Edición del sábado, 05 julio 1997, página 67 - Hemeroteca - Lavanguardia.es\nEdición del sábado, 05 julio 1997, página 67\nSÁBADO, 5JULIO 1997 LA VANGUARDIA 67 Ajuntarnent del Ripoliet EDICTE De conformitat amb alló acordat per la Cornissió de Govern en sessió celebrada el día 2 de juliol de 1997,durarrt el terrnífli de 10 dies naturaís, a comptar del dia següent de la publicació del present edícte en aquest diari, es podran presentar, al Registre General da-quest Ajuntameni, ofertes per a la realització.de les obres d’insonorització i instal . lació d’aire acondicio nat per a ‘emisora de radio, amb un pressupost de4709.746 pessetes. Ripoliet, 2 de juliol de 1997. — L’alcalde acctal., Juan Parralejo Aragoneses. - Ajuntament de Martorelles ANUNCI Aprovat inicialment, per Decret d’Alcaldia, de data 1 dejuliol de 1997, el Projecte d’obrade reparació co-berta C.E.I.P. Simeó Rabasa Martorelles’, es sotmet a informació pública, pel termini de trenta dies a cern-piar des de l’errdern de la darrera publicació da- quest anunci al D.O.G.C. i al BQ,P. Si durant aquest terrnini d’informació pública no esformulen al-legacions al projecte dobres, aquesf quedará definitivarnerrt aprovat. Martorelles, a 1 dejuliol de 1997. — L’Alcalde, Jau me Mompel i Cornadran, Ajuntament de Rubí . EDICTE Per bayer-se aprovat definitivament pel Pie de ‘Ajuntament de dats3ü-5-97 l’Estudi de Detall per a ‘a daptació d’alineacions de la parcelia núm. 3 del PíaParcial Ampliació del Parc d’Activitats.Económiques Can Sant Joan, promogut per UDL, AutoserviciosDescuento, SA., es fa pública dita aprovació. Rubí, 26 de juny de 1997, — L’alcalde Eduard Palle-jái Sedó. Ajuntament de Rubí - EDICTE Per havsr-seaprovat inicialment per la Comissió de Govern de data 9-6-97, ‘Estudi de Detall de reestructuració de volums de la parcel . la R-1 7 del sector U, LaLiana, promogut per Alrnunt, SA. , de conformitatsmb el que disposen els articles 66 i concordants del Text Refós de la Legislació Urbanística de Catlunya de 12-7-90, s’exposa al públic durant el termini de 20días, a comptar des de la publicació del present edic te, par tal que les persónes intereesades puguin for mular íes al . íegacions que considerin convenients. Rubí, 26 de juny de 1997. — L’alcaíde Eduard Palle- iSedó. ___________ Ajuntament de Sabadell . EDICTE EIPIe de l’Ajuntament en sessió del día 27 de junyde 1997, va aprovar, entre d’altres, els acords se- güents: Atés que en dais 30 d’abril de 1997, l’Ajuntament de Sabadell va acordar i’aprovació inicial de la relació concreta i individualitzada de propiótaris i la descripció de béns i drets afectata per expropiació en raó a I’execuCió dei Projecte d’Endegarnent del Ripoli, fa-seB. Atés que en virtLit deis mateixos acorde es va apro var obertura d’un periode d’informació pública durant un terrnini de vint dies, mitjançant la publicació de l’edicte corresponent al BOP, en un deis diaria de mésdifusió i al tauler d’anuncis de l’Ajuntament. Atés que el citat adiete va ser publical al “BOP” dedata 13 de maig de 1997, a “La Vanguardia”, de dafa 23 de maig, i al “Diaride Sabadell”, en la mateixa date, i es va tixar al tauler d’anuncis de la Corporació en data 13 de maig de 1997. Atés que fambé es va acordar la notificaóió individual ala interessats, ala efectes d’apcrtació de dadas pera rectificar ele errors que s’estimin comeses en larelació, o oposar-se a l’ocupació deis béns, par raons de fons o de forma. Atés que la citada notificació individual va ser efectuada atots ele interessats deis quals es té consténcia del seu domicili a través deis registres a i’efecte, i nova poder dur-se a terme pel que fa a la reste, de domi ciii desconegut, ele quals perú ea consideren nofificats en virtul de l’edicte publicaf ala diaria, que feia ad verténcia deis seus. afectes notificadors al tenor de l’article 59.4 dele Llei 30/1992, de 26 de novembre,de Régim Jurídic de lea Adminiatracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú. Atés ue en el període d’informació pública es va ren presentar les següents al iegacions, el contingutdeles quela es resumeix suscintament. 1. Daniel Alavedra Gassol, R/E de 29-5-97: sol licite lliurament fotocópies déls plánols del projecte, als efectes de presentar al legació completa. 2. Antonio Barafa Gual, R/E de 30-5-97: sollicita ser tingut par titular dala finca núm. 2, inscrita a nomda Molino Amaf, S, A;’ atítoi de dret emfitéut ic.i domini útil en virtut d’eatabliment temporal par 100 anys. 3. AntonioBarafa Gual, R/E 30-5-97: sol-licita quesigui corregida a superficie a expropiar de la finca núm. 1, al legant error da medició de l’Ajuntament. AtAs que les citadesallegacions van ser informa- des pal lietrat i per l’arquitecte, en el séntit següent: 1. Daniel Alavedra Gassol, R/E de 29-5-97: els pié-nola sol licitais varen ser subministrats en dala 29-5-97 i no s’ha rabut en el paríode d’ailegaciona, finit en data 19-6-1997, capaitre escrit d’ailegacionsdel’intereasat. Atesa la naturalesa de i’escrit, no pro cedeix pronunciament favorable o desfavorable. 2. Antonio Barate Gual; R/E de 30-5-97: MolinoAmat, S. A. és titular de la finca núm. 2 a títol de dret emfitéutic i domini útil en virfui d’astabliment temporalper 100 anys. El termini de l’esmentat dret d’establi ment temporal va véncer l’any 1971, perA no .conste en el Registre de la Propietal, inscnpció del recobamanta favor de “Explotaciones Agricolas, S. A.” o suc cessors deis drets d’aquesta societat. AtAs que segons es desprén de l’art. 3 de la Llei d’Expropiació Forçosada 1954, la condició d’expropiaf, le té el tilular smb dret inscrit al Registre de laPropiefat, i no és compeféncia de l’Administració efectuar pronunciamenf a sobré la titularitaf, vigéncia o reivindicacicna respectedeis drefainscrits, procedeix desestimar ‘el iegació formulada. 3. Antonio Gual, R/E 30-5-97: ial legant graf la sobre plénol uns límits de la finca expropiable núm. 1 que difereixen deis traçats pele sefaais técnica municipals. fraçet proposat, no acreditat documental ment, no pot ser acceptat jaque: a) una porció datarreny afegida par Ial legant va ser cbjecte de cessió a aqueat Ajuntamenf en déta 28-2-96, expedient CV-49;b) l’ai.lagantafegeix també una altra porció da ter reny, que s’estén sobre qualificació urbanística d5,‘Aorta recreativa”, iaqual no és objecte d’expropiaciá; c) l’al.legant tambA alt era el límit da la UA 67, si béaquest esté correctament grafiat en ala piAnola alabo- rata pela serveia municipals, seguint ala limite dala UAsegons modiécació aprovada en data 26-2-1997; d) par úllim, s’cbservaun despiaçament deis límits almarge del riu, que tampoc poden asaumir-ae atAs que es considera correcta el traçat fixat peía serveis municipais aeguinf l’atermenament dala ilera del riu apro vat par la Confederació Hidrogréfica el juliol de 1973. Par tanf, procadeix desestimar l’al.legació formulada. AlAs que durant el període d’informació pública lA-juntament, d’ofici; ha incorporat informació regiatral de les finques expropiablea, a qual cosa permet fixar determinadas dadea que no estaven determinadasen l’aprovació inicial; d’anire aquestes dadas, s’ha constatat la propietat municipal de la finca núm. 30,inscrita en date 19-4-1997 a favor de i’Ajuntament en virtut d’expropiació, la que] cosa motiva lexclusió da-questa finca da la relació que s’aprova. AtAs que ala serveis técnics municipala han elabo rat el corresponent Projecta d’Expropiació per TaxacióConjunia, procedimeni que s’estima mAs adient par a i’expropiació de l’ámbit del Projecte d’Endegament del Ripoli, alAs l’elevat nombre de finques i el ca- rácter homogeni de l’émbit que s’expropia; i atAs queaquest Projecte incorpore elsfulls d’apreuament mdi- vidualitzat, que han eatat confeccionats d’acord amb ele criteris del Reglament de Gestió Urbanística i deles Normas Técniquea de ValoradA Cadastral, tenint en compte ala aprofitaments lucratius de l’árnbii i leacorrecciona en fundó da lea caracteristiques de lea parcel . les. AtAs que sobre lea finques 22 i 33, figuran inscritaen el Registre de la Propietat unes servituds i drets de pas, que no han de quedar éxtingita per l’expropiació, cinA que l’ús i destinació de la finca parmet compafibilitzar l’axisténcia d’aquaats dreta de pas, conforme a lsd. 8 da la Llei d’Expropiació Forçosa de 1954. Vistos ela articles 189 del Decret’legislatiu 1/1990, de 12 de juliol, pal qual s’aprova la refosa de la legialació vigent a Catalunya en matéria urbanística, i 199.4, 201 .1 i202 del Reial Decret3228/1978 cte25 d’agost,pal qual a’aprova el Reglament de Gestió Urbanística, així com ala preceptas aplicables de la Ltei d’Expro piació Forçosa. La Comiasió Informativa del Territcri proposa al PIe l’adopció deis següenta:ACORDS Primer, — Aprovar definitivament la relació concretai individualitzada de propietaria i la dascripció de béna i dreta afectats paraxpropiació en raó a l’axecució delProjecte dEndegament del Riu RipolI, Fase B. Finca núm. 1 . Qualificació urbanística: al/d2/d3/D6. ParAel la:Tres perdona de terreny ala marges del riu RipolI, a l’indret de Sant Vicenç de Jonquerea. Núm.: 21408040 / prcal 1 29, poiigon 27 (rústega) / parcalla 21 , polígcn 2 (rústega) (expropiació parcial). Finca ragistral: y. i 844,t. 462, E. 189, Finca 25569. Titular:Antonio Barata Gual. Suparfície afectada: 15.770 mx, Cérreguea i gravémena: 1 .Ocupants a precari, pardeterminar. Finca núm. 2. Qualificació urbanística: d3. Parcella: Una porcióde terrany al marge del riu Ripot, a l’indret del moli de l’Amat. Núm.: parcelia 20, polígon 3 (rústega) (expropiació parcial). Finca registral: y 793, L. 31 , E. 106,Finca 1081 (abane 141 1). Titular: MolinoAmat, S. A., a títol de dret emfitéutic i domini útil, en virfut d’establiment temporal par 100 anys. Superficie afectada: 3.1 00 m2. Cárregúea i gravémena: , 1 ) cena de panelA anual quaranta peasetea a favor d”ExplotacionesAgrícolas., SA.”. 2).dret de recobrament en finaiitzar i’establimenttemporal, a faxor d”Explotacionea Agrícolas, S. A.”. 3) hipotecadel dretemfitéutic i domini útil a favor d’Anfonio Barate Raureil. 4) condició resolutA-ria de subatitució imposada a Amalia Amat i Albert. 5) Condició resolutória de substitució imposada a Antonio Gorme Llonch. 6) ocupanta a precari, par determi nar, Finca núm. 3. Qualificació urbanística: d3/D6, Parcel . la: Porcióde terreny al marge del rid Ripoli, a l’indret del d’Arrao-’ na. Núm.: 21016002 (axpropiació parcial). Finca re-gistral: V. 421 , L. 250, Sabadaii1 a., F, 42, Finca 6523. Titular: Urbanizadora Creu Alta, S. A. (UCRASA). Su-perfície afectada: 4.500 m2, Cárregues i gravámena: lliure. Finca núm. 4, Qualificació urbAnística: D6. Parcella: Porció datarreny al marge del riu Ripoli, a l’indret del Fruiterar, Núm.: parcel ‘la 56, polígon 28 (rústega) (expropiació parcial). Finca regiatral: y. 1135, L. 394, F. 160, Finca11303. Titular: Luisa i Maria Alimon Vilaplana. Superf i cia afectada: 20 m2. Cárregues i gravámens: lliure; Finca núm. 5. Qualificació urbanística: D6. Parcei la: Porció deterreny al marge del riu Ripoil, a l’ind.ret del Fruiterar. Núm.: parcel la 57, polígon 28 (rúatega) (expropiació parcial). Finca registral: y. 646, L. 393, E. 95, Finca11249. Titular: Jaime Olivé Torras. Superfície afecta da: 20 m2. Cárraguas i gravámena: lliura. Finca núm. 6. Qualificació urbanística: 06. Parcel la: Forció detarrerry al marge del riu RipolI, a lindrel del Fruiterar. Núm.: parcel la 58, polígon 28 (rústega) (expropiació parcial). Finca registral: V. 643, L. 390, F:213, Finca11135. Titular: Francisco Berengu.er Samper i Antúnia Buaqueta Baqués. Superficie afectada: 60 m2. Cérreguas i gravémens: lliure. Finca núm. 7. Qualificació urbanística: D6, Parcella: Porció de terreny al marge del riu Ripoil, a l’indret del Fruiterar.Núm.: parcei la 59, polígon 28 (rústega) (expropiació parcial). Finca registral: y. 641, L. 389, F. 200, Finca11080. Titular: Benito Cirac Massó i Carmen SardA Prata. Superficia,afectada: 100 m2. Cárregues i gravé mena: lliure. Finca núm,8, Qualificació urbanística: D6. Parcella: Porcal detarreny al marge del riu Rrpoll,a i’indret del Fruiterar, Núm.: parcel la 60, poligon 28 (rústega) (expropiadAparcial). Finca registral: y. 637, L. 386, F. 165, Finca 10918. Titular: Josefa Sanvicente Navines. Superficieafectada: 40 m2. Cárregues i gravámena: lliure. Finca núm. 9. Oualificació urbanística: 06. Percal la: Porció deterrenyal marge del riu Ripoil, a l’indret dei Fruitarar. Núm.: parcel ‘la 61, poligon 28 (rústega) (expropiadA parcial)Fmnca regiatral: Desconeguda. Titular cadastral: Conrado Adalid Manzano. Superficie afectada: 50 m2. Cárreguaa i gravámena: desconaguta. Finca núm. 10. Qualificació urbanística: D6. Percal la: Porció deterreny al marge del riu Ripoli, a i’indret del Fruiterar. Núm.: percal la 62, poligon 28 (rústega) (expropiacióparcial). Finca registral: Dasconeguda. Titular cadas tral: Conrado AdAlid Manzano. Superfície afectada:5Dm2. Cárragues i gravámana: deaconeguis. - Fincanúni.11. Qualificació urbanística: D6. Parcella: Porció deterreny al marge del riu RipolI, a í’indret del Fruiterar. Núm.: parcel ‘la 63, poligon 28 (rústega) (expropiacióparcial). Finca regiatral: y. 780, L. 417, F. 83, Finca 12469. Titular: Joan Baumala Escofet i Rosa Sampons Orriola.. Superficie afectada: 50 m2. Cárreguea i gravámens: lliure. Finca núm. 12. Qualificació urbanística: D6. Percal la: Porcal de terreny al marge del riu RipOli, a l’indrat del Fruiterar. Núm.: parcella 64, polígon 28 (rúatega) (expropiació parcial). Finca regiatral: \_/. 643, L. 390, E. 60, Finca1 1 1 03. Titular: Francisco Berenguar Samper i Antónia Buaqueta Baqués. Superficie afectada: 20 m2. Cárreguas i gravámena: lliure. Findanúm. 13. Qualificadió urbanística: D6. Parcella: Porcal deterreny al marge del riu Ripoll, a l’indret del Fruiterar. Núm. : percal ‘ la 65, polígon 28 (rústega) (expropiacióparcial). Finca regiatral: V. 648, L. 394, F. 168, Finca 1 1305. Titular: Cinta Cubaila Sancho i Cinta Meatrea Cubelis. Superfície afectada: 40 m2. Cárraguea i gravámens: Uadefruit de la part indivisa de Cinta Meatrea Cubeils a favor da Cinta Cubella Sancho. Fmncanúm. 14. Qualificació urbanística: 06. Percal la: Perdió de terreny al marga del riu Ripoll, a í’indret del Fruiterar.Núm.: parcel . la 66, polígon 28 (rúsfega) (expropiadAparcial). Finca registral: y. 656, L. 401 , F. 246, Finca 1 1 692. Téular: MaríaCintaMastreaCUbells. Superficieafectada: 70 m2. Cárregués i gravámens: lliure. Fincanúñi. 15. Qualificació urbanística: D6. Parcella: Porcal de . terrany al marge del riu Ripoil, a l’indret del Fniiterar. Núm.: parcalla 67, poligon 28 (rústega) (expropiadióparcial). Finca ragistral: V. 1 135, L. 394, F. Bi , Finca 1 1 294. Titular: José Garrido Sola i Antónia Cotas Ca-ralaco. Superficie afectada: 30 m2. Cárregues i gravé: mene: liiure. Findanúrti. 16. Qualificació urbanística: al/d3, Percal-la: Perdióde terreny al marge del riu Ripoli, a l’indret de La Garri ga. Núm.: pardal la 21 , polígon 28 (rústega) (expro piadió parcial). Finca registral: Deaconeguda. Titularcadaatral: Hereua de Francisco Barata. Superficie afectada: 1 .400 m2. Cárreguas i gravémens:.desco naguts. Fincanúm. 17.. Qualificació urbanística: d3/D6. Fardel ‘ la: Porcalde terreny al marga del riu Rioll; a l’indret da Cal Buxó. Núm.: pardal la 30, polígon 3 (rústega) (expropiació parcial). Finda regiatral: Deaconeguda. Titular cadaatral: Ramón Buxó Pi. Superficie afectada: 1.340ro2. Cárreguea i gravámens: desconeguta. Fincanúm. 18. Qualificació urbanística: d2/D6. Parcel la: Porció de terreny al marge del riu RipolI, a l’indret del riu Tort.Núm.: parcella 34, poiigon 4 (rústaga) (expropiació parcial) Finca registral: y. 31 3, L. 1086 Sabadell 1 a, F.198, Finca 6840-N. Titular cadaatral: Margarita Caba- ñaro Solé, Alejandro Cabañero Solé i Ramón Cabañero Solé. Superficie afectada: 890 m2. Cárreguas i gra vámens: lliure. 19. Qualificació urbanística: d2. Pardal . la: Porció de terreny al marge del riu Ripoll, a l’indret del riu TeA,Núm.: parcel.la 30, polígon 4 (rústega) (expropiació parcial). Finca registral: Deaconeguda. Titular cadas- tral: Ramón Costa Casas. Superfície afectada: 70 ro2. Cárragues i gravémena: deaconeguts. Finca núm. 20. Qualifióació urbanística: d3. Parcella: Perdió deterreny al marge del riu Ripoll, a i’indret del rio Tort. Núm.: percal . la 35, poligon 4 (rúataga) (expropiadAparcial). Finca registral: Desconeguda. Titular cadas- tral: María Turull SallarAs. Superfície afectada: 570 m2.Cárragues i gravámena: desconeguta. Finca núm. 21 . Qualificació urbanística: di . Percal . la: Porció deterreny al margó del riu Ripoli, a l’indret del molí dan Torrella. Núm.: percal la 28, poligorr 28 (rúataga) (ex-.propiadió parcial). Finca registral: \_/. 400, L. 236, F. 170, Finca 6296. Titular registral: Estat. Superfície afectada: 300 rn2 Cárregus i gravámans: anotaciópreventiva d’embargament a favor de la Tresoreria General da la Seguratat Social. Fincanúni, 22. Qualificació urbanística: d2. Parcaila: Pordió datarreny al marge del riu Ripoil, a l’indret de l’Horta ye- la. Núm.: 12936001 (expropiació parcial). Finca regis tral: y. 499, L. 297, F. 48, Finda 7996. Titular regiatral:Francisco i José Coma Uibra. Superficie afectada: 1 20 m2. Cárregues i gravémena: 1 ) Cena a favor de laRvda. Comunitat de Preverea de Sabadell. 2) Servitud da pas sensé mandó del sau titular. 3) Servitud de psa favor de Pedro Alavecira i Carné. Fincanúm. 23. urbanística: d2/D6. Parceila: Pordióde terrany aituat al marge del riu Ripoil, a l’indret de i’Horta Valle, Núm.: 12929001 (expropiació parcial).Finca ragistral: Desconeguda. Titular regiatral: .Mont serrat Torrente Palet. Supérfície afectada: 1 .780 m2. Cárregues i gravámens: deaconeguta. Finca núm. 24. Qualificació urbanística: d2/06. Parcel . la:. Porcióde tarrany situat al marge del riu Ripoll, a l’indref de l’Horta Valle. Núm.: 12929002 (expropiació parcial);Finca registral: ‘1. 526, L. 316, F. 92, Finca 8581. Titular: Daniel Alavedra Gassol i Ausencia Ribot Boadas. Superfície afectada: 450 ro2. Cárregues i gravámens:lliure, Finda núm. 25. Qualificació urbanística: 06. Parcelia: Porció de terreny situat almarga del riu Ripoll, a i’indret de l’HortaValls. Núm.: 12923002 (expropiació parcial). Finca re gistral: Deaconeguda. Titular cadastral: lmmobles RiuRipolI. 5. L. Superficie afectada: 190 m2. Cérreguas i gravémena: desconegudés. Finca núm. 26. Qualificació urbanística: 06. Parcel . la: Porció deterrenysituat almarga del riu Ripoli, a l’indret de l’Horta \_/ella. Núm.: 12923003 (expropiació parcial). Finca registral: Desconeguda. Titular cadastral: Teresa Pas cual Gambús. Superficie afectada: 770 m2. Cárregues i gravámena: desconegudea. Finca núm. 27. Qualificació urbanística: 06. Percal la: Pordió deterreny situat almarga del riu Ripoil, a l’indretda l’Horta Vella. Núm.: 12923004 (expropiació parcial). Finca regiatral: Dasconeguda. Titular cadastral: Hereus de Pa blo.Cíaramunt Estop. Superficie afectada: 350 ro2. CArreguea i gravámens: desconeguta. Finca núm. 28. Qualificació urbanística: 06. Pardal la: Perdió deterreny situat almarga del riu Ripoil, a i’indretde l’t—lorta yella, Núm.: 12923005 (expropiació parcial). Finca re gistral: tI. 156, L. 86, E. 108. Finca329l Titular cadastral: Antonia Beltran Naya. Superficie afeótada: 320 m2. Cárregues i gravámena: 1) Domini i alcu de RafaelDuran i de SardA o ala saus succassora. 2) Ccndició resolutória de aubséiució imposada a Rosa Picasó Casadesús. . . Finca núm. 29. Qualificació urbanística: 06. Percal la: Porció de terreny situat almarga del riu Ripoli, a l’indret da l’Hortá‘lelia. Núm.: 12923006 (axpropiació parcial). Finca re gistral: Dasconeguda. Titular cadastral: Eduardo Tu- ruli GAbarrA. Suprfície afectada: 250 ro2. Cárregues i gravámane: desconeguts. Finca núm. 31 . Qualificació urbanística: d2. Parcal . la: Pordió detarrany aituat al marge del riu Ripoil, a l’indret da l’Horta de Torre Rorneu. Núm.: 70124001. Finca ragistral: Desconeguda. Titular cadastral: Antonio Duran Ami-gó. Superficie afectada: 330 m2. Cárreguas i gravé- mene: daaconeguta. Finca núm. 32. Qualificació urbanística: d3ID6. Percal la: Porció .deterreny aituat al marge del riu Ripoli, a l’indrat delesTres Creus. Núm.: 12824001 1 parceila 125, poligon 31 (rústega) (axpropiació parcial). Finca regiatral: y. 924, L. 334, E. 67, Finca 1636. Titular: Grau, 5. A. Su- perfidia afectada: 7.630 m2. Cérraguaa i gravámena:1 ) Domini de 3/5 parte par Rafael María de Duran i de Ponaich. 2 Drets o facuitata referente a aigües i sé-quia a favor de Guillermo de Pailejá i Ferrer-Vidal. Fincanúm. 33. Qualificació urbanística: d3/D6. Parcel la: Porcióde terreny situat al marge del riu Ripoli, a l’indret deles Tres Creus. Núm.: Percal la 1 51 , polígon 31 (rústega)(expropiadió parcial). Finca ragiafrai: V. 75, L. 5, E. 34, Finca28O. Titular: Pablo María Turuil Fournols. Superfícia afectada: 300 m2. Cárreguas i gravámena: 1 ) Do- mini i alou da 3/5 parIs par Rafael Maria de Duran i de Ponsich, 2) Orate de pee i d’aigües a favor de Madrona i Pablo Codina. 3) Hipoteca d’1/7 psA a favor de Jovial Montaner Baucells i Josep ‘laus i Balil, per mal-tate indivisas. 4) Ocupanta a precari, par determinar. Sagon. — Desestimar ala doe escrita del . lega cions formulata pal aenyor Antonio Barata Gual, R/E.30-5-97, d’acord amb ala motius que s’han exprassat a la psA expositiva dala presenta acorda. Tercer, — Aprovar iniciatment el Projecta d’Expro piació par Taxació Consunta par a l’endegament delriu Ripoli, Fase B, que a’acomparrya en annex, dom- prenaiu da totes lea finques i drets indloaoa en la reía- diÓ aprovada en al punt anterior. Quart. — Sotmetre l’esmentat Projecte a informaciópública pal termini d’un mes, mitjançanf la saya publi cedió al Butlletí Oficial de la Província, a un deis diariade més difusió i al tauler d’anuncis da la corporació, par tal que ala qui puguin,íesultar interesaste formulinlas obsarvaciona i reclamacions que estimin conve niente. — Notificar mndividualmant ala presenta,acorde a iota ala intaraasats i trasiladá literaiment ala correaponenta fulla d’apreuament i de la propoata defixació dais entena de valoració, par tal que aquella hi pugumn formular obaervaciona i reclamacions raspeo- te de a tituiaritat O la valoració deis seus reapectiusdrais, pal perioda d’un mes. En cas que no sigui pos- sibie la notificació individual a algun dala interesaste,per no poder-se practicar-les, no constar a aquesi. Ajuntament al domicili o par refuaada la notificadA, ea procedirá a efectuar notificació edidtai conforme a lalegisiació da procedimant adminiatratiu vigent. Sisé. — Declarar compatible smb el nou dastí da lasfinques a expropiar, la sarvitud de pas par raó da pro- cedéncia i la aervitud de paa en favor de Pedro Alava- dra i Carné, que graven la finca núm. 22, ragiatral 7996, així com ala drets da pas a favor de Madrona iPablo Codina, que graven la finca núm. 33, registral 280. Safé. — Facultar al tinent d’alcalde de i’Area dél Te- rritori, Antoni Sorolia i Edo, parqué subacrigui ala do-cumanta pública o privata nacesaaris par al desanvo lupament dala presenta acorda. Contra ele acorde primer i segon, d’aprovació dat initiva de la raiadió concrata da béna i dreta i de desea- timació d’allegaciona, en tant que reaoludions que eagotan la vía admíhistrativa, podeu intarposar recurecontenciós adminiatratiu davant dala Tribunala de Justícia en el términi de das mesas. Contra ala acorde tercer i sagüenta, d’aprovadió ini-dial del projecta d’expropiació, en tant que actas de trémit que no esgotan la via administrativa, podeu pre sentar aadrit d’al . legacione, o quaisevol altre racurs omitjá d’impugnació quaestimeu partinent, conforme aI’article 1 07.1 de iaLiei 30/1992, da 26de novambra. Ala afectes daliA que pravau l’artidla 59.4 da la Llei 30/1 992, da 26 de novembra, pal cas que intentada lanotificadA individual ala titulars deis béna o drets indo sos en la relació aprovada, no chaguAs pogut dur aterma la notificació, al preaent anunci fará ala afectas denotificació mndividualitzada, en el banentés que enaquaat cas al fulI d’apreuamant i la proposta de fixació dala entena da valoradA, reatan a a disposició dala in ‘tareasata a les depandéncias municipals, alcarrar delSAI, núm. 1 , 5a planta, al matí, de 9 a 2. El tinent d’alcalde d’Urbaniame i Habitatge. Catalana Occidente, Sociedad Anónima de Seguros y Reaseguros DIVIDENDO A CUENTA El Consejo de Administración de la Sociedad haacordado repartir un Dividendo a Cuenta de los rasul fados del Ejercicio de 1 997, de 55 pesetas por acción. El pago se haré afectivo a partir del próximo 1 1 de julio, actuando como Entidad Pagadora al Banco Bubao Vizcaya, mediante su presentación al cobro por parte de las Entidades Adheridas, siguíando las flor-mas de funcionamiento del Servicio de Compansa cíAn y Luquidación da Valores, SA. Sant Cugat del ‘fallAs, a dos de julio de mil nove cíentos noventa y amaté. — El Secretario del Consejode Administracíón. Danel Ferry España, S.A. La Junta de Accionistas dala sociedad, celebradael 1.6.1997, acordó reducir el capital por pérdidas en la suma da 129.500.000 Pts, quedando establecidoen 500.000 ptas., acordando aimultaneamente la tranatormacíón en sociedad limitada. Barcelona, 30 de Junio de 1997.—El ‘Secretario delConsejo da Admíniatración. Formularios Danel Ferry’ España, S.A. La Juntada Accionístas dala socuedad, celebrad el15.6.1997, acordó reducir el capital por pérdidas enla suma e 180.000.000 Ptae., quedando establecidoen 0,-Ptae. acordando aimultanaamante la ampiíacíón de capital en 40.000.000 Pta5. Barcelona, 30 de Junio de 1997. El Secretario del Consejo da Administración. lnoc, S.A. DIVIDENDO A CUENTA El Consejo de Administración de la Sociedad haacordado repartir un Divídendo a Cuenta de los resul tados del Ejercício de 1997, de 250 pesetas por acción. El pago se haré afectivo a partir del próximo 1 1 de julio, actuando como Entidad Pagadora al Banco Sil $bac Vizcaya, mediante su presentación al cobro por parte de as Entídades Adherídas. Sant Cugat del Vailés, a dos de julio de mil nove- cientos noventa y siete. — El Secretario del Conseto de Administración. Juzgódo de primera instancia 30 de Barcelona ‘ EDICTO ‘ It Por el presente, y en virtud de los acordado en elexpediente de declaración de herederos abintesiatc, instado de oficio y seguido ante esta Juzgado comopuaza separada de loa autos núm. 1246/94-D da pre venciófl abintestato, se anuncia el failacímianto sintestar de doña María Remando Almazán, hija de Juan y Teresa. de estado cívil soltera, nacida al 4 de julio de 1914 con domícilio en calle Ntra. Sra. del Port, 164,6.’, 21 ., ocurrido el 23 de octubre de 1992, por lo que se llama a los que Aa crean con mejor derecho a la he-rendía de la causante para que comparezcan en este Juzgado dentro de los treinta diaa siguientes a la pu-blícación del presente edicto axpedído en cumpii’ miento del artículo 984 de la Lay de Enjuiciamento Cm- ‘ vil. ‘ . , . -. Y para que conste expadc el presenta en Barcelona a diez de junio da mil novecientos noventa y siete. — El Secretario Judícíal. La Productora Video-Comunicacio, S.A. Por acuerdo del Conaejode Administracíán de fa-cha 29 da Marzo de 1 996, se acordó trasladar al domi cilio social en la misma dudad de Barcelona a la calle Roger de Llúria número 126,3.1 .. Barcelona, 30 de junio de 1997, Fdo.: RaimondMasliorena Escubós.- Secretario del Consejo de AA- ministradión. ‘Visnova, S. A. . Por acuerdo de la Junta General Ordinaria de yisnova, 5. A., celebradael pasado día27 de junio de 1997, se ha decidido el cambio de domicilio social ubicadoen Barcelona, c/ Rosellón, 1 34, 3,a 4,a, que pasa a Sa- badeil (Barcelona), calle Rairnón Casailas, 114-116. El Presidente del Consejo de Adminiétracíón. ‘ 1JUDICIALES Juzgado de Primera Instancia Num. 47 de Barcelona. EDICTO Don José Ignacio Aguilar Ribo.t, Secretario del Juz’ gado de Primera Instancia ro 47 de Barcelona. HAGO SABER: Que en este Juzgado se siguen su-tos de ‘Suspensión de Pagos de la mercantil “Iriveat iberica, Agencia de Valores, SA.” representada por’eiprocurador Sr. Anzizu Fureat, raguatrado con al ri 284/96-9 en los que se ha dictado la resolución del te nor literal sigumante: . “Providencia, Magistrado-Juez Don Paulíno RicoRajo. En Barcelona é díecinueve de junío de mil nove- cientos noventa y siete. yusto al astado da las presentas actuaciones; se acuerda la convocatoria a Junta General da Acreedores, que se celebraré el día 25 da saptuembre de 1 .997, y hora de la 10 de su mañana, en la sala número 3 de la planta principal del edificio de este Juzgado, sito en Barcelona, tIia Layetana, flQ 2, citándosa a di’cha Junta a la suspensa, madíanta su representante en estos autos, al Ministerio Ascal y al abogado deiestado, así como a los interventores y a los Acreado ¿ res, citéndoae a loa que da éstos se encuentren com parecidos, mediante sus representantes acreditados. , a los que residan en esta ciudad, madíanta cédula, ypor correo certificado con acuse de recibo a los resi dantes fuera da alta, haciéndose además extensivoslos edictos que se mandan publicar como de dilación en forma a os acreedoras que no puedan ser citadosen la forma dispuesta antaríormenta, pudiendo con- currirtodos ellos personalmente o por medio da repra santante con poder suficiente al efecto, así como conal títulojuatificativo de su crédito, que delio presentar- lo no serán admitidos a la Junta; quedando a diposición de loa acreedores o de sus representantes, en la Secretaría de esta Juzgado, el Informe de los infamen-torea, Mamoría, relacionas del actívo y del pasuvo, Be- lance y Relación de Créditos yua acreedores con de-racho de abstención, así comA la Propoaicíón da Con- vanio presentad4 por al deudor, con el fin de que pie. dan obtener las copias o notas que estimanoportunas, a todos los afectos, y especialmente para los derechos que resulten reconocidos en el artículo ‘‘ 1 1 de la Ley de Suspensión da Pagos de 26 de Juliode 1 .922 sobre impugnación, omísión y exceso o dia minucíón de crédítos según la Lista presentada, a va- rificarsa personalmente hasta los quince días antes de la celebración de la Junta; hágasa saber a los Interventores Judiciales que ocho días antes de la celebra- ciAn da la Junta deberán haber presentado la ListaDefinitiva de Acreedores que formen con arreglo aloe requisitos dei artículo 1 2 de la citada Lay. Entraguéseal Procurador de la instante, para que cuide de su diii- gancuado, los oficios y edictos librados para su publicacíón en el Boletín Oficial de asta Provincia y en al diarío “La yanguardia”. Lo provee, nanda y firma S.Sa.; da que doy fe.” Y para que conste y sirva da Citación en forma a los Acreedores de la suspensa, libro y formo al presenteen Barcelona, a diecinueve de junta de míl novadien tos noventa y siete. El Secretario. Juzgado de Primera Instancia Número Dos. Manresa‘ . EDICTO D.a Raquel Tomás Martínez, Magiatrada-Juaz Site.del Juzgado de Primera lnstncia e Instrucción Núme ro Doe de la Ciudad de Manresa y su Partído. Hago saber: Que en esta Juzgado a mi cargo y conel número 35/97, se siguen autos de Quiebra Neceaa .- ria de la entidad Mercantil Escorxador u Cárnies del Be-gea, 5. A., en los que en el día de hoy ha recaído la resolución que en su parte menester es como sigua. Se declara en astado legal da quiebra necesaría a la entidad “Escorxador u Cárnies del Bagee, S. A.”, titulardel C.l.F. núm. A-08.720.195, con domicilio social en Manresa, Polígono Industrial Bufalvent, calle RamónFarguell, parcela 202-205, quedando la misma inhabi litada para la administración y dusposición de sus bienes y establecimientos y procediendose a inscribital indapacidad en el Registro Mercantil da esta Provin’ cia, a cuyo fin se librarán los oportunos mandamientos por duplicado, que se entregarán al Procurador instante para su curso y diligenciamiento; se tienen por 2encidaa todas las deudas pendientes de la que’brada, las que dejarán de devengar unterés, salvo los créditos hipotecarios y pignoraticios si loa hubiere y hasta donde alcance la respectiva qaranfia; se retrotraen los efectos de la presente declaración de quia Are, por al Ala que resulta haber cesado la quebrada Continúa enla página siguiente AVISOS OFICIALES


L’art del qüestionament - El Temps\nTemps convulsos en l'IVAM\nL’art del qüestionament\nNo és la primera vegada els darrers temps que l’Institut Valencià d’Art Modern (IVAM) recorre als generosos fons del centre per bastir una mostra temàtica. Amb tot, “Temps convulsos”, l’exposició que ha engegat la commemoració del 30 aniversari del museu, és la més ambiciosa dels darrers temps pel plantejament globalitzador, per l’espai que s’hi dedica i per la nòmina d’artistes.\nUna de les obres clau de la mostra, recentment adquirida per l’IVAM, és Rock’n’roll 70, de Gillian Wearing. L’artista s’hi autoretrata fent una representació ficcional de la seua mateixa vellesa\nL’exposició “Temps convulsos. Històries i microhistòries en la col·lecció de l’IVAM”, muntada amb la col·laboració econòmica de la Fundació Banc Sabadell, és la quarta ocasió en època recent que el museu articula una mostra temàtica a partir dels recursos propis, un intent de posar-los en valor i fer virtut artística de les estretors pressupostàries, una mica alleujades des de l’arribada de l’Administració botànica.\nCap de les propostes temàtiques anteriors, tanmateix, no és comparable al desplegament que s’ha fet en aquesta ocasió: una exposició inabastable, amb 375 obres de 125 autors estatals i internacionals, seleccionades entre les 12.000 peces del museu, que ...


DIRECCIÓ PER A ACTORS I DIRECTORS AMB TAMZIN TOWNSEND\nNau Ivanow (C/ Hondures, 28)\nSocis AADPC i AISGE: 60 €\nSocis AADPC aturats*: 48 €\nPLACES EXHAURIDES. formulari\nAl llarg de més de dues dècades de trajectòria professional, Tamzin Townsend ha elaborat un mètode de direcció que enfoca les dinàmiques de treball des de la perspectiva del joc, la improvisació i la llibertat actoral. Una altra de les bases del seu mètode es centra en el desenvolupament de personatge i la comprensió del text teatral.\nEn aquest curs s'empraran tècniques com l’Estatus, el Hot Seat i el treball sobre textos breus per explorar diferents mètodes per a la direcció. Es tracta d'un curs molt intensiu i pràctic alhora que inclou moltes dinàmiques centrades en "fer", és a dir, experimentar.\nCom deia el filòsof xinès Confuci:\nEscolto i oblido.\nVeig i recordo.\nFaig i comprenc.\nDirectora d’escena anglesa, nascuda a Liverpool. Va estudiar Art Dramàtic a Kent, on va emprendre el seu primer projecte teatral, The Company of Wolves.\nAls 23 anys es va traslladar a Barcelona, on va realitzar nombrosos muntatges teatrals d’èxit. El primer, Bones Festes, va ser nominat a millor espectacle de la temporada i El Diari d ́Anna Frank, que a més de la nominació va obtenir els premis al millor actor i a la millor actriu secundària.\nEl seu nom està associat a alguns dels èxits del teatre d’Espanya. Des de El Método Grönholm, Un Déu salvatge o La última sesión de Freud, pasant per l’especial adaptació teatral de Días de Vino y Rosas o Seis clases de baile. El seu darrer treball ha sigut Héroes de Gerard Sibleyras. En els seus més de 40 muntatges teatrals, Tamzin Townsend ha posat la seva mirada en textos contemporanis i clàssics, indistintament. Shakespeare, Zorrilla o Plaute cohabiten amb autors como Sharman Macdonald, Patrick Marbar, Yasmine Reza, Owen Mcafferty o Alan Ayckbourn.\nVI JORNADES DE DIRECCIÓ. Una trobada amb... Mag Lari, Camilo Garcia i Mercè Managuerra\nDes de la Secretaria de Direcció, liderada per Martín Curletto, s’organitza la VI edició de les JORNADES DE DIRECCIÓ, una trobada amb professionals de reconegut prestigi que exposaran [...]\nPRODUCCIÓ PER A PETITES GRANS COMPANYIES AMB NUNU SANTALÓ\nAquest curs està pensat per a petites grans companyies, ja siguin companyies que s’inicien com aquelles que porten alguns espectacles però necessiten una mica d’organització, com [...]


Calidoscopi d'Educació Social: 11 de setembre diada Nacional de Catalunya\nL'11 de setembre del 1714 va marcar la fi de la lluita al Principat i l'arrencada d'una època en què es van perdre les llibertats seculars. Europa sortia aleshores d'un dels conflictes bèl·lics més importants de la seva història, la Guerra de Successió espanyola, en què Catalunya havia jugat un paper protagonista.\nLa Diada Nacional de Catalunya recorda la derrota i la pèrdua de llibertats, en una jornada, l'11 de setembre, per a la reivindicació i la resistència activa enfront de l'opressió.\nContext polític internacional del segle XVIII\nEl 1714 Catalunya estava immersa en la Guerra de Successió espanyola, que es lliurava pel tron hispànic. El 1700 va morir Carles II d'Espanya sense descendència i es van presentar dos aspirants a la Corona: per un costat, el duc Felip de Borbó, i per un altre, l'arxiduc Carles d'Habsburg, membres de les dinasties més poderoses de l'època.\nContra l'amenaça que significaria una possible unió de França i Espanya en la persona de Felip, Anglaterra, Holanda i el Sacre Imperi Romanogermànic van crear una coalició, la Gran Aliança de l'Haia, que va declarar la guerra als Borbó el 1702. A Espanya, el contenciós va adquirir caràcter de guerra civil, ja que els partidaris d'ambdós candidats estaven repartits pel tot el territori: els filipistes o borbònics estaven majoritàriament a la Corona de Castella (Castella, Andalusia i el nord-oest de la Península Ibèrica); i els austriacistes estaven a la Corona d'Aragó (Regne d'Aragó, Principat de Catalunya, Regne de València i Regne de Mallorca).\nLa darrera ciutat de capitular va ser la vila de Cardona, el 18 de setembre de 1714, seguint les condicions de la rendició de Barcelona, que ho va fer l'11 de setembre.\nPosició catalana davant la guerra\nCatalunya temia que una monarquia encapçalada per Felip V, de tarannà absolutista, topés amb l'organització política catalana, de tall parlamentari i pactista. A més, els mercaders del país aspiraven a desenvolupar un capitalisme comercial inspirat en el model holandès, que se sustentava en una base republicana. Aquests sectors volien usar les Constitucions i les institucions catalanes, com les Corts, la Generalitat i el Consell de Cent, per impulsar el seu projecte.\nTot i això, Catalunya es va mantenir lleial a Felip V fins al 1705, quan l'actuació hostil dels representants reials va causar el malestar del poble i les autoritats del Principat. Una representació de prohoms catalans va signar a Gènova un pacte amb Anglaterra pel qual, a canvi del respecte cap a les nostres lleis, es comprometien a facilitar el desembarcament de tropes de la Gran Aliança a la costa catalana. Efectuada aquesta operació, els caps borbònics van ser expulsats i l'arxiduc Carles, ja amb el nom de Carles III, va establir la seva cort a Barcelona.\nL'empenta aliada, però, va ser breu. Mentre a Europa les seves armes assolien victòries, a la península Ibèrica no van aconseguir cap èxit rotund. Per contra, el triomf borbònic a la batalla d'Almansa, el 25 d'abril del 1707, va permetre la conquesta de València i d'Aragó, la supressió dels seus furs i l'inici de la invasió de Catalunya.\nA Catalunya, l'arxiduc Carles es coneixia amb el nom de Carles III, però finalment va ser coronat com a emperador Carles VI del Sacre Imperi Romanogermànic.\nEl 1711 va morir sense descendència l'emperador austríac, germà de Carles III. Aquest va marxar cap a Viena per assumir la corona imperial, i el joc d'aliances se'n va ressentir. No era convenient una unió dels trons espanyol i imperial en una sola persona. Això i l'esgotament econòmic dels contendents van dur a converses de pau en què, a canvi de conservar el tron, Felip V va cedir territoris i privilegis comercials, sobretot a favor dels britànics, però sense oblidar el greuge que, segons ell, havien comès els catalans en revoltar-se contra seu.\nAmb aquestes condicions, es va signar el Tractat d'Utrecht l'abril del 1713, que cloïa la guerra i ignorava les llibertats de Catalunya malgrat l'afany dels ambaixadors catalans per fer-se sentir en les negociacions. Les garanties del Pacte de Gènova s'havien esvaït.\nGràcies a aquest Tractat, Anglaterra va conservar l'illa de Menorca i Gibraltar, Frederic Guillem va obtenir el reconeixement del títol de rei de Prússia, i Savoia va rebre una part del Milanesat i l'illa de Sicília, que més tard canvià a Àustria per Sardenya (Tractat de Londres).\nEl juny del 1713, després del tractat que va acabar amb la guerra a Castella, la Junta de Braços, l'organisme superior convocat per la Generalitat i equivalent a unes Corts, va proclamar la resistència armada contra els borbònics, tot i la retirada de les tropes aliades i la traïció d'Anglaterra. La defensa de la ciutat va quedar en mans d'una força armada no professional formada per menestrals i artistes, la Coronela, de la qual Rafael Casanova fou el comandant en cap.\nLa voluntat d'implicar la majoria dels ciutadans en la defensa de Barcelona era una conseqüència del model polític de la ciutat, en què els sectors populars també participaven en els òrgans de govern del Consell de Cent a través de les organitzacions gremials i d'artistes. Així doncs, l'ingrés a la Coronela era percebut com un deure cívic dels ciutadans, inherent a l'exercici dels seus drets polítics. L'abandonament de les autoritats reials i dels exèrcits aliats va fer recaure la resistència de la ciutat exclusivament en les institucions catalanes, que van recórrer a la mobilització ciutadana apel·lant a la defensa dels drets i les lleis pròpies dels catalans.\nLa darrera fase del conflicte es va centrar en el setge de Barcelona, entre el juliol del 1713 i el setembre del 1714, que va captar l'atenció de tot el continent. La ciutat va ser defensada per les companyies creades pels gremis, sota les ordres d'Antonio Villarroel i Rafael Casanova.\nL'assalt definitiu a la ciutat es produí l'11 de setembre, quan les tropes borbòniques van atacar als punts on la muralla estava més malmesa, entre els baluards del Portal Nou, Santa Clara i Llevant. Casanova va liderar el contraatac i va ser ferit. Per la seva banda, Villarroel va contraatacar a la plaça del Born però també va ser greument ferit. A la tarda, Barcelona va capitular.\nLa Coronela era la força armada del municipi de Barcelona, amb finalitats defensives. Formada per artistes i menestrals, s'organitzava en companyies i s'encarregava de la defensa de la ciutat amb el privilegi militar de custodiar els portals i muralles.\nGaspar Ferran, milicià de la Coronela de Barcelona\na la companyia dels Argenters\nConseqüències de la derrota\nLa derrota del 1714 va tenir conseqüències que van afectar tothom. Els Decrets de Nova Planta, el conjunt de regles promulgades per Felip V després de la guerra per implantar l'absolutisme en els seus dominis, van significar l'abolició de les constitucions catalanes i de les institucions pròpies amb la intenció de reduir els territoris de la monarquia hispànica a les lleis de Castella.\nEls catalans van perdre drets seculars com les garanties processals, mitjançant les quals ningú no podia ser empresonat sense l'exprés manament del jutge i s'assegurava que tothom tingués accés a la justícia. També va ser suprimit el dret que permetia que el dany que provoqués un empleat públic a un ciutadà fos immediatament reparat, i la legislació a propòsit de la inviolabilitat del domicili i de la correspondència.\nEn conclusió, els Decrets de Nova Planta van suposar per a Catalunya la pèrdua del control econòmic, fiscal, judicial, duaner i monetari propi i d'una capacitat legislativa tradicionalment avançada a la seva època. Les seqüeles encara es perceben en àmbits com el cultural, ja que va ser aleshores quan la llengua castellana va passar a ser oficial i obligatòria a l'Administració i a la judicatura, i el fiscal, atès que el país no ha tornat a tenir en aquest aspecte la sobirania anterior als esmentats decrets.\nD'altra banda, després del setge borbònic, els vencedors van decidir aixecar una fortalesa per controlar la població de Barcelona. La construcció de la Ciutadella va provocar més destrucció a la zona més dinàmica de la ciutat, el barri de la Ribera, que la causada pels mesos de setge. L'1 de març del 1716 es col·locà la primera pedra de la Ciutadella.\nDe l'estructura original de la Ciutadella actualment només se'n conserven tres edificis: l'arsenal, seu del Parlament de Catalunya; la capella, que ara és una parròquia militar, i la casa del governador militar, convertida en un institut d'educació secundària.\nEls Reials Decrets configuraven la Nova Planta -nova estructura-\nde la Reial Audiència de Catalunya per reduir-la a l'absolutisme\nPublicat per Educador Social a 12:00 a. m.


DIPUTACIÓ DE GIRONA CONTRACTACIÓ\tSERVEIS: Servei de manteniment del sistema de còpies de seguretat dels sistemes d'informació de Diputació de Girona, basat en el sistema Netbackup\nC) Exp. 2016/6243\nA L'objecte del contracte és el manteniment del sistema de còpies de seguretat dels sistemes d'informació de Diputació de Girona, basat en el sistema Netbackup de l'empresa Veritas i compost per diversos elements de programari i maquinari\nB) Termini de prestació del servei: El contracte tindrà una durada de dos (2) any a partir de la data de la seva signatura.\nC) Criteris de valoració per a l'adjudicació: - Criteris d'adjudicació subjectes a judici de valor (sobre B): Fins a 35 punts\nA) Memòria tècnica del servei. Tindrà una extensió màxima de 25 pàgines numerades amb un índex de continguts i contindrà, com a mínim, els següents apartats que seran puntuats:\n1. Descripció general del manteniment: 5 punts\n1.1.Metodologies de treball usades en la gestió del manteniment: 5 punts\n2. Manteniment preventiu: 10 punts\n2.1.Proposta i calendari d'execució de les tasques preventives: 5 punts\n2.2.Exemple de l'informe trimestral de manteniment preventiu: 5 punts\n3. Manteniment correctiu: 20 punts\n3.1.Exemple d'informe de resolució d'incidència: 5 punts\n3.2.Documentació gràfica del flux de treball en la resolució d'incidències: 5 punts\n3.3.Cobertura horària i compromís de temps màxim d'atenció a incidències: 5 punts 3.4.Enumeració de vies i mitjans d'obertura d'incidències amb captures de pantalla on es puguin veure una llista d'incidències i un exemple d'introducció de dades: 5 punts\n- Criteris quantificables de forma automàtica (sobre C): Fins a 65 punts\nA) Preu: 40 punts Es calcularà mitjançant la següent fórmula:On\nB) Certificacions tècniques del licitador: 15 punts\n? Si el licitador té un nivell de partnership amb Veritas superior a Silver, es valorarà de la següent manera:\no Nivell Gold: 2 punts.\no Nivell Platinum o superior: 5 punts.\n? Certificació tècnica Veritas Certified Specialist (VCS): 2 punts per cada tècnic VCS especialista en producte Netbackup (exàmens VCS-371,271,272,273,274 o 275) fins a un màxim de 10 punts.\nC) Millora en la bossa d'hores anual per suport tècnic: Màxim 10 punts segons aquest càlcul:\n? un punt per cada 3 hores afegides a la bossa mínima de 20 hores. Fins a un màxim de 30 hores afegides.\na) Dades econòmiques\na.1) determinació del preu d'acord amb la següent taula:\n11.616,00 ? Total\na.2) Valor estimat del contracte: 19.200,00 ?, IVA no inclòs\na.3) Pressupost de licitació: 19.200,00 ?, IVA no inclòs\nImport IVA: 4.032,00 ?\n5. Garanties: No caldrà constituir garantia definitiva.\nA) A.1) Perfil de contractant de la Diputació de Girona (http://www.ddgi.cat/perfildelcontractant)\nA.2) per sol·licitar aclariments o més informació de l'expedient, caldrà telefonar a l'oficina de Contractació (tel. 972185061 i 972-185059/fax 972-210469)\nC) Dies laborables (de dilluns a divendres), de 8,30 a 14 hores\na) Els requisits generals d'acreditació de la personalitat, objecte social, representació i capacitat d'obrar dels licitadors\nClassificació: No s'exigeix classificació\nb) Caldrà, però, l'acreditació de la capacitat i solvència per a contractar amb l'administració\nc) Acreditació de solvència econòmica i financera\nd) Acreditació de la solvència tècnica o professional\nDe conformitat amb l'article 78 del TRLCSP, l'acreditació de la solvència tècnica o professional de l'empresari s'haurà d'apreciar tenint en compte els seus coneixements tècnics, eficàcia, experiència i fiabilitat, que s'haurà d'acreditar pel següent mitjà:\nSolvència tècnica específica: Indicació de posseir un acord vigent de partnership amb l'empresa Veritas que assoleix, com a mínim, el grau de ?Silver Partner?\nA) Termini: 8 dies naturals a comptar des del següent al de la publicació d'aquest anunci en el BOP de Girona. Si l'últim dia del termini s'escau en dissabte o festiu, el termini finalitzarà el proper dia laborable que el segueixi.\n10. Despeses d'anuncis: No.\nNúmero de l'expedient: 2016/6243\nDades de la persona que presenta la documentació: [Cal indicar les dades del licitador] Exposo: Presentació 3 sobres a la licitació ?Servei de manteniment del sistema de còpies de seguretat dels sistemes d'informació de Diputació de Girona, basat en el sistema Netbackup?\nSol·licito: Admissió a la licitació ?Servei de manteniment del sistema de còpies de seguretat dels sistemes d'informació de Diputació de Girona, basat en el sistema Netbackup?\nNom i NIF de la persona signant: [Han de ser les dades del representant legal de l'empresa licitadora] Girona, 10 de gener de 2017 Pere Vila i Fulcarà President Cerrar


Registres únics, 31697 Resultats 31697\nCatalà, 31648 Resultats 31648\nFons Municipal Històric de Montuiri, 4811 Resultats 4811\nFons Municipal Històric de Sa Pobla, 3522 Resultats 3522\nFons Cambra de Comerç de Mallorca, Eivissa i Formentera, 3094 Resultats 3094\nFons Municipal Santa Maria del Camí, 2644 Resultats 2644\nFons Municipal de Deià, 2286 Resultats 2286\nFons Municipal, 2185 Resultats 2185\nFons Municipal Esporles, 1685 Resultats 1685\nFons fotogràfic Climent Picornell Bauzà, 1403 Resultats 1403\nReial Acadèmia de Medicina de les Illes Balears, 1272 Resultats 1272\nArxiu Històric de la Universitat de les Illes Balears, 11842 Resultats 11842\nArxiu Municipal de Montuïri, 4714 Resultats 4714\nArxiu Municipal de Sa Pobla, 3577 Resultats 3577\nArxiu Municipal de Santa Maria del Camí, 2645 Resultats 2645\nArxiu Històric de la Reial Acadèmia de Medicina de les Illes Balears, 2593 Resultats 2593\nArxiu Municipal de Campanet, 2341 Resultats 2341\nArxiu Municipal de Deià, 2287 Resultats 2287\nArxiu Municipal d'Esporles, 1698 Resultats 1698\nRotger Buïls, Vicenç, 735 Resultats 735\nAjuntament de Campanet, 395 Resultats 395\nZerkowitz, A., 380 Resultats 380\nPicornell Bauzà, Climent, 336 Resultats 336\nReial Acadèmia de Medicina de les Illes Balears, 334 Resultats 334\nJunta Superior de Sanitat de les Illes Balears, 326 Resultats 326\nGuiscafrè Danús, Jaume, 237 Resultats 237\nCol·legi Oficial de Metges de les Illes Balears, 187 Resultats 187\nAjuntament de Montuïri, 159 Resultats 159\nValriu Llinàs, Caterina, 122 Resultats 122\nPicornell Bauzà, Climent, 342 Resultats 342\nPalma, 1777 Resultats 1777\nPasseig Marítim, 333 Resultats 333\nla Seu, 304 Resultats 304\nPollença, 257 Resultats 257\nSóller, 224 Resultats 224\nCalvià, 218 Resultats 218\nPort de Sóller, 133 Resultats 133\nCapdepera, 126 Resultats 126\nCastell de Bellver, 116 Resultats 116\nCala Major, 89 Resultats 89\nUniversitat Literària de Mallorca, 614 Resultats 614\nTargetes postals en blanc i negre, 542 Resultats 542\nMedicina, 368 Resultats 368\nOrnitologia, 337 Resultats 337\nFotografia de la natura, 336 Resultats 336\nAus, 335 Resultats 335\nAlumnes, 270 Resultats 270\nCançons, 250 Resultats 250\nEconomia, 197 Resultats 197\nAcudits, 185 Resultats 185\nCatedral, 218 Resultats 218\nEl Mollet, 31 Resultats 31\nPalau de l'Almudaina, 20 Resultats 20\nLa Llotja, 17 Resultats 17\nEl port de Palma, 14 Resultats 14\nSa Llonja, 14 Resultats 14\nSerra de Tramuntana, 11 Resultats 11\nLlevant, 6 Resultats 6\nHotel, 5 Resultats 5\nPalau March, 4 Resultats 4\nFile, 15621 Resultats 15621\nUnitat documental simple, 6238 Resultats 6238\nPart, 4732 Resultats 4732\nSeries, 1340 Resultats 1340\nSubseries, 667 Resultats 667\nGrup de sèries, 410 Resultats 410\nSubfonds, 134 Resultats 134\nFons, 57 Resultats 57\nGrup de subsèries, 8 Resultats 8\nCollection, 4 Resultats 4\nImage, 6922 Resultats 6922\nText, 1927 Resultats 1927\nEs mostren 31697 resultats\n8849 resultats amb objectes digitals Mostra els resultats amb objectes digitals\nPadró municipal d'habitants 1951-1969 (625)\nEstudi monogràfic sobre els romanços d’en Bartomeu Pastor / Doro Ballermann\nÝndice de los memoriales presentados a la Junta Superior de Sanidad según se expresa a continuación\nReal Cédula de S. M. y señores del consejo por la que se manda observar el re...\nParalelo entre la talla y la litotricia e indicación de cada una de ellas\nExpediente en que se convoca a oposiciones para una plaza de socio de número ...\nExpediente en que se convoca a oposiciones para una plaza de socio de número vacante por fallecimiento de Dn. Miguel Noguera\nArmijo Valenzuela, Manuel - El sueño, los sueños y las curas balnearias. Disc...\nArmijo Valenzuela, Manuel - El sueño, los sueños y las curas balnearias. Discurso leído en la solemne sesión inaugural del curso académico 1992\nLes gloses de Salvador Alemany i els seus amics / Jaume Gomila Alemany\nPagès fent foc\nNin al sofà\nFotògraf en observació\nCarussa d'una jovençana\nPescador de canya ran de mar\nJugant amb una nina\nPescant ran de mar\nAl mercat de Sineu\nPadrina arreglant una flassada\nPageses en plena recol·lecció\nDona en un camp\nJove lluint trofeu\nPorcs blancs a lloure\nSonant al talaiot\nBauza, Juan-Francisco-José - Essai sur les tumeurs stercorales (tesi doctoral)\nActes de la Junta Instrucció Pública 1859-1924\nTalla general Juan Pons “Cordella” 1764\nCorrespondència amb la Junta Suprema de Sanitat de l'any 1815\nEspaña Económica, Núm. 2.920\nComissió permanent de medicina legal i del treball\nDictamen de la comisión de subdelegaciones sobre la distribución de las Islas...\nResums d'estats sanitaris de totes les subdelegacions\nExpedient de verola a Alaró\nExpediente en que consta la protesta hecha por los socios Dn. Gabriel Florian...\nExpediente en que consta la protesta hecha por los socios Dn. Gabriel Floriana, Verger, Trias y Morey y demás en su (...) obrado para que no se proveyese la plaza vacante por fallecimiento de Dn. Miguel Noguera a no ser en la persona de Dn. Miguel Arabí...\nCorrespondència rebuda per l'inspector principal del cordó el mes de juny de 1820\nCorrespondència amb la Diputació Provincial el primer quatrimestre de 1820\nOficios del Dr. Pascual\nActes Comissió Permanent 1950-1954\nInventari patrimonial 1862-1889\nRegistre defuncions 1927-1929, 1941-1961\nElecció batle reial 1762\nActes Junta local de sanitat 1815-1938\nActes almoïnes parròquia 1595-1614\nSanitat animal 1904\nUrbanització Son Barrigó 1914\nActes d’arques 1866\nComptes municipals 1778-1780\nDiari d’intervenció d’ingressos 1924-1925\nDiari borrador ingressos 1886-1892\nCopia de les Actes\nContribució guerra 1810-1811\nCèdules personals 1868-1885\nContribució quota fixa 1831-1843\nContribució general, propis i arbitris 1779-1852\nCorrespondencia con el contador de propios y arbitrios sobre sanidad\nCorrespondència amb l'Administrador de Correus de l'any 1820\nPartes Sanitaris de Capdepera corresponents al mes de juliol de 1820\nCorrespondència amb la Comandància d'Artilleria\nActes de Consells 1550-1558 (1)\nActes de Banyalbufar i Esporles 1755-1799 (16)\nResultats 1 a 100 de 31697


Ciutadans vincula el seu suport eventual als pressupostos de la Generalitat Valenciana als acords amb Mónica Oltra\nL’equip de Toni Cantó negocia amb la conselleria de la vicepresidenta unes esmenes a serveis socials i residències que condicionen el seu suport als comptes del Pacte del Botànic\nToni Cantó en la sesión de control de Les Corts I. CABALLER/CORTS\nEl suport de Ciutadans als pressupostos del Govern del Pacte del Botànic sembla dependre de l’acord amb la conselleria de la vicepresidenta Mónica Oltra. El partit que dirigeix Toni Cantó ha culminat les seues negociacions amb Presidència i ara està pendent d’arribar a acords amb la Conselleria d’Igualtat i Polítiques Inclusives que dirigeix la líder de Compromís, a la qual el seu equip ha plantejat algunes mesures que reforcen la col·laboració publicoprivada.\nCiutadans manté que en aquesta pandèmia és fonamental reforçar els serveis socials i els centres residencials, sectors que més han patit el coronavirus i dels quals depén la població més vulnerable. El partit de centredreta planteja insistir en un model contrari al que defensa la vicepresidenta, però que continua gestionant per herència dels consellers populars Rafa Blasco i Juan Cotino, però que, ateses les circumstàncies, el Consell veu raonable. Com ja va avançar aquest diari, dimecres l’equip negociador de Ciutadans, encapçalat per la portaveu adjunta Ruth Merino, que té la confiança plena de Cantó, va acudir a la conselleria a plantejar les seues propostes.\nDes del departament de la vicepresidenta lleven tensió a l’assumpte i recorden que tots els anys es reuneixen amb els grups parlamentaris per negociar esmenes, que solen ser incorporades a la Llei de pressupostos o a la Llei d’acompanyament. Enguany, no obstant això, la comunicació de les negociacions arriba després de l’enuig notori amb el president Ximo Puig i la Conselleria d’Hisenda, la qual acusaven d’haver falsejat els seus comptes. Els d’Oltra encara retrauen a Puig que els desplace de la presa de decisions i segueixen a l’espera d’una reunió, encara que la tensió sembla haver-se rebaixat.\nMalgrat els debats tibants que han mantingut totes dues formacions en les Corts Valencianes, les dues parts destaquen que en aquestes negociacions hi ha bona sintonia i que alguns plantejaments són assumibles, encara que la negociació no està tancada. Ciutadans va arribar a un acord a l’Ajuntament de València per no oposar-se als comptes municipals després de pactar un augment d’ajudes a autònoms i en les Corts Valencianes els partits taronges van tornar a tendir-se la mà en l’última sessió parlamentària. Fran Ferri va oferir a Tony Woodward en el debat a la totalitat de la Llei d’acompanyament tornar a asseure’s a negociar i tots dos van assegurar “no tindre cap problema”. “Hi ha esmenes seues que ens agraden”, va expressar Tony Woodwars, mentre que Ferri assenyalava que “el problema és que no venen a parlar amb nosaltres. Compromís no té cap problema a parlar”.\nCiutadans es nega a subscriure la reforma fiscal que plantegen els partits del Pacte del Botànic per l’augment de l’IRPF i de l’impost sobre el patrimoni a rendes altes, però vol donar suport als comptes públics, que inclouran alguns compromisos, com augmentar les ajudes al sector de l’oci i l’hostaleria, incrementar el bo turístic i fer costat al petit comerç. En total, prop de 220 milions d’euros.


Notícies de la Seu, l'Alt Urgell i el Pirineu\nECP presenta Jaume Moya com a cap de llista per Lleida a les eleccions al Parlament\nTxell Teruel, com a número 6, és la principal representant de l'Alt Pirineu a la candidatura. A l'acte també hi han participat els principals candidats de les altres circumscripcions: Jéssica Albiach Rosa Lluch i Jordi Jordan\nECP presenta Jaume Moya com a cap de llista per Lleida a les eleccions al Parlament - Llegir Més\nUn canvi de vida i el confinament transformen en llibreria una antiga quadra d'animals d'Alins\nNaturaLlibres ofereix més de mil exemplars especialitzats en natura i muntanya, en un poble de tot just vuitanta habitants\nUn canvi de vida i el confinament transformen en llibreria una antiga quadra d'animals d'Alins - Llegir Més\nEl fons Francesc Pantebre ja és accessible a través de l'arxiu en línia de l’Arxiu Nacional d'Andorra\nEl fons complet consta de 2.305 negatius de fotografies històriques del Principat\nEl fons Francesc Pantebre ja és accessible a través de l'arxiu en línia de l’Arxiu Nacional d'Andorra - Llegir Més\nEl Cadí La Seu torna a la Lliga Femenina amb el desplaçament a Bembibre\nDesprés de tancar la participació a l'EuroCup, el conjunt urgellenc es mesura aquest dimarts (19.30 h) a l'actual equip d'Anna Palma, amb l'objectiu de recuperar posicions a la classificació\nEl Cadí La Seu torna a la Lliga Femenina amb el desplaçament a Bembibre - Llegir Més\nActivat el Pla de Contingència de l'Espitau Val d'Aran en esgotar-se les places disponibles per a malalts de COVID-19\nActualment hi ha 8 persones ingressades al centre mèdic, una de les quals en estat greu\nActivat el Pla de Contingència de l'Espitau Val d'Aran en esgotar-se les places disponibles per a malalts de COVID-19 - Llegir Més\nJunts presenta les seves candidatures per a les eleccions al Parlament\nJordi Fàbrega, número 3 per la circumscripció de Lleida, ha participat en l'acte com a principal candidat de l'Alt Pirineu i Aran. També formen part de les llistes les pallareses Jeannine Abella i Imma Gallardo, el cerdà Alfons Casamajó i el ribagorçà Josep Lluís Farrero\nJunts presenta les seves candidatures per a les eleccions al Parlament - Llegir Més\nL’espectacle musical 'Teràpia col·lectiva', de Buhos, obre el primer semestre cultural del 2021 a la Seu d'Urgell\nEl concert es farà aquest dissabte, 30 de gener, a les 20 hores, a la pista polivalent de la zona esportiva. La programació inclou de gener a juny un total de 17 propostes de música, exposicions i teatre\nL’espectacle musical 'Teràpia col·lectiva', de Buhos, obre el primer semestre cultural del 2021 a la Seu d'Urgell - Llegir Més\nERC presenta els seus candidats pirinencs per a les eleccions al Parlament\nAntoni Flores, número 4 per la circumscripció de Lleida, és el principal representant de l'Alt Pirineu i Aran a les llistes republicanes. A l'acte també s'hi ha donat a conèixer la urgellenca Elisa Farré, la cerdana Montse López i l'aranès Hug de la Rosa\nERC presenta els seus candidats pirinencs per a les eleccions al Parlament - Llegir Més\nVicenç Llorca indaga en les relacions amoroses a la novel·la 'Simfonia de tardor'\nEl nou llibre transcorre entre Organyà, la Seu, Cava i Andorra i explica la història d'un músic que vol refer la creativitat i la seva vida. L'obra també s'inspira en Schumann i en l'evolució de la societat catalana contemporània, entre 1992 i 2017\nVicenç Llorca indaga en les relacions amoroses a la novel·la 'Simfonia de tardor' - Llegir Més\nVintena defunció per coronavirus des de l'agost al Sant Hospital de la Seu d'Urgell\nBaixa el nombre de casos actius a l'ABS urgellenca, que ara és de 69. La velocitat de reproducció del virus és a 0,91; el risc de rebrot, a 411; i el percentatge de positius als nous tests, al 3,49%\nVintena defunció per coronavirus des de l'agost al Sant Hospital de la Seu d'Urgell - Llegir Més\nFamílies de la Vall de Boí segueixen sense portar els fills a escola per la presència d'un docent considerat conflictiu\nEls pares i mares mantenen des de l'inici del trimestre la protesta, que ja van fer també el setembre passat. Demanen que Educació assigni un altre mestre a aquest centre educatiu\nFamílies de la Vall de Boí segueixen sense portar els fills a escola per la presència d'un docent considerat conflictiu - Llegir Més\nAriana Abecasis publica nou disc, 'Adiós, no es para siempre'\nLa cantant i pianista urgellenca introdueix a les seves cançons nous ritmes i sonoritats. El treball s'inspira en un univers oníric i en el quadre 'El jardí de les delícies'\nAriana Abecasis publica nou disc, 'Adiós, no es para siempre' - Llegir Més\nLa Intersindical augmenta la seva presència a l'Alt Pirineu\nAl llarg del darrer any el sindicat ha obtingut representació en institucions com el Consell del Pallars Sobirà i l'Ajuntament d'Alt Àneu i en empreses com Actius de Muntanya. Aquest mes vinent aspiren a sumar nous delegats al comitè de la Fundació Sant Hospital de la Seu\nLa Intersindical augmenta la seva presència a l'Alt Pirineu - Llegir Més\nEl Cadí La Seu perd amb el Sepsi-SIC (57-50) i es queda fora de l'EuroCup\nTot i el triple empat a la classificació (2-1), el 'basket-average' ha donat el passi a la següent fase a l'equip romanès (1r) i a l'ESBVA-LM francès (2n). A l'últim partit, les amfitriones capgiren l'avantatge que les urgellenques tenien a la mitja part\nEl Cadí La Seu perd amb el Sepsi-SIC (57-50) i es queda fora de l'EuroCup - Llegir Més\nTendència a la baixa en els indicadors de la COVID-19 a la Seu i a l'Alt Urgell\nAra hi ha 110 casos actius, dels quals només 2 estan ingressats. La velocitat de reproducció ha baixat fins a 0,64, el risc de rebrot és a 340 i la positivitat al 6,80%\nTendència a la baixa en els indicadors de la COVID-19 a la Seu i a l'Alt Urgell - Llegir Més\nChakir El Homrani aposta per diversificar l'oferta d'atenció a la gent gran a la Seu i l'Alt Urgell\nA banda de més places de residència, també defensa un augment de l'atenció domiciliària o dels pisos tutelats. El conseller de Treball ha visitat l'Ajuntament de la Seu, el Consell Comarcal i els centres de treball d'Integra Pirineus i Nougrapats\nChakir El Homrani aposta per diversificar l'oferta d'atenció a la gent gran a la Seu i l'Alt Urgell - Llegir Més\nTaurus invertirà 4 milions d'euros per duplicar el seu centre logístic d'Oliana\nL'empresa d'electrodomèstics el dotarà amb intel·ligència artificial, contractarà 15 treballadors i continuarà expandint-se, amb noves filials a Polònia i Alemanya. El conseller Ramon Tremosa ha visitat aquest divendres la fàbrica alturgellenca\nTaurus invertirà 4 milions d'euros per duplicar el seu centre logístic d'Oliana - Llegir Més\nLes empreses de distribució de la Cerdanya es concentren per reclamar al Govern ajuts directes\nEl sector denuncia que no se'ls ha inclòs en les compensacions pel tancament perimetral de Nadal, malgrat ser un dels àmbits més perjudicats. La protesta també s'ha fet al Ripollès\nLes empreses de distribució de la Cerdanya es concentren per reclamar al Govern ajuts directes - Llegir Més\nLa Confraria de Sant Antoni de la Seu d'Urgell fa una donació a Aliments per la Solidaritat\nL'acció s'ha dut a terme per la suspensió, a causa de la pandèmia, de la tradicional calderada. Els productes que s'han fet arribar al projecte solidari són vedella, llegums, arròs, pasta i conserves\nLa Confraria de Sant Antoni de la Seu d'Urgell fa una donació a Aliments per la Solidaritat - Llegir Més\nDecomís de tabac per valor de 17.400 euros a Andorra\nL'acció es va dur a terme aquest dimarts passat al Pas de la Casa. Segons la Policia andorrana, el gènere es volia introduir a França a través de la muntanya\nDecomís de tabac per valor de 17.400 euros a Andorra - Llegir Més\nLa CUP proposa garantir la mobilitat comarcal per als municipis de menys de 500 habitants\nLa formació cupaire considera que les actuals restriccions són "urbanocèntriques" i no s'adapten a la realitat de pobles petits. També demanen un mètode diferent per calcular els índexs de risc en aquests nuclis\nLa CUP proposa garantir la mobilitat comarcal per als municipis de menys de 500 habitants - Llegir Més\nEl comerç de la Seu lliura els vals de compra de la campanya de Nadal\nS'ha sortejat deu premis de 100 euros cadascun, consistents en targetes regal de l'UBSU. Balanç positiu per la consolidació de la promoció, que enguany ha tingut una alta participació\nEl comerç de la Seu lliura els vals de compra de la campanya de Nadal - Llegir Més\nJoan Llobera, nou coordinador de Junts per la Seu\nTambé formen part de la nova executiva Jesús Fierro, Ester Malé i Josep Diviu. La votació telemàtica ha comptat amb la participació d'un 73% de la militància\nJoan Llobera, nou coordinador de Junts per la Seu - Llegir Més\nEl Museu de Camins crea una ruta de senderisme sobre la Guerra Civil a la Vall de Siarb\nEl recorregut, que és circular, s'ha dissenyat en base al testimoni oral d'una vintena de padrins de la zona. S'hi explica els episodis que hi va haver a Soriguera entre els dos bàndols del conflicte bèl·lic\nEl Museu de Camins crea una ruta de senderisme sobre la Guerra Civil a la Vall de Siarb - Llegir Més\nLa Diputació de Lleida aprova una partida de 3 milions d'euros per al manteniment de carreteres de l'Alt Urgell, la Cerdanya i el Solsonès\nA les vies locals del Pallars, l'Alta Ribagorça i l'Aran s'hi destina 2,5 milions; i a les de la plana de Lleida, 6,5 milions\nLa Diputació de Lleida aprova una partida de 3 milions d'euros per al manteniment de carreteres de l'Alt Urgell, la Cerdanya i el Solsonès - Llegir Més\nL'objectiu és recuperar l'antic carrilet entre el Telefèric i l'Estany Gento per habilitar-hi un tren turístic. La línia es va construir el 1911 per transportar materials per construir la central hidroelèctrica de Capdella\nFGC adjudica la redacció del projecte del Tren dels Cims - Llegir Més\nMor el músic Jordi Fàbregas, referent del folk i la recuperació de la música popular catalana\nCreu de Sant Jordi l'any 2020, va ser fundador del Centre Artesà Tradicionàrius i l'Escola Folk del Pirineu. L'artista va formar part de grups com El Pont d'Arcalís i La Murga\nMor el músic Jordi Fàbregas, referent del folk i la recuperació de la música popular catalana - Llegir Més\nEl món local del Pirineu es manifestarà a Barcelona el 29 de gener contra el confinament per municipis\nAlcaldes i presidents comarcals denuncien que el Govern segueix ignorant les peticions de les comarques menys poblades respecte a les restriccions per la COVID-19. La protesta inclou l'Alt Pirineu, l'Aran, el Ripollès i el Berguedà, i es preveu que també s'hi sumi el Solsonès\nEl món local del Pirineu es manifestarà a Barcelona el 29 de gener contra el confinament per municipis - Llegir Més\nEl Club Tennis Seu d'Urgell es marca l'objectiu de reprendre torneigs i competicions\nEn el balanç del 2020 s'hi destaca el manteniment de la Lligueta Set d'Urgell i la recuperació del funcionament de l'escola de tennis. Una altra de les prioritats és augmentar el nombre de socis\nEl Club Tennis Seu d'Urgell es marca l'objectiu de reprendre torneigs i competicions - Llegir Més\nImpulsen el Col·lectiu Reviure les Valls per reactivar Josa i Tuixent i la Vansa i Fórnols\nEntre les prioritats que es marquen hi ha trobar solucions al despoblament, l'oferta laboral i la pèrdua d'activitat als sectors primari i secundari. Es proposen generar condicions favorables per fer créixer la població de la zona\nImpulsen el Col·lectiu Reviure les Valls per reactivar Josa i Tuixent i la Vansa i Fórnols - Llegir Més\n« 30 elements anteriors 30 elements següents » 1 ... 7 8 9  11 12 13 ... 1208


17 Casa on es va morir la filla Isabel – Ruta Estellés per Burjassot – Ajuntament de Burjassot\n17 Casa on es va morir la filla Isabel – Ruta Estellés per Burjassot\nCasa on es va morir la filla Isabel\nEn paraules de Vicent Escrivà i Vicent Salvador (1986:13-14): “La mort és, sens dubte, un dels temes més sovintejats […] en la poesia estellesiana. Les morts familiars de la seua infantesa vertebren alguns dels poemes de L’ofici de demà o nombrosos fragments de l’autobiogràfic Coral Romput. En altres ocasions és la mort de la seua primera filla quan només comptava uns mesos o la mortandat col·lectiva i anònima de la guerra. Sobre aquest tema ens diu ell mateix: “Totes les morts són tristes. D’altra banda, hi ha la incomprensible bellesa de la mort. Aquest tema em venia determinat de molt abans de la mort de la meua filla, perquè jo m’havia criat en un ambient de morts, de dols. (…) També, cal no oblidar-ho, les tongades de morts de la guerra, de la postguerra. M’he criat en un món així, i el que abans era un motiu de còlera ara ja és un motiu de dolorosa comprensió, o d’estupefacció, o d’incomprensió radical”.\nAixí, en la porta de la casa on va morir la seua xicoteta filla Isabel (actualment plaça Sequera número 4), escoltem el poema titulat «Cançó de Bressol», musicat per Araceli Banyuls dins el CD de 1978 Ara i adés.\nI després, escoltarem la rapsoda Pepa Alòs recitant un fragment del llibre La parra boja, que forma part de les seues memòries.\n«Jo tinc una Mort petita,\ni la flor del taronger».\nRecomane tenebres. Obra completa 1. València: 3i4, 1972, p. 39.\nSempre que passe, ran de la paret, per la vorera, no em sé estar de guaitar, una mica temorós —que ningú no malpense—, per la finestra de l’habitació on va morir el meu pare, la de l’habitació on va morir la meua filleta… I pense, inexplicablement, en els gats. Què se’n féu, dels gats? Perquè llavors, en faltar el meu pare, la meua mare se’n va anar a viure amb la meua germana, i va agafar tres o quatre trastos i se’ls va endur. Però i els gats? ¿Els gats aquells, que cada matí, mentre esmorzava el meu pare, el voltaven, afanyosos? I el meu pare, que de sobte s’aixecava i agafava amb el peu un gat per dessota la panxa i el llançava al cap del corral! I aquell gat que, en morir el meu pare i posar-lo a terra, va entrar, cautament, a l’habitació i es va passar les hores llepant-li el front…\nLa parra boja. Barcelona: Empúries, 1987, p. 21-22.


Defecte de forma – El mussol d'Aqualata\nEm llevo ben d’hora i començo a fer feina. Cap a les deu, ja estic rebentat. Però no cal amoïnar-se, perquè ningú s’aprofita de mi ni m’explota. Senzillament és que m’estic fent gran. Cap a quarts d’onze o les onze, em prenc un respir que avui l’aprofito per a seure a l’ordinador.\nMentre feinejava, sentia la ràdio:\nLa justícia belga acaba de rebutjar per un defecte formal ―tot i l’ampliació d’informació que havia sol·licitat a l’espanyola― l’extradició dels Consellers Serret, Puig i Comín i ha deixat el jutge Llarena en evidència. La plantofada és tan gran que fins i tot Gonzalo Boye ―advocat defensor dels encausats― ha manifestat que “la justícia espanyola no pot tornar a fer el ridícul”.\nSimultàniament, informaven que Pedro Sánchez, el líder dels socialistes espanyols ha manifestat a TVE que és partidari de tornar a definir el delicte de rebel·lió i per a adaptar-lo a la realitat actual, de manera que sigui aplicable a aquelles persones que, aprofitant-se dels seus càrrecs en institucions públiques intenten subvertir l’ordre constitucional, com han fet els polítics catalans perseguits, segons ell.\nPer la seva banda, Vox ―el partit d’extrema dreta que no perd ni un minut en la seva croada― ja ha presentat una querella contra el President Torra per encobriment, odi i conspiració per la rebel·lió.\nMalauradament, res de nou sota el sol espanyol.\n16 Mai 2018 Ricard Aldea\nAnterior Entrada anterior: Benvolguda\nSegüent Entrada següent: Manolo


Cerveses Negra millor valorades | Uvinum\nCerveses Negra Millor Valorades\n1 a 20 de 173 productes (Cerveses Negra millor...)\nOpinió sobre 24 X Negra Modelo 355ml\n“NOTA DE TAST: - Aspecte: Ambre fosc Grau alcohòlic: 5, 3r CER-1156 De: Mèxic Tipus: Lager Capacitat: 35, 5 cl Aquesta lager fosca produeix una escuma blanca i cremosa, però poc duradora Té un suau aroma a malta acaramelada, i també suau aroma a llúpol amb un final sec, poc amarg i una mica...”llegir\n24 X Achel Negra Caixa\nAbadía Sint-Benedictus (Cervesa)\nMarca: Abadía Sint-Benedictus Categoria: Cervesa\nOpinió sobre 24 X Achel Negra Caixa\n“Vista Color negre Nas Boca amarga i amb segona fermentació en ampolla.”llegir\n24 X Cervesa Blues la Negra Caixa\nOpinió sobre 24 X Cervesa Blues la Negra Caixa\n“Vista Color marró fosc amb escuma intensa i abundant de color canyella amb matisos de robí Nas cert aroma a fruites exòtiques encara que la presència de la carbassa i del torrefacte de les seves sucres caramelitzats són presents en nas Boca Els sabors torrefactes caramelitzats de la carbassa són...”llegir\n24 X Leffe Negra Caixa\nOpinió sobre 24 X Leffe Negra Caixa\n“Vista La cervesa Leffe Negra té un color marró fosc Nas Boca Amargor moderat Dolçor afruitada amb sucre moreno Sequedat del roure amb toc de caramel.”llegir\n16 X Lluna Negra Caixa\nOpinió sobre 16 X Lluna Negra Caixa\n“Vista Cervesa fosca de baixa fermentació amb cos lleuger i escuma cremosa Nas Aroma destaquen les notes de malta torrada i caramel, toffe i cafè Boca Sabor ben definit amb notes de malta torrada i caramel.”llegir\nNOTA DE TAST DE 24 x Modelo Negra : Aspecte: color marró fosc Aroma: sap a fruits secs, cafè, malta i lleugerament a xocolata Cos / Sabor: cos dens, gust de cafè i a fruits secs CERVESERIA: Modelo PAÍS: Mèxic TIPUS DE CERVESA: Negra ABV: 7%\nOpinió sobre Guinness Draught\n“Encara que és sens dubte la més famosa cervesa irlandesa hi ha introducció, descobreix ràpidament el seu sistema, Guinness Draught! Versió pot de la famosa cervesa Guinness en aquesta tecnologia molt especial li permetrà trobar vostè, vostè és aficionat de Guinness com la bomba. De fet, Guinness...”llegir\nCerveses la Gardènia (Cervesa)\nNOTA DE TAST: Vista: Rosita Negra presenta un color intens. Nas: Aromes genuïns. Boca: Cervesa negra Artesanal de Tarragona (Catalunya, Espanya) Alc. 6,0% vol. Ampolla de 33 cl. CELLER: Cerveses la Gardènia\nOpinió sobre Rosita Negra\n“Artisan black beer from Tarragona (Catalonia, Spain) Alc. 6,0% Vol Bottle of 33 cl.”llegir\nNOTA DE TAST: Color: Köstritzer Schwarzbier Barril 5L és té un color negre intens, estil Schwarzbier i gran quantitat d'escuma blanca. Nas: una aroma especial en què predomina la malta, xocolata, nous i regalèssia, però sense ser molt marcats. Boca: Intensa,...\nCervesa Negra de Alemanya\nOpinió sobre Köstritzer Schwarzbier Barril 5L\n“És de baixa fermentació, amb un color negre intens, estil Schwarzbier i gran quantitat d'escuma blanca. Els cereals, ordi i malta, estan sotmesos a processos especials durant la seva elaboració, el que fa que tingui una aroma especial en el qual predomina la malta, xocolata, nous i regalèssia,...”llegir\n“Es venen individualment no empacar. Venda prohibida a menors d'edat. L'abús d'alcohol és perillós per a la salut. Beure amb responsabilitat. La Negra Model és la cervesa negra que es ven a Mèxic. Compta amb un vestit de color ambre fosc, adornat amb una rica escuma blanca compacta. Quan provat,...”llegir\nLa Cervesera del Pedraforca (Cervesa)\nNOTA DE TAST: Color: Pedraforca Negra presenta un color fosc. Olor: Presència moderada del llúpol en equilibri amb les aromes i matisos. Sabor: Sabor de malta torrada. ABV: 4,6% Vol. TIPUS DE CERVESA: Artesanal\nOpinió sobre Moska de Girona Negra\n“CERVESA ARTESANA NEGRA Moska DE GIRONA 33CL 4.6º Nota de Tast: Estil: STOUT (ALE) Cervesa de color ambarí clar amb reflexes ataronjats. Capa de color uniforme, lleugerament tèrbol degut a la presència dels llevats. Escuma persistent i suau amb bombolla fina i contínua. En nas és aromàtica i...”llegir\nNOTA DE TAST: Aspecte: Texels Skimme 300ml és d'un color daurat pàl · lid, amb abundant escuma blanca. Aroma: L'aroma és net a grans i amb uns tons cítrics. Cos / Sabor: El sabor destaca principalment unes traces cítriques sobre una base de blat i ordi...\nCervesa Negra de Holanda\nOpinió sobre Texels Skimme 300ml\n“Texel Skimme és una cervesa de blat fosc que es dedica a 8 Texelaars que van desaparèixer en 1610 durant un rescat. La cervesa té un caràcter de malta suau i un final fresc.”llegir\nOpinió sobre Halve Maan Grof Geschut\n“Gruix pistola ve de la fàbrica de cervesa Halve Maan Hulst. Aquesta ale forta belga elaborada en nom del Regne d'Holanda Vestingsteden. Pistola Gruix és una cervesa fosca i pesada m”llegir\n“Ter Dolen Donker Va ser elaborada originalment com una cervesa de Nadal un cop va ser tan popular que s'ha convertit en un fix del castell Ter Dolen. La cervesa et porta en un saborós ontde”llegir\n“Bèlgica Brewery Van Eecke cervesa belga a la túnica marró i sabor acompanyat i i Malt & eacute és, fruita i eacute és i caram & eacute Lily & eacute és. Capacitat: 33 cl Nivell: 9è Origen: Bèlgica cerveseria familiar Van Eecke es troba a Watou. En 1862, la famile Van Eecke va comprar la fàbrica...”llegir\n“La història de la cervesa agustins es remunta a 1295 quan la cervesa s'elabora en un monestir prop de Gant. Des dels anys 80, la cervesa és elaborada per la cerveseria Steenberge i si”llegir\nCerques relacionades sobre Cerveses Negra millor valorades


Busquen l'amo d'una cabra apareguda a Lloret Residencial - Diari de Girona\nBusquen l'amo d'una cabra apareguda a Lloret Residencial\nroser albertí vidreres 28.05.2018 | 07:04\nLa cabra no estava censada ni portava xip identificatiu. AdF Selva marítima\nUna cabra de mida petita va aparèixer, aquesta setmana, passejant entre la urbanització de Lloret Residencial i Aiguaviva Parc, a Vidreres. Segons va explicar el consistori, l'avís el va donar un veí i l'animal no estava xipat ni censat, de manera que se'n desconeix el propietari. Per aquest motiu, es demanarà al santuari Gaia, de Camprodon, si se'n pot ocupar.\nEn aquest sentit, l'Ajuntament lloretenc va lamentar que, de tots els animals recollits al llarg dels anys, només un propietari l'ha recollit. I és que a part de cabres, en aquestes urbanitzacions hi han aparegut, entre altres: porcs vietnamites, aus exòtiques o emús, que són el segon ocell més gran del món després de l'estruç.


Strand Playa de Espianc in Spanien: Strände in Girona | Spain.info auf deutsch\nPlaya de Espianc\tLage\n>Cala Jugadora. Cadaqués. >Cala Jonquet. Cadaqués. >Playa de Es Poal. Cadaqués. >Playa Llané Gran i Petit. Cadaqués. Alle ansehen


Després de la Gran Guerra, diversos comandants que havien estat involucrats en el desenvolupament del tanc, van estar involucrats en el desenvolupament de noves idees. Liddell Hart va escriure extensament sobre la guerra de tancs i sobre les teories del Coronel Fuller. L'Oficina de Guerra Britànica va sancionar la creació de la Força Mecanitzada Experimental que va ser formada l'1 de maig de 1927, sota el comandament del Coronel R. J. Collins. Les unitats eren completament mòbils i consistien en tanquetes de reconeixement i en cotxes cuirassats, un batalló de 48 tancs mitjans Vickers, un batalló de metralladores cuirassades, un regiment d'artilleria mecanitzat, que tenia una bateria de canons completament autopropulsats amb cadenes, capaç d'actuar com artilleria convencional o antiaèria (Canons Birch), i una companyia motoritzada d'enginyers de camp. La unitat va realitzar operacions en la Plana de Salisbury i va ser observada per altres nacions importants, els Estats Units, Alemanya, i la Unió Soviètica. Encara que es va reconèixer la seva actuació, va ser llicenciada en 1928. Llavors els Estats Units van crear la seva pròpia força mecanitzada experimental.\nDoctrina britànica i francesaModifica\nDoctrina dels Estats UnitsModifica\nTàctiques defensives alemanyesModifica\nMés avanci durant la Segona Guerra Mundial, els alemanys van estar a la defensiva, tractant de contenir el cop de les forces cuirassades aliades, ara molt superiors en nombre. A més d'usar els tancs en posicions excavades en terra, van fer ús dels tipus més vells convertint-los en destructors de tancs, bàsicament en tancs sense torreta amb canons més pesants i algunes vegades cobrint-los amb una cuirassa pesant. Aquests vehicles, com el Sturmgeschütz III, eren superiors en nombre als tancs alemanys i van destruir nombrosos tancs aliats en els camps de batalla europeus. Van formar part d'una tàctica general antitancs molt efectiva que incloïa l'ús d'equips antitanc armats amb el Panzerfaust (petits rifles sense reculada), canons antitancs i extensos camps de mina antitancs. Tot junt va fer que l'ús amb èxit de la tàctica de la Blitzkrieg fos molt difícil.\nOTAN i Pacte de VarsòviaModifica\nQuan s'usen defensivament, els tancs s'enfonsen sovint en trinxeres o es col·loquen darrere de murs de terra per a incrementar la seva protecció. Els tancs poden disparar uns pocs trets darrere de les seves posicions defensives, i després retirar-se (marxa endarrere) a una altra posició preparada més endarrere i conduir darrere dels murs o dintre de les trinxeres. Aquestes posicions poden ser construïdes per les tripulacions dels tancs, però les preparacions són millors i més ràpides si les realitzen enginyers de combat amb bulldozers. La protecció en la part superior, fins i tot si és bastant prima, pot ser molt útil, ja que pot ajudar a predetonar els obusos d'infantera i evitar els impactes directes des de dalt, el que pot ser mortal per a un tanc, copejant-los on la seva cuirassa és més prima. En resum, les tripulacions de tancs, troben tants mitjans com els sigui possible per a augmentar la cuirassa dels seus vehicles.\nTàctiques i amenaces des de l'aireModifica\nLes amenaces aèries poden ser contrarestades de diverses maneres. Una manera és amb la supremacia aèria. Aquest és el mitjà en què els Estats Units confia més, cosa que es demostra per la seva distintiva falta de vehicles mòbils de defensa aèria de curt abast, per a acompanyar a les seves unitats cuirassades. Molts altres països acompanyen a les seves forces cuirassades amb canons antiaeris autopropulsats altament mòbils, com els russos ZSU-23, sistemes de míssils terra-aire de curt i mig abast com el SA-6, SA-8 i el SA-11, o combinar ambdós en el mateix vehicle (el ZSU-23 per exemple pot albergar també míssils antiaeris SA-18 o SA-16).\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Guerra_mecanitzada&oldid=24180772»\nDarrera modificació: 21 jul 2020 a les 09:43\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 jul 2020 a les 09:43.


Fent dreçera: 19/10/2008 Records musicals (II): E.L.O\n19/10/2008 Records musicals (II): E.L.O\n19/10/08 Junt amb els Dire Straits, un altre grup que em va enganxar va ser la ELO (Electric Light Orchestra), a casa sempre havia vist els discs que tenia el meu pare i mai els hi havia fet gaire cas, fins que a la Pegaso, no se si era setè o vuitè curs va venir un noi, que es deia Emmanuel (crec? Hernan, ajut...), que em va fer enganxar a la musica de la ELO.\nLa ELO es va formar a mitjans del 1970 desprès de la disolució del grup "The Move". Tres dels seus músics, Roy Wood, Jeff Lynne y Bev Bevan van decidir formar una altre banda, la ELO.\nAquest grup tenia un estil, que rea una mescla de musica clasica amb el rock, que es va denominar rock sinfonic, on juntaven els sons dels violins amb les guitarres i les bateries, creant un so molt especial.\nAquí deixo un parell d´exemples d´aquest:\nEscrit pel Ignasi Mateu a 16:53:00\nEs deia Nathaniel, Nathaniel Juan (Juan era el cognom). Encara alguna vegada em dona per posar el seu singular nom al Google per si trobo alguna pista d'ell. M'en recordo quan vam veure, a principis de curs, a les llistes de secretaria, que venia un nou que es deia Nathaniel vam fer tot de conya i ens vam preparar a fer-li la vida impossible, però desprès vam veure que estava bastant caches i que ens donava cinquanta voltes en tot (i sobretot en el tema musical!!).\n19 d’octubre de 2008 a les 22:10\nOsties!!! ara m´en enrecordo, sabia el cognom. Un tiu curios aquell, mai s´en va saber res.\n20 d’octubre de 2008 a les 16:19\n29/10/2008 Lluna plena\n26/10/2008 Barack Obama\n17/10/2008 Records musicals (I): Dire Straits\n24/10/2008 Visita familiar


ESCA319CPA-LC241TOT.CARTA DE BARCELONA A ALEMANIS(Leipcig). banco aleman trasatlantico.1925. (Ed 319).MUY BONITA\nObjeto n° #431297733\nmartes, 21 de febrero de 2017 a las 9:17


Femoga - Resultados de la búsqueda - Depósito Digital de Documentos de la UAB\nPágina principal > Resultados de la búsqueda: Femoga\n1024x768, 300.0 KB Feria de Sariñena, Femoga 2017 / Fàbregas i Comadran, Xavier\nLa Feria Industrial, Agrícola y Ganadera de los Monegros, en Sariñena, es una de las ferias ganaderas comarcales anuales más importantes de Aragón. Además de la programación cultural, comercial y técnica, agro-ganadera principalmente, se celebran subastas, concursos y exposiciones de las principales razas de ovino, caprino y vacuno censadas en Huesca: Rasa aragonesa y Xisqueta; Holstein-Frisona, Limousine, Blonde d'Aquitania, Pirenaica y Parda de montaña. [...]\nLa Feria Industrial, Agrícola y Ganadera de los Monegros, a Sariñena, és una de les fires ramaderes comarcals més importants de l'Aragó. A banda de la programació cultural, comercial i tècnica, agro-ramadera principalment, es celebren subhastes, concursos i exposicions de les principals races d'oví, cabrum i vacum censades a Osca: Rasa aragonesa i Xisqueta, Holstein-Frisona, Limousine, Blonde d'Aquitania, Pirinenca i Parda de muntanya. [...]\n2018 (Memoria digital de la vida rural)


Ref. No.: 1192297-64


Carmena creu que el referèndum va “perjudicar Catalunya” i va atiar la irrupció de Vox La República\nACN Madrid.-L’exalcaldessa de Madrid Manuela Carmena ha assegurat aquest dimarts en una entrevista a RAC1 que el referèndum de l’1-O va “perjudicar Catalunya” i va atira la irrupció de Vox. […]\nACN Madrid.-L’exalcaldessa de Madrid Manuela Carmena ha assegurat aquest dimarts en una entrevista a RAC1 que el referèndum de l’1-O va “perjudicar Catalunya” i va atira la irrupció de Vox. Tal com va apuntar aquest dilluns en una conferència on va participar de la mà de l’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, el referèndum va ser “un element negatiu” que “va generar un nacionalisme espanyol exacerbat del que es nodreixen els grups vinculats amb l’extremadreta”. Carmena també ha afirmat que els líders independentistes que estan en presó provisional “no són en absolut presos polítics” perquè no s’han vulnerat els Drets Humans en el seu cas. Segons ha afirmat, van actuar contra la Constitució i això comporta una “responsabilitat”.\nCarmena ha tornat a comparar la resolució del conflicte a Catalunya amb la del País Basc que –segons ha apuntat- no només es va resoldre pels èxits policials sinó per “una línia d’acord” que considera que és la que ha d’imperar a Catalunya. La clau, segons Carmena, és “que la societat civil estableixi la costum de dialogar dins la pròpia ciutadania”, com es fa –ha dit- a l’assemblea de ciutadans d’Irlanda que ajuda a resoldre problemes com el reconeixement de l’avortament. Carmena ha fet aquestes manifestacions en una entrevista a RAC1 l’endemà de participar amb l’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, a la trobada ‘Diàlegs Civils BCN&MAD’, on va culpar el sobiranisme de la irrupció de VOX. Segons Carmena, “la pretensió de la declaració unilateral d’independència de Catalunya o el referèndum en unes condicions que mai s’hauria d’haver donat ha perjudicat Catalunya i Espanya” i no hi ha cap “dubte” que “VOX és una conseqüència en part de tot aquest procés” i “sabent el mal que fan aquests processos fem tot el possible per col·laborar”.Carmena, que serà la pregonera de les Festes de la Mercè, ha “agraït” la invitació de l’alcaldessa de Barcelona per fer-lo i ha destacat la importància que “Madrid i Barcelona estiguin en contacte”. Ha destacat la necessitat de diàleg en la resolució del conflicte a Catalunya i ha recordat que durant les seves reunions amb l’expresident de la Generalitat, Carles Puigdemont, i altres líders independentistes els va dir que “entossudir-se” a fer un referèndum “il·legal” era contraproduent. En canvi, Carmena creu que l’aparició de Podem no ha fomentat els moviments d’ultradreta. Tampoc el discurs del Rei el 3-O, malgrat que “no va ser afortunat”.Carmena ha negat de manera taxativa que els líders empresonats siguin presos polítics: “Crec que quan hi ha hagut un incompliment de l’ordenament hi ha d’haver conseqüències i les conseqüències poden ser penals”, ha dit. En tot cas ha insistit enla seva reticència a la presó provisional, que ha de ser un mecanisme “excepcional”, ha dit, i que caldria aplicar només quan hi ha necessitat com, per exemple, per garantir que no es destrueixen proves.No s’ha volgut posicionar sobre si hi va haver un delicte de rebel·lió i ha evitat dir també si una sentència com més lleu possible milloraria la resolució del conflicte. “Com a ciutadana si que crec que és important –com a persona que defensa el diàleg- que el diàleg s’ha de fer sempre de manera independent que hi hagi una sentència en un sentit o un altre”. A més, ha recordat que una sentència d’un o altre tipus podria servir per baixar un nivell de conflicte en un sector i augmentar-ne un altre.


Biblioteca Montse Fauria: de setembre 2011\nNovetat! Llibres nous per a alumnes d'ESO\nAtenció, alumnes d'ESO! Aquests dies hem incorporat al fons de la biblioteca alguns llibres que han cedit les editorials. Són els següents:\nEl tramvia blau, Xulio Ricardo Trigo\nNovel·la juvenil. Llengua catalana. A partir de 12 anys\nEl mussol i la forca, Pau Joan Hernández\nNovel·la juvenil. Llengua catalana. A partir de 13 anys\nCorazón alado. Antología poética, Miguel Hernández\nPoesia. Llengua castellana. A partir de 12 anys\nHe jugado con lobos, Gabriel Janer Manila\nNovel·la juvenil. Llengua castellana. A partir de 13 anys\nPublicat per Biblioteca Montse Fauria a 23:05 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nVisita a la biblioteca amb els alumnes de 1r d'ESO\nEl divendres passat, 16 de setembre, la responsable de la biblioteca del centre va fer una visita als alumnes de 1r d'ESO a les seves respectives hores de tutoria.\nVa portar-los a la biblioteca i va explicar-los el funcionament i normes establertes, que els tutors van enganxar al suro de cada aula per tal que en tinguessin coneixement. També es van mostrar els diversos sectors amb què està dividida la biblioteca i el material que hi ha per a ús dels alumnes.\nAlumnes de 1r, a veure si us animeu i visiteu molt la biblioteca durant el curs!\nPublicat per Biblioteca Montse Fauria a 12:59 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nCom a espai del nostre centre, la biblioteca Montse Fauria té unes normes que ja s'han penjat als suros de les aules i s'han donat a conèixer als alumnes. Aquí ens deixem constància, per tal que les consulteu en cas de necessitat:\nLa biblioteca és un espai tranquil,\nd'estudi i lectura. L'entrada és voluntària\nLes obres de referència (diccionaris, enciclopèdies, atles i anuaris) estan exclosos de préstec, perquè són obres de consulta puntuals, així com d'altres documents que per les seves característiques no puguin ser objecte de préstec.\nEs poden agafar en préstec tot tipus de document (llibres, revistes...), per un període màxim de quinze dies. En el cas dels vídeos i dvd's, el període de préstec és d'una setmana. En cas que es vulgui prorrogar el préstec, es permetrà fer-ho per dues setmanes més, i en el cas dels llibres, es permet fer fins a dues pròrrogues. És imprescindible portar el llibre (o material) per demanar pròrroga.\nNormativa d'ús del servei d'ordinadors\nEl temps de connexió serà de 15 minuts. (Si els ordinadors no estan ocupats el temps pot allargar-se segons la necessitat de l'usuari).\nEn cas que hi hagi molta demanda el temps serà respectat i l'ordre serà el de registre i/o reserva.\nEstà permès l'ús de portàtils per a realitzar treballs i feines relacionades amb el centre, però no per a accedir a jocs, ja que s'ocupa un espai de la biblioteca que pot ser útil per a altres alumnes que hi vinguin a fer feines acadèmiques.\nNo es poden agafar llibres directament dels prestatges, excepte obres de consulta.\nNo es poden posar CD, DVD ni llapis de memòria als ordinadors.\nSi un alumne no torna el llibre el dia indicat, en un mes no podrà endur-se llibres ni altres materials objecte de préstec.\nPublicat per Biblioteca Montse Fauria a 14:27 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\n18 de setembre de 2011\nDes d'avui, el blog de la biblioteca de l'INS Puig Cargol, la Biblioteca Montse Fauria, està en funcionament. La finalitat amb què s'ha creat és la de mantenir informada tota la comunitat educativa i tot aquell que estigui interessat a fer el seguiment de les activitats que s'hi porten a terme i dels avenços que es van fent per a millorar-la dia a dia. Esteu tots convidats a participar, opinar i fer suggeriments per tal que la biblioteca acabi essent, finalment, un espai per a tots i de tots. Gràcies pel vostre interès.\nBiblioteca Montse Fauria, setembre 2011\nPublicat per Biblioteca Montse Fauria a 17:58 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nFrase del mes: juny\nVisita a la biblioteca amb els alumnes de 1r d'ESO...\nCertamen Lectura en Veu Alta (6) Dia Mundial de la Poesia (1) Dones (2) El gust per la lectura (1) El racó de l'escriptor (5) Enquestes (4) Espai obert a comentaris (7) Informació general (99) Novetat (26) Premi Protagonista Jove (39) Professorat (1) Quin munt de llibres! (3) Sant Jordi (2) Setmana de la Pau (5)


El consum creix a Catalunya per primer cop des de l'any 2008 - Diari de Girona\nEl consum creix a Catalunya per primer cop des de l'any 2008\nL'increment s'explica per l'alça en la compra de béns i serveis relacionats amb la salut, l'educació i el lleure\nbarcelona | acn/ddg 21.07.2015 | 15:24\nUna dona compra fruita a mercat. carles colomer\nPer primer cop des del 2008, a l'inici de la crisi, la despesa mitjana en consum de les llars catalanes va registrar el 2014 un increment en el comportament de llar familiar agregada i en la despesa per persona, amb un creixement de l'1,6% en relació amb el 2013. La despesa mitjana en consum de les llars va ser de 29.778 euros i d'11.970 euros per persona, amb un increment de l'1,6%. La despesa destinada a la compra de productes de primera necessitat (aliments, begudes no alcohòliques, vestits i calçats) es va reduir l'1,6% mentre que l'adquisició de béns i serveis com compres en el sector de la salut o l'educació va créixer el 6%, cosa que va compensar la caiguda de béns de primera necessitat.\nLa despesa mitjana en béns de primera necessitat es va situar en 16.575 euros per llar i 6.663 per persona, que representa un 1,6% menys que al 2013.\nLes llars catalanes van destinar el 55,7% del total de la seva despesa a béns i serveis de primera necessitat, és a dir a aliments i begudes no alcohòliques, articles de vestir i calçat, i despeses de l'habitatge com serveis bàsics (aigua, electricitat, gas...), mobiliari, equipament entre d'altres.\nEn relació amb la resta de béns i serveis, la despesa mitjana de les llars catalanes va ser 13.203 euros, xifra que representa un augment del 6% en relació amb l'any anterior. El major augment de despesa va estar relacionat amb la salut (13,3%), seguit del d'educació, i lleure, espectacles i cultura. L'únic grup que va disminuir en aquesta cistella va ser els de les begudes alcohòliques i el tabac (-4,9%).\nMenys llet i menys fruita\nDes de l'any 2006, just abans de la crisi, en relació amb la quantitat consumida dels productes alimentaris, els canvis més notables es troben en la llet (amb una reducció de 41,3 litres per llar) i les fruites (amb una reducció de 24,4 quilos per llar).\nEn canvi, s'observa un augment del consum dels productes derivats del sucre, confitura, xocolata i confiteria, així com el d'ous.\nEl 2014, les llars catalanes van consumir una mitjana de 224,7 quilos de verdures, hortalisses i llegums, 199,9 quilos de fruita, 162,5 quilos de pa, pastes i cereals, 121,8 quilos de carn i 49,4 quilos de peix i marisc.\nPel que fa als làctics, el consum mitjà es va situar en 144,8 litres de llet, i 77,6 quilos de iogurts, formatges i altres productes.\nAltres productes destacats van ser els ous, amb 25,1 dotzenes de mitjana, i 9,3 quilos de cafè, infusions i cacau.\nPel que fa a les begudes no alcohòliques, se'n van consumir uns 414,3 litres de mitjana, i les begudes alcohòliques 75,3 litres.