de...\nMés per Mallorca participarà a La Petigrossa, la campanya de Nadal del...\nEl president de Pimeco, Bernat Coll i la coordinadora de MÉS per Mallorca, Bel Busquets han oferit una roda de premsa per explicar l’acord de col.laboració que han tancat en aquesta campanya. A partir...\nLiteratura catalana contemporània - Les novel·les Allò que el vent no...\nLiteratura catalana contemporània - Les novel·les Allò que el vent no s´endugué (El Tall Editorial) i Joc d´escacs (Llibres del Segle)  Novel·lar el món cultural i polític dels anys 70 a Mallorca -...\n[12/12] Míting contra Montjuïc - «El Morenet» - Pini - Ridge - Lami - Fatsini...\n[12/12] Míting contra Montjuïc -«El Morenet» - Pini - Ridge - Lami - Fatsini - Zava - «El Yatero» - Escuder - Lisbona - Moreno - Sentiñón - Zielinski - Rodríguez Muñoz - Schicchi - «Portela» - Piloto...\nLa Xina estableix les tendències tecnològiques del món, segons En Jeremy Rifkin. A vegades, un hom es troba que es veu obligat a repetir el missatge que vol comunicar. Com dic sovint, la Xina és a...\nAño XIII  Casi no estuve en el XVI Congreso Nacional E. en ORL\nDecember 12, 2017, 6:26 pm\n“Estoy, aunque no haya ido.” Así lo afirmaba en mi artículo anterior. Me refería al XVI Congreso Nacional de enfermería en ORL y a mi intervención grabada en vídeo como testimonio no sólo de...\n[13/12] Hautstont - Ribeiro - Le Gall - Deniau-Morat - Kuhn - Goldschild - Sánchez Saornil - Agadia - Wieck - Guy - Rysselberghe - Llerena - Marsden - Morel - Paradela - Balius - Llansola - Etchenique...\nGabriel Janer Manila analitza les darreres novel·les de Miquel López Crespí - Les novel·les Allò que el vent no s´endugué (El Tall Editorial) i Joc d´escacs (Llibres del Segle)  Novel·lar el món...\n[14/12] «Der Syndikalist» - Cantwell - Gori - Barbieri - Millán - Samson -...\n[14/12] «Der Syndikalist» - Cantwell - Gori - Barbieri - Millán - Samson - Latorre -Österberg - Catalán - Mingo - Boccato - Escoriza - Merli - Fuochi Anarcoefemèrides del 14 de desembre Esdeveniments...


L’associació cultural Valors, editora de la revista Valors, juntament amb la maresmenca Fundació Bufí i Planas, i amb el suport del Tecnocampus Mataró-Maresme organitzaran durant tot el proper curs un cicle de conferències a l’entorn de l’economia i els valors ètics. L’encarregat d’obrir el cicle serà el publicista Lluís Bassat, el qual oferirà una xerrada sobre la creativitat. Serà el proper 21 d’octubre a les set del vespre a la sala de congresssos del nou recinte del parc tecnològic, que s’inaugura precisament aquest setembre situat a la zona del Rengle de Mataró, tocant a la Laia l’Arquera. A més, la xerrada del mes de novembre s’inclourà en l’acte de lliurament de la 13a edició dels premis anuals de la Fundació Bufí i Planas.\nAmb aquesta iniciativa, Valors reforça de nou la part presencial del seu projecte, que enguany ha tingut ja una gran activitat. En concret s’han organitzat sis activitats la majoria de les quals de gran calibre: la III edició de la Jornada Valors i Compromís [veure vídeo aquí] sobre la llibertat; la presentació del llibre El desig essencial de Xavier Melloni [veure vídeo aquí]; un acte sobre els deu anys dels 10 minuts de silenci per escoltar el Nadal que se celebren des de fa una dècada a Mataró [veure vídeo aquí]; una taula rodona sobre Valors i Política amb el president del Parlament Ernest Benach [veure vídeo aquí], la presentació del llibre Política i Valors. Com restaurar la grandesa de la democràcia? editat per la Fundació Carulla [veure vídeo aquí] i un sopar-debat sobre lideratges amb Lluís Pastor [veure vídeo aquí].


Un bar de Sant Joan de les Abadesses organitza un concurs de cartes d'amor i rep més de 170 escrits\nUn bar de Sant Joan de les Abadesses organitza un concurs de cartes d'amor i rep més de 170 escrits d'arreu de Catalunya. El propietari de l'establiment va convocar el certamen perquè estava "fart que el correu denigrés de tal manera que només em portessin factures i cartes del gestor".\nRedacció 30/04/2013 - 18.50 Actualitzat 30/04/2013 - 20.48\nAlgunes de les cartes que ha rebut el Cafè de l'Abadia.\nEl propietari d'un bar de Sant Joan de les Abadesses ha organitzat un concurs de cartes d'amor per recuperar el correu de tota la vida i l'emoció d'esperar el carter. Aquest dimarts era l'últim dia per enviar les cartes, que han arribat d'arreu de Catalunya i també d'Andorra i de les Illes. En total, 173, totes escrites a mà i carregades de detalls i delicades.\nL'acollida ha sobrepassat les seves expectatives del responsable del Cafè de l'Abadia, però encara ho ha fet més el contingut i l'emoció de les cartes. José Alguacil, organitzador del concurs, explica que es va decidir a convocar-lo perquè "estava fart que el correu denigrés de tal manera que només em portessin factures i cartes del gestor, indesitjables" i perquè "tenia una imatge del carter com d'una cosa romàntica, d'una persona que et portava esperança, i això s'estava perdent".\nAra un jurat format per professionals de la llengua catalana premiarà dues de les cartes, que de moment són anònimes. Cada guanyadora s'endurà un sopar romàntic i un cap de setmana de turisme rural.\nEl propietari del bar assegura que ha descobert "diverses maners d'estimar, que potser no m'ho pensava" i augura que el jurat ho tindrà difícil per escollir alguna de les cartes que posen "la pell de gallina"


Ayn Rand Archives (AynRandArchives) | LibraryThing en català\nAynRandArchives Perfil Llibres Gràfics i cartes Ressenyes\nCerca en els llibres de AynRandArchives\nAynRandArchives és una d'entre més de 5,000 entitats a LibraryThing.\nSelecció a l'atzar de la biblioteca de AynRandArchives\nPublic Power, Private Grain de Dana Berliner\nIdeas, Ideals, and American Diplomacy de Jr. Ekirch, Arthur A.\nThe Romantic Manifesto (Russian Translation) de Ayn Rand\nTales of the Mall Masters de David Gulbraa\nIn Defense of Selfishness: Why the Code of Self-Sacrifice is Unjust and Destructive de Peter Schwartz\nHimno (Anthem, Spanish translation) de Ayn Rand\nMembres amb els llibres de AynRandArchives\nCol·leccionsLa teva biblioteca (680), Reference (9), Totes les col·leccions (680)\nEtiquetesThe Fountainhead (8), Atlas Shrugged (7), objectivism (6), We the Living (6), Anthem (4), Gene N. (1), Night of January 16th (1), Landrum (1), Fountainhead (1), Objectivism: The Philosophy of Ayn Rand (1) — mostra totes les etiquetes\nSuportSense marcar (69), Llibre (604), Llibre en paper (581), Audiollibre (1), Llibre electrònic (2), Enregistrament de vídeo (7), DVD (2), VHS (5)\nNom realAyn Rand Archives\nURL /profile/AynRandArchives (perfil)\nAynRandArchives ha afegit:\nLa Rebelion De Atlas (Atlas Shrugged, Spanish Translation)\nTruth and Toleration de David Kelley\nThe Abolition of Antitrust de Gary Hull\nScreen Guide for Americans de Ayn Rand\nQuant a | Contacte | LibraryThing.com | Privadesa/Condicions | Ajuda/PMF | Blog | Botiga | APIs | TinyCat | Biblioteques llegades | Crítics Matiners | Coneixement comú | 163,434,727 llibres! | Barra superior: Sempre visible


Philosopher Seeds és un banc de llavors de marihuana que va començar la seva trajectòria a finals dels anys 90, de la mà de persones apassionades per la genètica de Cànnabis Sativa. L'any 2008 es va llançar al mercat amb l'objectiu de compartir amb altres aficionats al col·leccionisme la preservació genètica d'aquesta meravellosa planta.\nAl llarg dels anys s'ha establert una estreta relació amb altres bancs de llavors com Reggae Seeds o OSC Collective, que han aportat les sevess genètiques i coneixements en la creació de varietats per ampliar el catàleg de llavors.\nActualment el catàleg disposa de llavors regulars i feminitzades, tant fotodependents com autoflorescents, que abasta tots els gustos i ofereix una selecció de les millors i més buscades cepes de Cànnabis Sativa:\nDes genètiques clàssiques com l'Easy Haze o l'Early Maroc, com genètiques americanes acabades de crear amb creus de Purple Punch, Zkittlez o Wifi # 43.\nQuimiotipus amb la ràtio CBD: THC d'ampli espectre, com la Pure CBD Punch (ràtio 1:24) i varietats molt equilibrades com Fruity Jack (ràtio 2: 1), guanyadora del 1r premi en categoria CBD a la Spannabis Champions Cup 2018.\nCaracterístiques organolèptiques i sabors variats: Cítrics, terrosos, dolços, Diesel, afruitats, florals, encens ...\nTot està preparat per gaudir de l'experiència Philosopher Seeds


L'Ajuntament centralitza en una finestreta única tots els tràmits empresarials - somlesFranqueses\nL'Ajuntament centralitza en una finestreta única tots els tràmits empresarials\nTotes les gestions poden fer-se des d'aquest portal independentment de quina administració en sigui responsable\nDijous, 2 de juliol de 2020 | 17:58h\nL'Ajuntament ha simplificat i centralitzat els tràmits que han de fer els empresaris del municipi a través d'una única plataforma, la FUEL. Es tracta d'una finestreta única empresarial que, des d'ara, esdevé el punt de referència únic per a empresaris, emprenedors i intermediaris per relacionar-se amb l'administració pública.\nDes d'aquesta plataforma se centralitzen totes les gestions i els tràmits necessaris per desenvolupar l'activitat, independentment de quina administració sigui responsable de cada gestió. Així, s'hi poden omplir els formularis per demanar qualsevol tràmit, descarregar o omplir la documentació annexa i fer efectiva la demanda online o presencial.\nEntre d'altres, s'hi poden fer les comunicacions prèvies ambientals; d'establiments fixos oberts al públic; d'espectacles públics i activitats recreatives; d'establiments no permanents desmuntables; de modificacions d'activitats i de classificació de l'activitat.\nTambé s'hi poden fer declaracions responsables en matèria de salut alimentària; tramitar llicències ambientals o per a diferents tipus d'establiments, activitats i espectacles; fer sol·licituds d'informes urbanístics o comunicar obertures o canvis de titularitat d'activitats entre d'altres.\nEs pot accedir a la finestreta única empresarial a través del web municipal: des de l'apartat de Serveis i tràmits, filtrant per Activitats; des de l'apartat Finestreta Única Empresarial del desplegable de l'apartat Ajuntament; des del bàner inferior del web municipal.


PhotoEspaña arriba a la 20a edició, del 31 de maig al 27 d’agost | Bonart\nPhotoEspaña arriba a la 20a edició, del 31 de maig al 27 d’agost\nPHotoEspaña, festival internacional de fotografia i arts visuals, arriba a la seva vintena edició, del 31 de maig al 27 d’agost, amb una programació que inclou 100 exposicions amb obres de 514 artistes i un programa de 20 activitats professionals i per a públics, que tenen lloc a 62 seus.\nPHotoEspaña ha convidat el Premi Nacional de Fotografia, Alberto García-Alix, a sumar-se a aquesta vintena edició, a través d’una “carta blanca” en què el fotògraf ha proposat sis exposicions i una activitat. Sota el títol L’exaltació de l’ésser, García-Alix ha reunit sis autors “heterodoxos, les creacions s’allunyen de la norma i es nodreixen dels més íntim i passional de l’autor”, com assenyala l’autor. Una heterodòxia que va de la mà d’allò sublim, una bellesa que s’amaga en el dolor. Anders Petersen, Paulo Nozolino, Antoine d’Agata, Pierre Molinier, Karlheinz Weinberger i Teresa Margolles, amb sis exposicions, i Adam Broomberg i Oliver Chanarin, al capdavant d’un laboratori editorial, que porten a la pràctica la idea del binomi “sublim/heterodox “.\nMadrid acull 22 exposicions dins de la Secció Oficial del Festival. Al Jardí Reial Botànic Elliott Erwitt presenta Cuba, una exposició que reuneix imatges d’aquest fotògraf americà de l’agència Magnum a l’illa fetes el 1964 i el 2015. També en aquesta seu Peter Fraser, a Matemàtiques, repta el públic a descobrir la dimensió numèrica de tot el que ens envolta. Cristina García Rodero presenta al Fernán Gómez, Centre Cultural, Lalibela, a prop del cel, un projecte que documenta el conjunt d’esglésies medievals que acull la ciutat etíop i que la fotògrafa espanyola va visitar entre 2000 i 2009. La Fundació Loewe ofereix l’oportunitat de descobrir l’obra de Minor White, fundador de la revista Aperture, en una mostra de 40 imatges que recorren quatre dècades de producció del fotògraf nord-americà. Per la seva banda, la Fundació Telefónica ret homenatge a la càmera Leica, un dels invents més revolucionaris de la història de la fotografia en Amb els ulls ben oberts. Cent anys de fotografia Leica, amb més de 300 fotografies i material documental.\nTota la programació es pot consultar al web www.phe.es\nEtiquetes: Alberto García Alix · Elliot Erwitt · PHotoEspaña


Cafè Tassa d'Excel·lencia Bourbon Kibira | Cafes Caracas\nCAFÈ TASSA D'EXCEL·LENCIA: COSTA RICA HONEY (250 GR)\nAroma intens, amb matisos de fruita de pinyol i caramel. Cafè complex, de sabor delicat però intens, amb bona dolçor i acidesa mitjana. Cos mitjà amb notes de fruita madura en boca, papaia, préssec i raïm; final dolç i prolongat.\nEl procés “mielado” no és senzill i no accepta errors: s'ha de moure constantment per evitar que es fermenti. Com més mucílag, més fosc el color dels grans i més pronunciada és la dolçor i el cos. Els Honeys grocs tenen menys mucílag; els vermells i negres en tenen més. Com més mucílag es deixi en el gra, més sucres i, per tant, més probabilitats d'augmentar la dolçor i ressaltar les notes a fruita i vi, o, si es fa mal fet, de sobre-fermentar i crear notes podrides.\nSelecciona el tipus de mòlta\nMòlt per cafeteres tipus “Aeropress”\nMòlt per cafeteres tipus “Chemex”\nMòlt per cafeteres tipus “Èmbol”\nMòlt per cafeteres tipus “Melitta”\nMòlt per cafeteres tipus “Oroley” o de rosca\nMòlt per cafeteres tipus “Express” d’ús domèstic\nCAFÈ GOURMET A GRANEL (1 KG)\nCafès exòtics seleccionats de diferents continents. Amb un gust afruitat i melós, té un post-gust molt apreciat amb notes florals i de fruits secs (avellana). De baix contingut en cafeïna per el seu natural. Recomanat per els més sibarites, i per degustar-lo...\nCAFÈ ORIGENS: ETIOPIA YRGACHEFFE (250 GR)\n1500-1850m Molt fi i intensament aromàtic. Amb notes de mandarina, te, flors i galeta. D’acidesa equilibrada i bona dolçor. Vegi el seu procés d'elaboració\nCAFÈ ORIGENS: KENIA AA EMBU (250 GR)\n1500-2100m Molt suau, amb acidesa picant de fruites vermelles i aromes cítrics. Amb notes de xocolatada i caramel. Te un post-gust llarg i intens.\nCAFÈ ORIGENS: PERU WILSON SANTOS (250 GR)\n1850m Destaca per la seva dolçor, amb notes de cacau, nou i caramel. Bona acidesa, lleugerament cítrica i retrogust ensucrat.


Llevant (revista) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLlevant fou una publicació catòlica, en català, que aparegué —amb el lema Per Déu i per Mallorca— a Artà (Mallorca) del 1917 al 1931, fundada per Andreu Ferrer i Ginard, que la dirigí fins al 1929; fou substituït per Josep Sureda i Blanes. De periodicitat diversa (sortí, successivament, com a quinzenal, setmanari, diari i desenal), defensà un ideari regionalista i conservador i dedicà un interès especial a les qüestions de folklore mallorquí. Redactat en la seva major part per Andreu Ferrer, que hi usà diferents pseudònims, hi col·laboraren també Fèlix Escalas, Antoni M. Alcover i d'altres.\nEl Bellpuig, durant un temps, ha nat fent un recull (extracte) de les notícies més importants que hi apareixien.\nExisteix una digitalització de diversos articles de la revista. Una iniciativa del Fons Local de la Biblioteca Municipal d'Artà per preservar un patrimoni cultural local que es trobava en seriós risc de desaparició. Fins ara, no es coneix l'existència de cap col·lecció completa de la revista Llevant, ni de titularitat pública ni privada. La funció del Fons Local de la Biblioteca Municipal d'Artà va consistir, durant l'any 2003, a localitzar i recopilar tots els exemplars originals d'aquesta publicació per formar, encara que de manera provisional, una col·lecció completa d'originals. Aquesta tasca hauria estat impossible sense la col·laboració desinteressada de les famílies d'alguns dels fundadors de la publicació, concretament, de les famílies d’Andreu Ferrer Ginard (1887-1975), de Llorenç Garcias i Font (1885-1875) i de Llorenç Lliteras i Lliteras (1893-1973), que varen cedir una part o la totalitat, en alguns casos, de les seves col·leccions fragmentàries.\n«Llevant». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nDigitalització de diversos articles del Llevant iniciativa del Fons Local de la Biblioteca Municipal d'Artà\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Llevant_(revista)&oldid=20193942»