Núm. del document 004/2009\nData del document 13/01/2009\nDEROGA el Decret 312/1997, de 9 de desembre, pel qual s'estableix l'ordenació curricular del primer nivell dels ensenyaments d'idiomes.\nLlengua vehicular i llengua de referència\nArticle 6 - Article 7\nAccés als ensenyaments d'idiomes\nCursos i modalitats\nOrganització i finalitat\nCertificació del nivell intermedi\nCertificació del nivell avançat\nAvaluació, permanència, proves de certificació i mobilitat\nAvaluació i pas de curs\nCaracterístiques i efectes dels certificats\nCursos d'actualització i especialització\nTrasllat de l'expedient acadèmic\nEstructura general i durada del currículum\nVigència 18/03/2016 - 28/08/2015 - 17/03/2016 30/05/2014 - 27/08/2015 16/01/2009 - 29/05/2014\nD'acord amb l'article 6 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, les administracions educatives competents han d'establir el currículum dels diferents ensenyaments que s'hi regulen, dels quals el Govern de l'Estat ha de fixar prèviament els aspectes bàsics.\nLa Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, regula, en els seus articles 59, 60, 61 i 62, els ensenyaments d'idiomes, i estableix, a l'article 3.6, que aquests ensenyaments tindran la consideració d'ensenyaments de règim especial. Així mateix determina, a l'article 59.1, que els ensenyaments d'idiomes tenen per objecte capacitar l'alumnat per a l'ús adequat dels diferents idiomes, fora de les etapes ordinàries del sistema educatiu, i els organitza en tres nivells: bàsic, intermedi i avançat. Així mateix, disposa que els ensenyaments del nivell bàsic tindran les característiques i l'organització que les administracions educatives determinin.\nEls ensenyaments d'idiomes de règim especial s'ofereixen en la modalitat presencial i també es poden oferir en la modalitat no presencial, així com en altres modalitats d'ensenyament-aprenentatge d'idiomes que fomentin l'ús i aprofitament de les possibilitats que ofereixen les noves tecnologies de la informació i de la comunicació.\nEl Reial decret 1629/2006, de 29 de desembre, pel qual es fixen els aspectes bàsics del currículum dels ensenyaments d'idiomes de règim especial regulats per la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, determina les exigències mínimes del nivell bàsic, a efectes de certificació, i fixa els ensenyaments mínims que hauran de formar part dels currículums que les administracions educatives estableixin per als nivells intermedi i avançat dels idiomes que s'imparteixen a les escoles oficials d'idiomes. En aquest Reial decret també s'estableixen els efectes dels certificats acreditatius de la superació dels nivells bàsic, intermedi i avançat d'aquests ensenyaments, així com els requisits mínims de la documentació acadèmica necessària per garantir la mobilitat de l'alumnat.\nEl nou currículum dels ensenyaments d'idiomes de règim especial recull els aspectes bàsics que estableix el Reial decret 1629/2006, de 29 de desembre, el qual s'implanta en el nivell bàsic i intermedi el curs acadèmic 2007-2008 i en el nivell avançat el curs acadèmic 2008-2009 i substitueix l'ordenació curricular del primer nivell dels ensenyaments d'idiomes del Decret 312/1997, de 9 de desembre.\nL'aprenentatge d'idiomes dintre dels plans d'estudi reglats o no reglats és una pràctica estesa al nostre país, fomentada per institucions públiques i privades. El Govern de la Generalitat, i concretament el Departament d'Educació, té la voluntat de millorar el coneixement d'idiomes per tal de construir un país plurilingüe. Els referents de les accions de govern en aquest camp .tant pel que fa a la formació contínua d'aprenents adults com a la formació inicial i permanent dels docents. s'han d'inscriure en el marc de les polítiques del Consell d'Europa, i els nivells de competència a assolir es defineixen d'acord amb els nivells fixats en el Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües tal i com es concreten en els ensenyaments d'idiomes que s'estableixen en aquest Decret.\nAquest Decret s'ha tramitat d'acord amb el que disposa l'article 61 i següents de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat, i amb el dictamen del Consell Escolar de Catalunya.\nAquest Decret té per objecte establir l'ordenació general i el currículum dels ensenyaments d'idiomes de règim especial, els quals s'organitzen en tres nivells, bàsic, intermedi i avançat, que s'imparteixen a les escoles oficials d'idiomes.\n2.1 La finalitat d'aquests ensenyaments d'idiomes és la capacitació de l'alumnat per al seu ús adequat, fora de les etapes ordinàries del sistema educatiu.\n2.2 Aquests ensenyaments estan destinats al foment del plurilingüisme en la societat catalana, prioritzant les necessitats dels ciutadans i de les ciutadanes, en la seva vida adulta, tant pel que fa a l'adquisició o perfeccionament del coneixement d'idiomes com a la certificació dels seus nivells de competència en l'ús d'aquests idiomes.\nEn l'ensenyament d'idiomes de règim especial la llengua vehicular i d'aprenentatge és la llengua objecte d'estudi i s'utilitza normalment el català com a llengua de referència.\n4.1 L'estructura general i la durada del currículum s'estableix a l'annex I.\n4.2 En els annexos II, III i IV, s'estableixen els currículums dels ensenyaments d'idiomes que especifiquen, per a cadascun dels tres nivells, bàsic, intermedi i avançat, els objectius generals, els objectius per destreses, i els continguts corresponents dels diferents idiomes que s'imparteixen a les escoles oficials d'idiomes. Els objectius per destreses serviran de referència per a l'avaluació.\n4.3 Els nivells bàsic, intermedi i avançat dels ensenyaments d'idiomes tenen com a referència les competències pròpies dels nivells A-2, B-1 i B-2, respectivament, del Consell d'Europa, segons es defineixen aquests nivells en el Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües.\n5.1 D'acord amb les directrius del Departament d'Educació, i dins el marc del seu projecte educatiu, les escoles oficials d'idiomes han d'establir els criteris generals per a l'elaboració de les programacions didàctiques, que han de complementar i desplegar els currículums establerts per a aquells idiomes que imparteixin.\nEls departaments corresponents de les escoles oficials d'idiomes han d'elaborar les programacions didàctiques, que s'han d'aprovar pel claustre de professorat i de les quals cal informar-ne al consell escolar.\n5.2 Les programacions didàctiques han d'incloure, curs per curs, i per a cada idioma, els objectius i els continguts, les orientacions metodològiques i per a l'avaluació, les assignacions i distribucions horàries, els criteris per al seguiment i l'orientació de l'alumnat, així com les adaptacions per a l'alumnat amb necessitats educatives especials.\n5.3 Les escoles oficials d'idiomes han d'informar l'alumnat de les programacions didàctiques i, en particular, dels objectius, els continguts i els criteris per a l'avaluació.\n6.1 Per accedir als ensenyaments d'idiomes és requisit tenir setze anys complerts en l'any natural en què es comencin els estudis. També poden accedir-hi els i les majors de catorze anys per seguir els ensenyaments d'un idioma diferent del que estan cursant en l'educació secundària obligatòria com a primera llengua estrangera.\n6.2 El títol de batxiller habilita per accedir directament als ensenyaments de nivell intermedi de l'idioma cursat com a primera llengua estrangera en el batxillerat.\n6.3 L'alumnat que acrediti el domini de competències suficients en un idioma pot incorporar-se a qualsevol curs dels nivells bàsic, intermedi o avançat, de conformitat amb els procediments que estableixi el Departament d'Educació. No obstant això, la ubicació directa de l'alumnat en un curs determinat a través d'aquests procediments no suposa el reconeixement acadèmic d'haver superat els cursos anteriors, ni l'obtenció dels certificats de nivell corresponents.\n7.1 Els cursos han de ser d'un mínim de 130 hores lectives.\n7.2 El Departament d’Ensenyament pot organitzar la modalitat presencial bé per cursos, bé de forma flexible, en dos blocs per curs. També pot organitzar la modalitat presencial amb horaris diversos.\n7.3 El Departament d'Educació pot establir la modalitat no presencial, en la qual pot flexibilitzar la durada i l'organització horària dels cursos sense perjudici del que s'estableix per a la organització dels diferents nivells.\nArticle 7 Apartat 2 modificat per art. 1 del DECRET 73/2014, de 27 de maig, de modificació del Decret 4/2009, de 13 de gener, pel qual s'estableix l'ordenació i el currículum dels ensenyaments d'idiomes de règim especial.\nS'ha d'organitzar en dos cursos i té com a finalitat principal capacitar l'alumnat per a l'ús de l'idioma de manera suficient, receptivament i productivament, tant en la forma parlada com escrita, com també per mitjançar entre parlants de diferents llengües, en situacions quotidianes i de necessitat immediata que requereixin comprendre i produir textos breus, en llengua estàndard, que tractin sobre aspectes bàsics concrets de temes generals i que continguin expressions, estructures i lèxic d'ús freqüent.\nL'assoliment d'aquesta finalitat comporta la consecució dels objectius, generals i per destreses, fixats per a aquest nivell i inclosos a l'annex II.\n9.1 L'alumnat que superi amb avaluació positiva el segon curs de nivell bàsic obté la certificació acreditativa corresponent.\n9.2 L'escola oficial d'idiomes que correspongui ha d'expedir els certificats del nivell bàsic. La qualificació global d'aquest certificat és d'apte/apta.\n9.3 El certificat acreditatiu d'haver superat el nivell bàsic permet el pas al nivell intermedi de l'idioma corresponent.\n10.1 El nivell intermedi té com a finalitat principal capacitar l'alumnat per a l'ús de l'idioma amb certa seguretat i flexibilitat, receptivament i productivament, tant de forma parlada com escrita, així com per mitjançar entre parlants de diferents llengües, en situacions quotidianes i menys corrents que requereixin comprendre i produir textos en una varietat de llengua estàndard, amb estructures habituals i un repertori lèxic comú no gaire idiomàtic, i que tractin sobre temes generals, quotidians i en els quals es té un interès personal.\nL'assoliment d'aquesta finalitat comporta la consecució dels objectius, generals i per destreses, fixats per a aquest nivell i inclosos a l'annex III.\n10.2 El nivell intermedi s'organitza en un curs per a tots els idiomes, excepte per a àrab, coreà, grec, japonès, rus i xinès, que s'organitzarà en dos cursos.\nArticle 10 apartat 2 modificat per art. únic del DECRET 224/2016, de 15 de març, de modificació de l'article 10.2 del Decret 4/2009, de 13 de gener, pel qual s'estableix l'ordenació i el currículum dels ensenyaments d'idiomes de règim especial.\n11.1 L'escola oficial d'idiomes que correspongui ha d'expedir el certificat de nivell intermedi. Per a l'obtenció d'aquest certificat és necessari superar una prova específica de certificació al final del nivell, en els termes que estableix l'article 16.\n11.2 La qualificació global del certificat de nivell intermedi és d'apte/apta, seguida de la puntuació numèrica, total i per destreses.\n11.3 El certificat acreditatiu d'haver superat el nivell intermedi permet el pas al primer curs del nivell avançat de l'idioma corresponent.\n12.1 L'ensenyament d'idiomes en el nivell avançat té com a finalitat principal capacitar l'alumnat per a l'ús de l'idioma de forma fluida i amb eficàcia en situacions habituals i més específiques que requereixin comprendre, produir i tractar textos orals i escrits conceptualment i lingüísticament complexes, en una varietat de llengua estàndard, amb un repertori lèxic ampli encara que no gaire idiomàtic i que tractin sobre temes generals, actuals o propis del camp d'especialització del parlant.\nL'assoliment d'aquesta finalitat comporta la consecució dels objectius, generals i per destreses, fixats per a aquest nivell i inclosos a l'annex IV.\n12.2 El nivell avançat s'organitzarà en dos cursos per a tots els idiomes, excepte per a àrab, japonès i xinès, que podran organitzar-se en tres cursos.\n13.1 El Departament d'Educació, a proposta de l'escola oficial d'idiomes corresponent, ha d'expedir el certificat de nivell avançat. Per a l'obtenció d'aquest certificat és necessari superar una prova específica de certificació al final del nivell, en els termes que estableix l'article 16.\n13.2 La qualificació global del certificat de nivell avançat serà d'apte/apta, seguida de la puntuació numèrica, total i per destreses.\n14.1 L'avaluació dels aprenentatges de l'alumnat té com a referència les competències pròpies dels nivells d'ensenyament establertes, així com els objectius generals i per destreses, comuns a tots els idiomes, fixats en el currículum per a cada nivell, i concretats, per cursos, en les respectives programacions didàctiques.\n14.2 S'entén com a avaluació de l'aprenentatge de l'alumnat el seguiment sistemàtic, continu i global de tot el procés.\n14.3 S'ha d'informar periòdicament l'alumnat sobre els resultats obtinguts en el procés de valoració del seu rendiment acadèmic.\n14.4 Al final de cada curs, la qualificació global de l'alumnat serà d'apte/apta, seguida de la puntuació numèrica en el cas dels ensenyaments de nivell intermedi i avançat, o de no apte/no apta.\n14.5 L'alumnat que hagi obtingut una avaluació positiva al final d'un curs pot passar al curs següent del mateix nivell.\nEn els nivells bàsic, intermedi i avançat, l'alumnat té dret a romandre matriculat en el règim d'ensenyament oficial, modalitat presencial, durant un màxim de cursos acadèmics equivalents al doble dels ordenats per a l'idioma corresponent.\n16.1 Les proves específiques de certificació dels nivells intermedi i avançat a què es refereixen els articles 11 i 13 són comunes a tot Catalunya, i la seva organització i continguts els regula el Departament d'Educació, el qual ha de dur a terme almenys una convocatòria anual de tots els idiomes que s'imparteixen.\n16.2 Les proves han de mesurar el nivell de competència dels candidats i de les candidates en el domini i ús de l'idioma.\n16.3 Les proves s'han d'elaborar, administrar i avaluar segons uns estàndards que en garanteixin la validesa, fiabilitat, viabilitat, equitat, transparència i impacte positiu, així com el dret de l'alumnat a ser avaluat amb objectivitat i efectivitat.\n16.4 El disseny, l'administració i l'avaluació de les proves per a l'obtenció dels certificats per part de l'alumnat amb discapacitat s'han de basar en els principis d'igualtat d'oportunitats, no discriminació i compensació de desavantatges. Els procediments d'avaluació han de contenir les mesures que resultin necessàries per a la seva adaptació a les necessitats especials d'aquest alumnat.\n16.5 La inscripció a les proves de certificació dels nivells intermedi i avançat es pot efectuar en règim lliure.\nPer formalitzar la matrícula lliure cal acreditar la superació del segon curs de l'educació secundària obligatòria o nivell equivalent, i ser major de catorze anys.\nNo es pot simultaniejar la condició d'alumnat en règim d'ensenyament oficial i la condició d'alumnat lliure en el mateix idioma.\n16.6 La superació de cada una de les destreses de què es componen les proves dels nivells intermedi i avançat, separadament, pot ser objecte de certificació parcial.\n17.1 Els certificats han d'incloure, com a mínim, les dades següents: òrgan que l'expedeix, dades de l'alumne o alumna (nom i cognoms, DNI o NIE, o en el seu defecte, número de passaport, data i lloc de naixement), idioma i nivell, indicació del nivell del Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües, data d'expedició, signatura i segell.\n17.2 El Departament d'Educació ha de determinar la valoració dels certificats establerts en aquest Decret en els processos de reconeixement de mèrits que gestioni.\n17.3 Les persones titulars dels certificats establerts en aquest Decret se'ls pot eximir de les proves de competència en idiomes que estableixin les administracions públiques o altres organismes i que corresponguin als nivells de competència consignats.\nL'alumnat que es traslladi a un altre centre sense haver acabat el curs acadèmic haurà d'aportar una certificació acadèmica expedida pel centre d'origen, el qual remetrà al centre de destí, a petició d'aquest, l'expedient acadèmic de l'alumne. La matriculació es podrà formalitzar a partir de la recepció de l'expedient acadèmic per part del centre de destí juntament amb la comunicació de trasllat.\nLes escoles oficials d'idiomes podran, d'acord amb el que determini el Departament d'Educació, organitzar i impartir cursos especialitzats per al perfeccionament de competències en idiomes.\nAquests cursos podran tenir com a referència tant els nivells bàsic, intermedi i avançat, com els nivells C-1 i C-2 del Consell d'Europa, segons es defineixen en el Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües.\nEl Departament d'Educació ha de regular les condicions i el procediment de trasllat de l'expedient acadèmic.\nEl règim d'equivalències entre els ensenyaments regulats pel Reial decret 967/1988, de 2 de setembre, sobre ordenació dels ensenyaments corresponents al primer nivell dels ensenyaments especialitzats d'idiomes, i els ensenyaments als quals es refereix aquest Decret és el que especifica l'annex III del Reial decret 1629/2006, de 29 de desembre.\nEls currículums que s'estableixen en aquest Decret es poden impartir en centres públics delegats que, a l'efecte d'aquests ensenyaments, depenen de les escoles oficials d'idiomes, en els termes que estableixi el Departament d'Educació.\nEls ensenyaments oficials d’idiomes en la modalitat no presencial es poden impartir a l’Institut Obert de Catalunya, i, a aquest efecte, té la consideració d’Escola Oficial d’Idiomes.\nDisposició addicional Cinquena afegida per art. 2 del DECRET 73/2014, de 27 de maig, de modificació del Decret 4/2009, de 13 de gener, pel qual s'estableix l'ordenació i el currículum dels ensenyaments d'idiomes de règim especial.\nQueda derogat el Decret 312/1997, de 9 de desembre, pel qual s'estableix l'ordenació curricular del primer nivell dels ensenyaments d'idiomes.\nCorrespon al Departament d'Educació la regulació i l'establiment dels models oficials d'expedient acadèmic i de les actes de qualificació que han de ser utilitzats en l'avaluació per als ensenyaments d'idiomes de règim especial.\nAquest annex mostra l’estructuració dels currículums dels nivells bàsic, intermedi i avançat de les escoles oficials d’idiomes, desenvolupats respectivament en els annexos II, III i IV d’acord amb l’article 4 d’aquest Decret i es refereix als idiomes que s’imparteixen a les EOI i a la durada dels cursos corresponents.\nLa creixent diversitat lingüística que s’observa a l’Europa del segle XXI i, de retruc, les necessitats de la ciutadania d’adquirir diferents nivells de competència lingüística en diversitats d’idiomes, marquen l’enfocament d’aquests currículums.\nPer tal de fomentar i facilitar l’aprenentatge d’idiomes i contribuir a la millora de la comprensió entre ciutadans, i a la comunicació intercultural entre els pobles, s’han incorporat als currículums les recomanacions del Consell d’Europa tañ com es concreten en el Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües, tant en la seva estructura com en els seus continguts.\nL’estructura del currículum parteix de la consideració de la llengua com a instrument de comunicació entre cultures i comunitats. En la societat catalana, que compta amb una llengua pròpia, la catalana, a més de la llengua castellana, s’ha donat sempre una especial rellevància al fet d’afavorir les actituds de la ciutadania envers l’aprenentatge de llengües, la qual cosa es palesa en la pròpia estructuració dels continguts curriculars.\nAquests currículums tenen com a premissa fonamental el context descrit i les característiques particulars de les persones destinatàries. L’enfocament en l’ensenyament de les llengües que se’n desprèn ha de conduir progressivament l’alumnat, persones adultes amb diversitat de necessitats, a la conscienciació i l’autonomia en els aprenentatges de llengües per tal de poder continuar-los al llarg de la seca vida, amb el suport de les noves tecnologies de la informació i la comunicació. Per tot això es dóna especial rellevància a la definició de nivell i als objectius en clau competencial, i es prioritzen els continguts actitudinals que han d’afavorir els aprenentatges.\nEls apartats referits als objectius generals i als objectius per destreses, i els de les competències generals: actituds, competència sociocultural, i estratègies i habilitats lingüístiques, són iguals per als tres nivells i per a tots els idiomes, amb el benentès que, en un desenvolupament posterior caldrà concretar-los per a cada nivell, curs i idioma, en el projecte curricular de les escoles oficials d’idiomes.\nEl currículum de cada nivell inclou els objectius generals i els objectius per destreses que li són propis. Aquests objectius descriuen en termes competencials les habilitats i les capacitats que cal assolir per completar amb èxit la finalitat de cada nivell, definida en l’article 4 d’aquest Decret.\nLa gradació dels objectius en els tres nivells, bàsic, intermedi i avançat, obeeix a una concepció acumulativa i alhora cíclica del procés d’ensenyament-aprenentatge, que es concreta en el nivell bàsic en el desenvolupament i ús d’estratègies d’aprenentatge, i de les experiències i coneixements previs, tant lingüístics com socioculturals, per tal d’afavorir el procés d’aprenentatge en els nivells intermedi i avançat.\nEls continguts s’han descrit d’acord amb la finalitat dels ensenyaments d’idiomes i els objectius generals i per destreses establerts per a cada nivell. Aquests continguts s’agrupen en dues grans categories, els corresponents a les competències generals i els de la competència lingüística comunicativa de cada idioma.\nEls diferents apartats que configuren la competència lingüística comunicativa – competència pragmàtica, competència discursiva i competència lingüística – consten de llistats d’ítems que es presenten de forma aïllada, encara que no s’ha d’interpretar que s’hagin d’ensenyar i aprendre d’aquesta manera, sinó que s’han de relacionar entre ells per organitzar seqüències didàctiques. Aquesta tasca correspon a la concreció curricular que n’han de fer les escoles oficials d’idiomes.\nAquests currículums s’han d’entendre, en definitiva, com la referència i la guia per a l’ensenyament, l’aprenentatge i l’avaluació dels diferents idiomes i nivells, i cal destacar que els objectius que s’hi estableixen per a cadascun constitueixen la referència a partir de la qual s’organitzarà l’avaluació.\n1.2.1 Competències generals\nEls continguts de les competències generals són comuns a totes les llengües, i s’han agrupat en quatre grans apartats. El primer, d’importància cabdal per a l’aprenentatge d’idiomes en l’edat adulta, és el de les actituds i inclou la descripció d’aquelles que afavoreixen l’èxit de l’aprenentatge en general, d’aquelles que afavoreixen el procés d’aprenentatge d’una llengua i d’aquelles que afavoreixen l’adquisició d’una consciència intercultural.\nEls següents apartats fan referència a la competència sociocultural, que inclou els àmbits i els trets distintius de la societat i la cultura de la llengua que s’estudia, als continguts nocionals, i a les estratègies i habilitats lingüístiques.\nEn aquest darrer apartat, el de les estratègies i habilitats lingüístiques, es distingeix entre les estratègies comunicatives per a l’ús de la llengua, tant per a la recepció com per a la producció, la interacció i la mediació, i les estratègies per a l’aprenentatge de la llengua que inclouen les estratègies cognitives, metacognitives i socioafectives.\n1.2.2 Competència lingüística comunicativa\nEls continguts relatius a la competència lingüística comunicativa són específics per a les diferents llengües i s’articulen en tren grans apartats: la competència pragmàtica, la competència discursiva i la competència lingüística.\nEn l’apartat que fa referència a la competència pragmàtica s’inclouen els continguts relatius a les funcions i propòsits de la comunicació. L’apartat dedicat a la competència discursiva tracta l’organització dels discurs, les diferents tipologies textuals i els àmbits d’ús tenint en compte els continguts relatius al text, entès com a unitat mínima de comunicació. L’apartat relatiu a la competència lingüística se centra en els elements formals de la llengua, que inclouen el lèxic i els aspectes semàntics, la morfosintaxi, l’ortografia i els aspectes gràfics, i la fonètica i la fonologia.\nLa interrelació de tots els elements implicats en la competència lingüística comunicativa haurà de vertebrar les unitats didàctiques objecte d’ensenyament, aprenentatge i avaluació.\nEls currículums inclosos en els annexos 2, 3 i 4 corresponen als següents idiomes: alemany, anglès, àrab, català per a no-catalanoparlants, espanyol per a persones estrangeres, èuscar, francès, grec, italià, japonès, neerlandès, portuguès, rus i xinès.\nEls ensenyaments d’alemany, anglès, català per a no catalanoparlants, espanyol per a persones estrangeres, èuscar, francès, italià, neerlandès i portuguès, s’impartiran en cinc cursos d’una durada mínima de 130 hores cadascun. Els dos primers cursos corresponen al nivell bàsic, el tercer al nivell intermedi, i els dos últims al nivell avançat.\nEls ensenyaments de les llengües àrab, grec, japonès, rus, i xinès, s’impartiran en sis cursos d’una durada mínima de 130 hores cadascun. Els dos primers cursos corresponen al nivell bàsic, els dos següents al nivell intermedi, i els dos últims al nivell avançat.\nLa varietat de la llengua objecte d’aprenentatge és la varietat estàndard. No s’exclou, però, el coneixement de l’existència d’altres varietats, i, en el nivell avançat, el reconeixement i la comprensió de les més importants.\n1. Utilitzar les habilitats lingüístiques bàsiques, tant productives com receptives, per fer ús de la llengua com a mitjà de comunicació i d’expressió personal, per tal de satisfer necessitats bàsiques de la vida quotidiana.\n2. Utilitzar les experiències i coneixements previs, tant lingüístics com socioculturals, per construir els nous aprenentatges.\n3. Aprofitar totes les ocasions possibles d’exposició i interacció amb la nova llengua, incloses les que proporcionen les tecnologies de la informació i la comunicació.\n4. Desenvolupar i utilitzar les estratègies que permetin resoldre situacions de comunicació en els contextos més habituals.\n5. Desenvolupar i utilitzar les estratègies que permetin avaluar i continuar l’aprenentatge de l’idioma un cop superat el Nivell bàsic.\n6. Adoptar una actitud oberta davant d’elements o situacions no característiques de la llengua pròpia que apareguin en el discurs.\nFer anuncis i presentacions breus, preparades prèviament, sobre temes i activitats de la vida quotidiana.\nParticipar amb una facilitat raonable i de forma eficaç en situacions de comunicació habituals i en converses curtes, amb la col·laboració d’una persona interlocutora.\nReaccionar de forma adequada en intercanvis i transaccions breus i senzilles en situacions de la vida quotidiana.\nEscriure textos curts i senzills sobre necessitats personals i situacions de la vida quotidiana, seguint les convencions i formats adequats a cada tipus de text, i utilitzant frases simples connectades amb elements de cohesió bàsics.\nComprendre l’essencial de missatges breus, clars i senzills, articulats amb claredat i certa lentitud en llengua estàndard, contextualitzats i sobre temes coneguts, per satisfer necessitats bàsiques.\nExtreure els punts principals i la informació detallada de textos orals emesos per mitjans audiovisuals o sense la presència de la persona emissora, en bones condicions acústiques i sempre que es pugui tornar a escoltar-ne alguns fragments.\nComprendre les idees principals de textos curts, sobre temes habituals o familiars, amb l’ajut del context i del suport visual i icònic.\nLocalitzar informació específica en textos de diversa tipologia, per satisfer necessitats bàsiques de la vida quotidiana.\nEls estudis sobre l’aprenentatge i l’adquisició de llengües donen una gran importància als factors psicològics i afectius en el procés d’aprenentatge de la llengua i de la cultura que aquella representa. Aquests factors exerceixen la màxima influència en l’èxit o fracàs de l’aprenentatge de la llengua i de les relacions interculturals en què es participa.\nUna actitud és una disposició d’ànim que s’aprèn, tot i que de vegades estigui estretament relacionada amb trets de la personalitat. Per això, el professorat haurà d’esmerçar temps i esforços per ajudar l’alumnat a reconèixer el pes de les actituds en el procés d’aprenentatge, a identificar les pròpies, i treballar en el desenvolupament de les adequades per aconseguir l’èxit en l’aprenentatge.\n1. Actituds que afavoreixen l’èxit de l’aprenentatge\n• Reconeixement del fet que cada persona és protagonista del seu aprenentatge i n’ha d’assumir la gestió i la responsabilitat.\n• Valoració de l’autoestima, la responsabilitat personal, l’esforç, la concentració, la voluntat i les pròpies capacitats.\n• Valoració de la motivació, la curiositat i l’obertura cap a nous coneixements.\n• Interès per manifestar creativitat i imaginació, i per experimentar.\n• Reconeixement dels diferents estils d’aprenentatge, i predisposició a aprendre i adoptar els que millor hi escaiguin.\n• Interès per adquirir autonomia en el procés d’aprenentatge.\n• Superació de l’ansietat davant les noves experiències.\n• Interès per desenvolupar constància i mètode de treball.\n2. Actituds que afavoreixen el procés d’aprenentatge d’una llengua\n• Valoració de l’aprenentatge d’una llengua com a eina de desenvolupament personal.\n• Valoració de la importància de conèixer una llengua estrangera per als estudis i la feina.\n• Consciència del fet que l’aprenentatge d’una llengua requereix motivació, esforç i voluntat.\n• Definició de les necessitats i els interessos personals a l’hora d’aprendre una nova llengua.\n• Establiment d’objectius assumibles i observables a curt termini.\n• Aprofitament dels coneixements i les experiències de què es disposa, tant lingüístiques com no lingüístiques, com a mitjà per facilitar l’adquisició dels nous coneixements.\n• Reconeixement de la utilitat de transferir els coneixements i les estratègies d’aprenentatge d’una llengua a una altra.\n• Disposició a experimentar i a intentar activar els recursos i les estratègies de què es disposa.\n• Reconeixement del fet que l’error és necessari per aprendre.\n• Valoració de l’enriquiment personal que suposa la relació amb la resta de l’alumnat i el professorat.\n• Reconeixement del fet que el treball en grup i cooperatiu dóna l’oportunitat d’experimentar i de comunicar-se en la llengua que s’aprèn.\n• Valoració de l’adquisició d’estratègies que poden ser transferibles a altres aprenentatges.\n• Interès per comunicar-se i expressar-se oralment i per escrit amb persones que parlen la llengua objecte d’aprenentatge.\n• Consciència de la importància de la forma en la interacció, per tal d’expressar-se amb correcció i precisió .\n• Consciència de la importància d’adequar els continguts de l’actuació oral o escrita al context comunicatiu en què aquesta es produeix.\n• Consciència de la importància de l’avaluació com a instrument que permet regular el procés d’aprenentatge.\n• Consciència de la importància de l’autoavaluació com a mitjà d’avaluació i gestió del propi procés d’aprenentatge.\n• Consciència de la importància de la utilització de les noves tecnologies com a mitjà d’aprenentatge i d’intercanvi lingüístic i cultural.\n• Consciència de la importància d’aportar els coneixements lingüístics propis, com a persona mediadora, en situacions en què persones de diferents llengües necessiten comunicar-se i no disposen d’una llengua comuna.\n3. Actituds que afavoreixen l’adquisició d’una consciència intercultural\n• Valoració positiva de les diferències culturals com a font d’enriquiment i creixement personal.\n• Anàlisi crítica de les pròpies valoracions d’altres cultures.\n• Reconeixement de la dificultat, i de vegades la impossibilitat, de comparar realitats culturals diferents.\n• Superació dels prejudicis i estereotips sobre les cultures i els pobles.\n• Acceptació de l’alteritat i la diferència: respecte i tolerància.\n• Valoració de l’enriquiment i creixement personal que suposa el contacte amb persones d’altres cultures.\n• Valoració de la llengua com a vehicle d’expressió d’una realitat social i cultural, de les seves creences i valors.\nB. Competència sociocultural\nEl coneixement de la societat i de la cultura de la comunitat o comunitats en què es parla la llengua objecte d’estudi és un aspecte del coneixement del món que té especial rellevància en el context de l’aprenentatge d’una llengua, ja que és probable que no formi part de l’experiència prèvia de l’alumnat o que el seu coneixement estigui deformat pels estereotips.\nAquest coneixement, conjunt de creences i valors que conformen la identitat dels individus i dels pobles, configura una manera de veure i d’entendre el món i incideix en la forma de comunicar-se amb els altres. Caldrà desenvolupar en l’alumnat una consciència intercultural que li permeti fer-se conscient i interpretar les situacions de comunicació i les convencions socials amb què es trobarà en els seus intercanvis interculturals.\nA continuació es llisten els àmbits que poden estar relacionats amb els trets distintius de la societat i la cultura de la llengua que s’estudia.\n• hàbits alimentaris: dieta, horaris, comportament a taula, etc.,\n• horaris i hàbits de treball,\n• vacances i festes,\n• activitats de lleure.\n• el nivell de vida (diferències regionals, ètniques i de grup social),\n• les prestacions socials (educació, sanitat, pensions...),\n• paisatge i clima,\n• trets socioeconòmics (agricultura, ramaderia, pesca, indústria, comerç, turisme, banca, noves tecnologies...).\n• estructura familiar i relacions de parentiu,\n• relacions entre generacions,\n• relacions entre homes i dones,\n• relacions a la feina,\n• estructura de la societat (grups socials, partits polítics, institucions religioses…).\n• relacions amb les institucions (administració, policia...),\n• relacions entre diferents comunitats,\n• relacions entre grups polítics i religiosos.\n• cultura i tradicions,\n• història i identitat nacional,\n• estructura social i canvis que s’hi produeixen,\n• institucions, política, seguretat,\n• altres cultures i grups socials (països estrangers, turistes, immigrants),\n• manifestacions artístiques (literatura, arts plàstiques...),\n• sentit de l’humor.\n• gestos i postures,\n• expressions facials,\n• contacte visual,\n• contacte físic i proxémica.\n• celebracions (festes familiars, tradicionals...),\n• visites (durada, acomiadament...),\n• conversa (actituds, convencions i tabús),\n• actes de caràcter social (enterraments...).\n• pràctiques religioses i ritus,\n• naixements, casaments, enterraments,\n• actitud de l’audiència en espectacles i cerimònies,\n• celebracions, festivals, balls, etc.\nC. Continguts nocionals\n• expressió de les entitats i tot allò que hi fa referència.\n• espai (ubicació absoluta i relativa en l’espai);\n• temps (situació absoluta i relativa en el temps);\n• estats, processos i activitats (aspecte, modalitat, participants i les seves relacions);\n• relacions lògiques (entre estats, processos i activitats): conjunció; disjunció; oposició; comparació; condició; causa; finalitat; resultat;\n• relacions temporals (anterioritat, simultaneïtat, posterioritat).\nD. Estratègies i habilitats lingüístiques\n1. Estratègies comunicatives per a l’ús de la llengua\nTant en l’ús de la llengua per part de les persones nadives com en el procés d’aprenentatge, les persones (nadius o aprenents) realitzen actes comunicatius en les diferents habilitats lingüístiques (parlar, escoltar, escriure o llegir) i posen en funcionament diferents estratègies de comunicació.\nLes estratègies són un mitjà que la persona usuària d’una llengua utilitza per mobilitzar i equilibrar els recursos de què disposa per tal de respondre a les exigències comunicatives de la situació i assolir amb èxit un objectiu concret. La utilització d’estratègies comunicatives no s’ha d’interpretar com una manera d’esmenar carències lingüístiques o de comunicació, sinó com l’aplicació d’uns principis metacognitius: planificació, execució, avaluació i reparació, a les diferents formes de les habilitats comunicatives: la recepció, la producció, la interacció i la mediació.\nEl progrés en l’aprenentatge d’una llengua s’evidencia per la capacitat de l’aprenent de dur a terme actes comunicatius i utilitzar estratègies comunicatives.\n1.1. Estratègies de recepció (oral i escrita)\n• Identificació del context en què es produeix la situació comunicativa i presa de consciència dels coneixements previs que se’n tenen.\n• Mobilització i coordinació dels recursos de què es disposa: competències generals i comunicatives.\n• Adequació del tipus d’audició o lectura (comprendre el sentit general, buscar una informació específica, etc.) a les diferents intencions de la persona oient o lectora, i a la funció i tipologia del text.\n• Deducció, inferència i formulació d’hipòtesis a partir d’idees, preconceptes i coneixements previs.\n• Confirmació d’hipòtesis a partir de la interrelació i d’elements significatius del text.\n• Comprensió global, selectiva, exhaustiva, interpretativa.\n• Verificació o reformulació d’hipòtesi.\n1.2. Estratègies de producció (oral i escrita)\n• Establiment dels requeriments de la tasca, identificació del context en què es produeix la situació comunicativa i avaluació dels propis coneixements del món.\n• Adequació del text (oral o escrit) a la persona destinatària (funció del text, àmbit i canal, registre, estructura i cohesió del discurs...).\n• Adaptació de la tasca i del missatge als recursos lingüístics disponibles (augment o disminució de la complexitat de la tasca i del discurs produït).\n• Composició i articulació del discurs, integrant elements verbals i no verbals al missatge.\n• Ús de fragments de discurs “prefabricats”, coneguts per la persona usuària que li donen seguretat.\n• Ús d’estratègies d’evitació: valorar les dificultats de la tasca i els recursos de què es disposa per ajustar el missatge.\n• Ús d’estratègies d’assoliment: provar noves expressions sense bloquejar la comunicació, ajustant el nivell de la tasca a l’alça.\n• Utilització de tècniques per compensar mancances lingüístiques que produeixen interrupcions o bloqueigs de la memòria (mots per guanyar temps, paràfrasis, canvi de tema...)\n• En l’expressió oral, valoració de l’èxit de la comunicació o modificació del discurs per aconseguir-lo, a partir de la pròpia autoavaluació o la retroalimentació que rep de l’audiència a través de la seva reacció oral, gestual o expressió facial.\n• En l’expressió escrita, possibilitat de control de la producció, tant des del punt de vista comunicatiu com lingüístic (revisió, correcció...).\n1.3. Estratègies d’interacció (oral i escrita)\nA més de les estratègies de recepció i comprensió indicades en els apartats anteriors en el cas de la interacció oral hi ha un tipus d’estratègies específiques d’aquesta habilitat referides al control que les persones interlocutores tenen del procés. Aquestes estratègies són les següents:\n• Previsió del tipus d’intercanvis possibles tenint en compte la informació que es comparteix i la nova informació que es vol donar o obtenir.\n• Coneixement de les regles de la interacció oral (torn de paraula i distància física de les persones interlocutores).\n• Coneixement de les regles de la interacció escrita d’acord amb la tipologia textual de què es tracti (notes, postals, cartes, correus electrònics).\n• Iniciativa i cooperació per tal de desenvolupar l’intercanvi.\n• Capacitat de facilitar ajut i demanar-lo per clarificar possibles malentesos, repetint, o reformulant el que sigui necessari.\n• Valoració de l’èxit de la comunicació o modificació del discurs per aconseguir-lo, a partir de la pròpia autoavaluació o la retroalimentació que facilita la persona interlocutora amb la seva reacció escrita o oral (gestual o d’expressió facial).\n1.4. Estratègies de mediació\nSón les que utilitza la persona usuària de la llengua, que fa el paper de persona intermediària, en les activitats de mediació entre persones interlocutores que no es poden entendre directament, o entre un text oral o escrit i un parlant d’una llengua diferent a la dels textos.\nLes activitats de mediació són pel que fa a l’expressió i a la interacció oral:\n• La interpretació simultània, diferida o consecutiva.\n• La interpretació informal (visitants estrangers en el país de la llengua d’estudi, parlants nadius a l’estranger, situacions socials i transaccions per a amistats, familiars...).\nLes activitats de mediació són pel que fa la l’expressió i a la interacció escrita:\n• Traducció especialitzada o literària.\n• Resum de l’essencial d’articles de diaris, revistes...\n• Reformulació de textos especialitzats per a no especialistes.\n• Establiment dels requeriments de la tasca, identificació del context en què es produeix la situació comunicativa i avaluació dels coneixements del món, tant els propis com dels de les persones entre les quals s’estableix la mediació.\n• Adaptació de la tasca i del missatge als recursos lingüístics disponibles i als de les persones per a les quals es fa la mediació (augment o disminució de la complexitat de la tasca i del discurs produït).\n• Composició i articulació del discurs, integrant al missatge elements verbals i no verbals.\n• Prendre consciència de les possibilitats i les equivalències de les dues llengües entre les quals es fa la mediació.\n• Comprovació de la congruència entre els dos textos.\n• Comprovació de la coherència dels usos.\n• Amb l’ajut de diccionaris.\n• Amb l’ajut d’altres persones o fonts.\n2. Estratègies per a l’aprenentatge de la llengua\nLes estratègies d’aprenentatge afavoreixen el procés d’aprenentatge propi en la mesura que, d’una banda, promouen que l’alumnat assagi amb el mitjans, les tècniques i els procediments que li resultin més rendibles i, de l’altra, estimulen el desenvolupament de l’autonomia i del treball col·laboratiu, així com de la responsabilitat en l’aprenentatge.\nLa capacitat d’aprenentatge també es pot concebre com la predisposició o l’habilitat per descobrir allò que és diferent, tant si es tracta d’una altra llengua, com d’una altra cultura, d’altres persones o de nous coneixements. Segons les persones aprenents, el saber aprendre pot incloure graus i combinacions de molts aspectes del saber ser, dels coneixements i del saber fer.\nLes estratègies que s’enuncien a continuació segueixen els passos del procés d’aprenentatge d’una llengua i, encara que algunes d’elles poden formar part del bagatge conscient o inconscient de l’aprenent de llengües, en tots els casos es poden practicar i fer-les conscients per tal d’utilitzar-les i automatitzar-les per agilitar l’aprenentatge.\n2.1. Estratègies cognitives\nReflexió sobre la comunicació i la llengua. Raonament sobre el fet comunicatiu i els elements d’una situació comunicativa.\n• Presa de consciència i explicitació de coneixements sobre la comunicació i la llengua.\n• Presa de consciència de com s’aprèn la llengua per afavorir el procés d’aprenentatge.\n• Formulació d’hipòtesis referides al significat, funció i/o ús de diferents elements o aspectes de la llengua. Raonament i verificació de les hipòtesis formulades.\n• Deducció de les normes d’ús de la llengua estrangera per analogia amb les pròpies o a partir d’exemples contextualitzats.\n• Aplicació dels coneixements sobre la llengua pròpia o altres de conegudes per facilitar el nou aprenentatge.\n• Reconeixement de les diferències d’ús entre el codi oral i l’escrit i entre els diferents registres.\n2.2. Estratègies metacognitives\nReflexió sobre el procés d’aprenentatge:\n• Apropiació de la terminologia necessària.\n• Comprensió del paper de l’error.\n• Utilització de tècniques d’estudi i altres eines de treball.\n• Desenvolupament del propi estil d’aprenentatge.\n• Desenvolupament de l’autonomia i control del propi procés d’aprenentatge.\n• Utilització de l’autoavaluació i la coavaluació com element de millora del procés.\n2.3. Estratègies socioafectives\nDesenvolupament d’estratègies que permeten a l’aprenent valorar i reforçar la seva motivació per practicar la llengua i col·laborar amb d’altres per al seu aprenentatge.\n• Acceptació de la comprensió parcial o superficial d’una situació comunicativa i mobilització dels recursos i tècniques disponibles per sentir-se competent en el desenvolupament de tasques d’aprenentatge i comunicatives.\n• Formulació d’objectius clars i possibles per reforçar la motivació.\n• Presa de consciència de la importància dels companys i companyes com a font d’aprenentatge a classe i fora de classe.\n• Capacitat d’oferir i demanar ajut per construir el propi coneixement.\n• Predisposició a rebre la retroalimentació del professor sobre el procés d’aprenentatge.\n• Aprofitar totes les ocasions possibles per establir contacte, fora de l’aula, amb la llengua que s’aprèn (contacte amb persones, lectures, audicions...).\n• Capacitat de risc per experimentar amb els nous aprenentatges.\nCatalà per a no-catalanoparlants\nEspanyol per a persones estrangeres\nAnnex II modificat per art. únic.1 del DECRET 186/2015, de 25 d'agost, de modificació del Decret 4/2009, de 13 de gener, pel qual s'estableix l'ordenació i el currículum dels ensenyaments d'idiomes de règim especial, per incloure l'idioma coreà.\nEn el sentit d’incorporar el currículum de coreà, nivell bàsic.\nCompetència lingüística comunicativa\n1. Utilitzar l’idioma com a mitjà de comunicació en situacions de la vida quotidiana, en situacions d’aprenentatge i com a mitjà d’expressió personal.\n2. Identificar les característiques principals de la llengua objecte d’aprenentatge per contrast i comparació amb la llengua materna o altres llengües, quan s’escaigui.\n3. Optimitzar les oportunitats d’exposició i interacció amb la nova llengua, incloses les que proporcionen les tecnologies de la informació i la comunicació, per ampliar i consolidar els coneixements de l’idioma, dins i fora de l’aula.\n4. Ampliar les estratègies comunicatives i d’aprenentatge adquirides en el nivell anterior.\n5. Analitzar les pròpies necessitats comunicatives, controlar el propi procés d’aprenentatge de la llengua i avaluar els objectius assolits.\n6. Prendre consciència que l’aprenentatge d’una llengua demana voluntat i dedicació, i requereix un treball constant i sistemàtic.\nFer presentacions senzilles i preparades sobre temes de la seva especialitat, explicant els punts importants amb força precisió.\nIniciar i mantenir converses i intervenir en discussions en llengua estàndard, sobre temes generals o relacionats amb la seva feina, respectant les convencions socials.\nComunicar-se de manera coherent i entenedora en situacions quotidianes i d’aprenentatge, per explicar una història, compartir idees i informació o expressar sentiments.\nEscriure textos curts sobre fets i esdeveniments que tractin una varietat de temes generals, adequant el lèxic i les estructures al tema i a la situació comunicativa.\nEscriure cartes personals informals i semi-formals, seguint les convencions i formats adequats a cada tipus de text.\nComprendre el missatge general, les idees principals i els detalls fàcilment identificables en textos orals, sobre temes generals, en llenguatge estàndard articulat amb claredat i a velocitat normal en converses cara a cara. Comprendre l’essencial de textos orals emesos pels mitjans de comunicació, sobre temes de la vida quotidiana i del seu interès.\nComprendre les idees principals i localitzar informació específica en textos de diversa longitud i tipologia sobre temes generals, i identificar-ne la intenció comunicativa.\n• relacions lògiques (entre estats, processos i activitats): conjunció, disjunció; oposició; comparació; condició; causa; finalitat; resultat;\nTant en l’ús de la llengua per part dels nadius i de les nadives com en el procés d’aprenentatge, les persones (nadius o aprenents) realitzen actes comunicatius en les diferents habilitats lingüístiques (parlar, escoltar, escriure o llegir) i posen en funcionament diferents estratègies de comunicació.\nLes estratègies són un mitjà que la persona usuària d’una llengua utilitza per mobilitzar i equilibrar els recursos de què disposa per tal de respondre a les exigències comunicatives de la situació i assolir amb èxit unobjectiu concret. La utilització d’estratègies comunicatives no s’ha d’interpretar com una manera d’esmenar carències lingüístiques o de comunicació, sinó com l’aplicació d’uns principis metacognitius: planificació, execució, avaluació i reparació, a les diferents formes de les habilitats comunicatives: la recepció, la producció, la interacció i la mediació.\n• Adequació del text (oral o escrit) al destinatari (funció del text, àmbit i canal, registre, estructura i cohesió del discurs...).\nReflexió sobre el procés, l’aprenentatge:\n• Acceptació de la comprensió parcial o superficial d’una situació comunicativa i mobilització dels recursos i tècniques disponibles per a sentir-se competent en el desenvolupament de tasques d’aprenentatge i comunicatives.\nAnnex III modificat per art. únic.2 del DECRET 186/2015, de 25 d'agost, de modificació del Decret 4/2009, de 13 de gener, pel qual s'estableix l'ordenació i el currículum dels ensenyaments d'idiomes de règim especial, per incloure l'idioma coreà.\nEn el sentit d’incorporar el currículum de coreà, nivell intermedi.\n1. Utilitzar l’idioma amb eficàcia, de forma fluida i amb un grau elevat de precisió, en un ventall ampli de situacions de la vida quotidiana, d’aprenentatge i d’altres, i com a mitjà d’expressió personal, mostrant cert domini dels seus aspectes formals i discursius, un grau elevat d’adequació del discurs a la situació comunicativa i una riquesa lèxica.\n2. Optimitzar el coneixement dels valors d’altres cultures, havent-los contrastat amb els valors propis, amb l’objectiu d’afavorir i enriquir la comunicació.\n3. Utilitzar les estratègies lingüístiques i d’aprenentatge desenvolupades, per reflexionar i corregir els propis errors i deficiències en l’expressió i en la comprensió, tant orals com escrites.\n4. Mostrar un cert domini dels usos i convencions socials de la llengua i dels diferents registres. Reconèixer i entendre diferents varietats de la llengua.\n5. Continuar l’aprenentatge de la llengua objecte d’estudi i, fins i tot d’altres llengües, de forma autònoma, un cop acabats els estudis d’aquest nivell.\n6. Integrar i combinar el conjunt de les competències, habilitats, estratègies i actituds que formen part del bagatge personal previ o adquirit al llarg del procés d’aprenentatge d’un o més idiomes, per desenvolupar una competència plurilingüe i pluricultural.\nFer presentacions i intervencions llargues, amb objectius i funcions diverses, estructurades de manera coherent i entenedora.\nParticipar en converses, discussions i debats sobre temes generals, argumentant les seves opinions i utilitzant les estratègies discursives adequades.\nComunicar-se de manera apropiada, en diversitat de situacions, sobre una àmplia gamma de temes relacionats amb àmbits del seu interès.\nEscriure textos extensos, clars i ben estructurats, amb objectius i funcions diverses sobre una àmplia gamma de temes, expressant i argumentant les seves opinions, i els punts més rellevants, amb precisió i domini dels diferents registres.\nComprendre el missatge global, les línies argumentatives i els detalls rellevants de textos orals sobre temes concrets i abstractes en llenguatge estàndard , articulats a velocitat normal, provinents de fonts diverses (els mitjans de comunicació, pel·lícules, conferències, discursos, missatges enregistrats, converses telefòniques i cara a cara).\nComprendre sense dificultat textos llargs i de certa complexitat sobre temes concrets i abstractes, identifcar-ne les idees principals i la intenció comunicativa, i localitzar-hi la informació específica.\nExtreure conclusions de textos argumentatius d’estructura clara.\n• Reconeixement del fet que cadascú és el protagonista del seu aprenentatge i n’ha d’assumir la gestió i la responsabilitat.\n• Valoració de l’enriquiment personal que suposa la relació amb els altres estudiants i els professors.\n• Consciència de la importància d’aportar els coneixements lingüístics propis, com a mediador, en situacions en què persones de diferents llengües necessiten comunicar-se i no disposen d’una llengua comuna.\nEl coneixement de la societat i de la cultura de la comunitat o comunitats en què es parla la llengua objecte d’estudi és un aspecte del coneixement del món que té especial rellevància en el context de l’aprenentatge d’una llengua, ja que és probable que no formi part de l’experiència prèvia de l’estudiant o que el seu coneixement estigui deformat pels estereotips.\nTant en l’ús de la llengua per part dels nadius com en el procés d’aprenentatge, les persones (nadius o aprenents) realitzen actes comunicatius en les diferents habilitats lingüístiques (parlar, escoltar, escriure o llegir) i posen en funcionament diferents estratègies de comunicació.\nLes estratègies són un mitjà que l’usuari d’una llengua utilitza per mobilitzar i equilibrar els recursos de què disposa per tal de respondre a les exigències comunicatives de la situació i assolir amb èxit unobjectiu concret. La utilització d’estratègies comunicatives no s’ha d’interpretar com una manera d’esmenar carències lingüístiques o de comunicació, sinó com l’aplicació d’uns principis metacognitius: planificació, execució, avaluació i reparació, a les diferents formes de les habilitats comunicatives: la recepció, la producció, la interacció i la mediació.\n• Adequació del tipus d’audició o lectura (comprendre el sentit general, buscar una informació específica, etc.) a les diferents intencions de l’oient o lector, i a la funció i tipologia del text.\n• Ús de fragments de discurs “prefabricats”, coneguts per l’usuari que li donen seguretat.\nA més de les estratègies de recepció i comprensió indicades en els apartats anteriors en el cas de la interacció oral hi ha un tipus d’estratègies específiques d’aquesta habilitat referides al control que els interlocutors tenen del procés. Aquestes estratègies són les següents:\n• Coneixement de les regles de la interacció oral (torn de paraula i distància física dels interlocutors).\n• Valoració de l’èxit de la comunicació o modificació del discurs per aconseguir-lo, a partir de la pròpia autoavaluació o la retroalimentació que facilita l’interlocutor amb la seva reacció escrita o oral (gestual o d’expressió facial).\nSón les que utilitza l’usuari de la llengua, que fa el paper d’intermediari, en les activitats de mediació entre interlocutors que no es poden entendre directament, o entre un text oral o escrit i un parlant d’una llengua diferent a la dels textos.\n• La interpretació informal (visitants estrangers en el país de la llengua d’estudi, parlants nadius a l’estranger, situacions socials i transaccions per a amics, familiars...).\nLes estratègies d’aprenentatge afavoreixen el procés d’aprenentatge propi en la mesura que, d’una banda, promouen que l’alumne assagi amb el mitjans, les tècniques i els procediments que li resultin més rendibles i, de l’altra, estimulen el desenvolupament de l’autonomia i del treball col·laboratiu, així com de la responsabilitat en l’aprenentatge.\nLa capacitat d’aprenentatge també es pot concebre com la predisposició o l’habilitat per descobrir allò que és diferent, tant si es tracta d’una altra llengua, com d’una altra cultura, d’altres persones o de nous coneixements. Segons els aprenents, el saber aprendre pot incloure graus i combinacions de molts aspectes del saber ser, dels coneixements i del saber fer.\n• Presa de consciència de la importància dels companys com a font d’aprenentatge a classe i fora de classe.


Aquesta imatge pertany a aqui\nbrisall olorós de Pí.\nemboç de calma.\nPublicat per sandra Dominguez a dimarts, de febrer 09, 2010\nòscar 9 de febrer de 2010 a les 3:52\nEl dia que faci fotos com la que encapçala el text, i texts com el que està al peu de la foto; m'aplaudiré a mi mateix.\nMentre, admiro als qui ho fan.\nSandra D,Roig 9 de febrer de 2010 a les 3:56\nMoltes gràcies, Oscar.\nJo admiro la teva facilitat en prosa, l'escriptuta a raig amb domini del llenguatge.\nRafel 9 de febrer de 2010 a les 11:53\nLa pineda emboirada executa una increïble dansa amb música de brisall remoreig.


Petrovic Apartments Opatija Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nIčići, Poljanska cesta 54, Poljane, Opatija, Croàcia, 51414 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Petrovic Apartments\nConvenientment situat a Opatija, Petrovic Apartments és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Petrovic Apartments, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, servei de bugaderia.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, escriptori, balcó/terrassa, insonorització, ventilador per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com jardí. Petrovic Apartments és una elecció inteligents per a viatgers a Opatija, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


UNA PÍNDULA DE PUNCIÓ UNA SENSE UNA SÈRIE A CC-60 | www.Minipress.ru | Equip farmacèutic per premsar comprimits a partir de pols o grànuls\nCatàleg / 2019 (Pàgina 17)\nL’equip d’ordenació de càpsules CC-10 de la Sèrie B està dissenyat per eliminar les càpsules buides, els fragments de les càpsules i els residus després de l’ompliment de la càpsula, i selecciona automàticament les càpsules el pes està per sota de la norma admissible. Aquest model es pot connectar a la línia de producció principal. Després del procés d’ordenació, les càpsules es poden polir. A la secció d’ordenació, l’aire comprimit net recopila fragments de càpsules buides ...\npublicat per 13/06/2019 Equipament farmacèutic a Equip per classificar i polir comprimits i càpsules 5 opinions de clients\tContinua llegint


Notícies de València » Més notícies » Compromís i PSPV pacten l’acord de govern 2019-2023\nFinalment les comissions negociadores de Compromís i el PSPV arribaren a un acord de govern divendres passat per al mandat 2019-2023. Unes negociacions que han sigut llargues i que, segons indicà l’alcalde, Joan Ribó, serà un govern «progressista, avançat i que mire per la sostenibilitat i els interessos de València».\nEl nou govern tindrà nou àrees de gestió i dos vicealcaldies, una per a cadascun dels grups polítics que l’integren, Sandra Gómez i Sergi Campillo.\nRibó explicà que «Hem arribat a un acord per a formar un govern progressista per a la ciutat de València i hem de felicitar-nos per haver-ho aconseguit. Ha costat una mica, però les coses bones costen».\nL’alcalde va afegir que «Els elements fonamentals d’este acord són que hi hauran dos vicealcaldies i que de les nou àrees de govern, quatre seran per al Grup Municipal Socialista i cinc per a Compromís».\nPer la seua banda, Sandra Gómez va afegir que «Es confirma que al capdavant de l’Ajuntament de València hi haurà un govern progressista i estable que beneficiarà sempre les prioritats de la ciutadania. Un govern amb dos formacions progressistes al capdavant, des del qual treballarem pels nostres barris i per les persones que més necessitat tenen d’una política progressista».\nRibó manifestà la seua «profunda satisfacció pel resultat del treball que hem estat realitzant. Crec que per les dos parts estem contentes de poder anunciar que continuarem treballant quatre anys amb un plantejament progressista, avançat, de sostenibilitat, que és el que vol la majoria dels valencians i valencianes». «Crec que hui és un bon dia perquè ja tenim l’acord que les dos formacions sempre hem manifestat la nostra voluntat d’aconseguir. Per això este és un moment d’alegria i esperança per a tots els votants progressistes», ha continuat Sandra Gómez, qui ha afirmat que «el canvi que es va iniciar en 2015 ix enfortit».\nLa principal novetat d’este acord del nou govern és que hi haurà dos vicealcaldies, que seran també portaveus de govern, i que correspondran a la primera tinent d’alcalde Sandra Gómez (PSPV-PSOE) i al segon tinent d’alcalde, Sergi Campillo (Compromís).\nA banda d’esta novetat, el propi govern estarà ordenat en 9 àrees. D’esta manera, Gestió de Recursos, Luisa Notario (Compromís); Protecció Ciutadana, Aarón Cano; Benestar i Drets Socials, Isabel Lozano (Compromís); Educació, Cultura i Esports, Pere Fuset (Compromís); Desenvolupament i Renovació Urbana i Habitatge, Sandra Gómez (PSPV); Mobilitat Sostenible i Espai Públic, Giuseppe Grezzi (Compromís); Ecologia Urbana, Emergència Climàtica i Transició Energètica, Sergi Campillo (Compromís); Desenvolupament Innovador dels Sectors Econòmics i Ocupació, Pilar Bernabé (PSPV); Participació, Drets i Innovació Democràtica, Ramon Vilar (PSPV).\nLes competències de l’alcalde estaran delegades de la següent manera segons el pacte de govern entre Compromís i PSPV:\nEste acord de govern establit entre Compromís i PSPV fa que les delegacions dependent directament d’alcaldia queden d’esta manera:\nInformació relacionada: Joan Ribó reelegit alcalde de València\nMés informació: www.valencia.es


Participació Ciutadana – Ajuntament de Burjassot\nCom a associació o persona vinculada a Burjassot, si vols participar en qualsevol òrgan, pots sol·licitar-ho emplenant la sol·licitud d’inscripció i fent-la arribar a l’Oficina de Sostenibilitat Local mitjançant Registre d’entrada de l’Ajuntament, correu electrònic o personant-te en l’Oficina.\nUn mecanisme per a participar activament en la gestió de Burjassot, aportant punts de vista, inquietuds i solucions.\nPerquè permet que les decisions es prenguen tenint en compte les opinions dels ciutadans.\nPots participar representant una associació o de manera individual acudint a les sessions dels diferents òrgans: el Consell Municipal de Participació Ciutadana, la Taula de barri o el Consell Sectorial.\nNomés cal emplenar la sol·licitud i fer-la arribar a l’Ajuntament (per registre d’entrada o en la c/e: agenda21@ayto-burjassot.es).\nQuè són els consells sectorials?\nSón òrgans participatius amb les funcions d’assessorar, consultar, informar i proposar, que treballen per sectors o àrees, a fi de canalitzar millor els temes que interessen als ciutadans. Per exemple, el Consell Sectorial de Medi ambient, de la Dona, dels Majors.\nEstan representats els col·lectius que treballen en aqueixa àrea específica.\nEs reuneix tres vegades a l’any com a mínim.\nQuè són les taules de barri?\nSón semblades als consells sectorials, però referides a un barri concret. Per exemple, la Taula del Barri Isaac Peral, de l’Entroncament, etc. Estan representats tant les entitats com els ciutadans que tinguen relació amb el barri.\nQuè és el Consell Municipal de Participació Ciutadana?\nÉs l’òrgan troncal dels anteriors i on es tracten temes de rellevància municipal. Compta amb un representant de cada consell sectorial. Està constituït des de 2011. Regulat en el reglament de funcionament.\nEls òrgans de participació estaran estructurats de manera que el Consell Municipal de Participació Ciutadana serà el principal, del que dependran tots els altres: els diferents consells sectorials i les taules de barri.\nAls diferents òrgans podran assistir, mitjançant la inscripció prèvia, qualsevol persona, individualment (amb veu, però sense vot), o en representació d’una entitat (amb veu i vot).\nAl Consell Municipal de Participació Ciutadana també assistirà un representant de cadascun dels consells sectorials i taules de barri. Per a més informació es poden consultar els reglaments de cada òrgan o realitzar una consulta a l’Oficina de Sostenibilitat Local. Els temes sobre els quals debata cada òrgan estan indicats en els reglaments respectius.\nLa ciutadania pot votar entre les sis propostes d’inversió més avalades i viables en la Campanya de Pressupostos Participatius 2022\nNova bústia de suggeriments a l’Ajuntament de Burjassot\nPosted: 21 març 2022\nPosted: 1 febrer 2022\nLa campanya dels Pressupostos Participatius a Burjassot comença el 31 de gener amb la formulació de propostes\nPosted: 28 gener 2022\nEls Pressupostos Participatius de Burjassot, amb un valor de 100.000€, arranquen amb una taula informativa dimecres que ve 26 de gener\nPosted: 21 gener 2022\nAl maig, torna a reunir-se el Consell Municipal de Participació Ciutadana\nPosted: 29 abril 2021\nTel. 96 364 95 15\nReglament de participació ciutadana de Burjassot\nReglament de funcionament del Consell Municipal de participació ciutadana de Burjassot\nAccedeix ací a les actes derivades de les reunions dels diferents òrgans de participació ciutadana.\nActa 12 de desembre 2016\nActa 29 de novembre 2016\nActa CPC 30 maig 2016\nActa CPC 3 març 2016\nActa CPC 9 març 2015\nActa CPC 16 02 2015\nActa CPC 7 5 2014\nActa CPC 10 9 2014\nActa CPC 1 12 2014\nActa CPC 16 10 2013\nActa CPC 11 11 2013\nActa CMPC sessió 27 5 2013\nActa CMPC sessió 1 10 2013\nACTA SESSIÓ extraordinaria CMPC abril 2012 val\nACTA SESSIÓ extraordinaria CMPC abril 2012 cast\nACTA SESSIÓ CMPC febrero 2012 cast\nACTA SESSIÓ CMPC febrer 2012 val\nActa CPC 21 05 2012 Acta CPC 17 10 2012\nActa CMPC sessió 20 12 2012\nACTA 3 SESSIÓ CMPC maig 2011 val\nACTA 3 SESSIÓ CMPC maig 2011 cast\nACTA 2 SESSIÓ CMPC GENER 2011 val\nACTA 2 SESSIÓ CMPC GENER 2011 cast\nACTA 1 SESSIÓ CMPC GENER 2011 val\nACTA 1 SESSIÓ CMPC GENER 2011 cast


Halloween mogut [Jared]\npor Giana D'Aqua el Dl Oct 30, 2017 11:19 am\nD'acord. Si, he invitat al Jared. Pràcticament l'he obligat a venir. Ell no volia. Però no per res, sembla que no es volia enfrontar al fet de que mai havia anat a una festa així.\nI jo l'he obligat. Com a bona Gryffindor que soc.\nM'agafo la cua de dimoni, esperant a la porta de la sala avorrida, i després em poso bé les banyes. M'he currar força la disfressa, que m'he feta jo mateixa. A més he aconseguit posar-me reflexos vermells al cabells i tot.\nMoc el trident a la meva mà i Arrufo el front. Ve tard. Espero que vingui disfressat.\nRe: Halloween mogut [Jared]\npor Jared Durst el Dl Oct 30, 2017 11:22 am\nCrec que he aconseguit una disfressa de Posidó força decent. Convincent. Em miro l'armadura, les xarxes, les algues, la corona. Espero no fer el ridícul.\nSurto de la Sala Comuna, i em moriria de vergonya si no fos perquè veig gent amb disfersses cent per cent destinades a cridar l'atenció. Quan estic arribant, veig la Giana. La Giana en forma de diablessa preciosa i perfecta.\n—Giana!— dic, neguitós, apropant-me a ella amb un somriure als llavis.\npor Giana D'Aqua el Dl Oct 30, 2017 11:25 am\nSomric en sentir la seva veu i el cerco. Després deixo anar la cua i ric, anant a abraçar-lo.\n—Jared! Començava a pensar que potser no venies...\nRic i li acarono les galtes. Somric lleument i el deixo anar per deixar els peus al terra. Li agafo la mà i somric.\n—Va! Anem a dins, la música és genial.\npor Jared Durst el Dl Oct 30, 2017 6:25 pm\nRic, nerviós, quan m'abraça, i li torno l'abraçada.\n—Et vaig prometre que vindria, no?\nSomric lleument. Ella es separa de mi. M'acarona les galtes, m'agafa la mà, tot coses que contribueixen a posar-me nerviós. Quan diu que la música és genial no puc evitar recordant-la ballant, i això em fa somriure.\n—Emtrem, doncs— somric, deixant-me endur per ella.\npor Giana D'Aqua el Dl Oct 30, 2017 6:39 pm\nEl duc amb mi a dins i li agafo les dues mans. Soc molt feliç ara mateix.\n—Vols beure alguna cosa?\nEl miro als ulls. Te uns ulls molt bonics.\npor Jared Durst el Dl Oct 30, 2017 6:47 pm\nQuan arribem a dins no puc evitar mirar al meu voltant, flipant. Qui ha decorat tot això? És flipant. La miro quan diu si vull prendre alguna cosa i assenteixo, nerviós.\n—Eh... S-sí, d'acord, sí.\nVeig la barra i li faig un gest a la Giana perquè hi anem.\n—Tu què prens...?\npor Giana D'Aqua el Dl Oct 30, 2017 7:47 pm\nRic en veure la seva expressio. Assenteixo mirant al meu voltant. Suposo que per als de primer i per a ell és força impressionant.\n—La sala es genial, oi?\nAnem a la barra i em miro les begudes que hi ha. He menjat força, així que rm permeto demanar-me una cervesa.\n—Tampoc vull beure res amb molts graus d'alcohol.\npor Jared Durst el Dl Oct 30, 2017 7:50 pm\nMiro com es demana una cervesa i somric, assentint. Jo m'ho penso una estona però acabo negant amb el cap i em demano una copa de vi blanc. A qui vull enganyar, l'alcohol no està fet per mi, però el vi m'agrada.\n—Salut— somric, agafant la copa amb una mà i recolzant-me a la barra amb l'altra.\nFaig xocar la meva copa contra la seva cervesa i li somric lleument.\n—I feliç Halloween.\npor Giana D'Aqua el Dl Oct 30, 2017 8:44 pm\nSomric i faig un brindis amb ell. Bec una mica més de la meva cervesa i miro el seu vi, amb curiositat.\n—Els teus pares et deixaven veure vi?\nSi, potser me n'estic burlant una mica, d'ell. Somric lleument mirant-lo.\npor Jared Durst el Dl Oct 30, 2017 8:52 pm\nAlço una cella i la miro, divertit.\n—També em deixen beure champagne— ric entre dents, seguint-li la broma.\nFaig un glop de vi i somric, perquè és bo. Em mossego el llavi inferior i miro al meu voltant.\n—Cada any és així d'impressionant?\npor Giana D'Aqua el Dl Oct 30, 2017 9:06 pm\nRic amb ell. Coma. Mínim sap com prendre un cop.\nMiro al meu voltant i assenteixo.\n—Si. És a dir, una vegada la sala es va passar de gore amb la decoració però a partir de llavors s'ha tallat força per només ser... Espectacular i punt. No volem infarts.\nBec una mica més de cervesa i el miro, amb curiositat.\n—Que, participaràs al truth or dare?\npor Jared Durst el Dl Oct 30, 2017 9:09 pm\nDeixo anar una rialla quan diu que un cop la Sala es va passar de gore i bec una mica més de vi.\n—Hauria?— demano, responent a la seva pregunta.\nEm mossego l'interior de la galta i arrufo el nas, dubtós.\n—És a dir... No tinc una vida gens interessant i no em coneix gairebé ningú. Em sembla que faré més nosa que altra cosa.\npor Giana D'Aqua el Dl Oct 30, 2017 9:18 pm\n—Precisament ets interessant perquè has tingut una vida diferent a la nostra.\nBec una mica de cervesa i alço les espatlles.\n—No se. A mes també hi han els dares, no sempre hi Han veritats. I poden ser divertit. Pots fer-ho només avui per veure com es. A mes, seguramente demà oblidaràs tot el que passi.\npor Jared Durst el Dl Oct 30, 2017 9:22 pm\nM'acabo la copa de vi i ric lleument.\n—Està bé. Per probar-ho.\nEm despenjo el trident de l'esquena i deixo la copa sobre la barra. Jugo amb el trident, distret, i la miro.\n—Ets una mala influència.\npor Giana D'Aqua el Dl Oct 30, 2017 9:34 pm\n—Ja ho pots jurar que sí. Soc un dimoni al cap i a la fi.\nSomric i li ensenyo el trident. Em quedo mirant el meu i després el seu i li trec la llengua.\n—El meu és millor.\nRic i li agafo la mà per portar-lo a ballar amb mi.\npor Jared Durst el Dl Oct 30, 2017 11:50 pm\nNo puc evitar riure quan diu que el seu trident és millor i deixo que se m'endugui.\n—Ho ets...— ric, recolzant que és un dimoni.\nPerò jo m'estic deixant endur per aquest dimoni. I em fa sentir estrany. I genial a la vegada. I no sé com m'ho he de prendre.\n—Jo no sé ballar...— li dic, sentint-me molt maldestre, mentre em torno a guardar el trident.\npor Giana D'Aqua el Dl Oct 30, 2017 11:57 pm\n—Vols saber un secret? Ningú sap ballar.\nSomric i em recolzo en ell, posant les meves mans a les seves espatlles per dur els meus llavis a la seva orella.\n—Tothim està massa enfeinat mirant-se els seus propis pasos, així que balla sense vergonya!\nEm separo d'ell i tanco els ulls, deixant-me endur per la música. Que voleu que hi faci, m'agrada massa ballar.\npor Jared Durst el Dt Oct 31, 2017 12:00 am\nDeixo anar una rialla quan diu que ningú sap ballar i nego amb el cap.\n—Tu sí que en saps— ric.\nPerquè l'he vist ballar. Veure-la ballar és una de les primeres memòries de Hogwarts que tinc. I va ser brutal.\n—És clar que balles tan bé que tothom et mirarà a tu i buc ballar sense vergonya— ric.\npor Giana D'Aqua el Dt Oct 31, 2017 12:14 am\n—Jo no compto.\nSomric i nego. Perquè vull ballar amb ell. Em giro i pego la meva esquena contra el seu pit per després començar a ballar. Amb ell. Contra ell. Com vulgueu dir-li.\n—Jo et puc ensenyar a ballar.\nLi agafo les mans i li poso a la meva cadera.\npor Jared Durst el Dt Oct 31, 2017 12:23 am\nSegueixo els seus moviments, fins que es posa contra mi. La seva esquena enganxada al meu pit. Em bloquejo momentàniament i la miro, sense entendre. I ella m'agafa les mans i les posa a la seva cintura.\nRic i nego amb el cap, intentant seguir els seus moviments sense posar-me massa nerviós.\n—Segur que vols intentar-ho?\npor Giana D'Aqua el Dt Oct 31, 2017 12:50 am\n—Oh, si ho faig no ho intento. Ho faig. No has vist mai la guerra de les galàxies?\nSomric i giro sobre mi mateixa per quedar de cara a ell.\nEl miro uns segons i somric.\n—Has de moure les cames amb més confiança, per començar. I no has de tenir tanta por a tocar-me. Et deixo.\npor Jared Durst el Dt Oct 31, 2017 12:55 am\nNo sé com dir-li que no he vist mai la guerra de les galàxies, perquè els pares no em van educar amb cinema muggle.\nJoder, em diu que no he de tenir por a tocar-la, però estic cagat. Perquè no vull fer res mal fet.\n—Tampoc esperis miracles, és la segona festa adolescent de la meva vida— bromejo, mentre l'agafo de la cintura sense cap seguretat.\npor Giana D'Aqua el Dt Oct 31, 2017 1:02 am\nLi agafo les mans i li poso bé a la meva cadera.\nRodejo el seu coll amb els meus braços, posant-me de puntetes, i somric.\n—Segona de moltes més.\nLi faig l'ullet. Perquè el penso portar a més festes. Es a dir, és a adorable veure com es comporta.\n—Aixi, no has vist la guerra de les galàxies? T'hauré de instruir, jove padawan.\npor Jared Durst el Dt Oct 31, 2017 1:30 am\nIntento relaxar-me mentre poso les mans a la seva cintura i somric lleument amb el seu comentari.\nRic entre dents i ballo amb ella com puc, sense saber massa bé què fer amb el meu cos.\n—No sé què m'acabes de dir, però d'acord— ric, quan diu una paraula estranya que no entenc.\npor Giana D'Aqua el Dt Oct 31, 2017 1:57 am\n—Home, has de seguir venint.\nRic. Li faig un petó suau al front i el deixo anar per separar-me una mica d'ell i ballar més, anant a agafar una altra beguda.\n—Vens? Vull beure alguna cosa més...\nVaig fins la barra i agafo una cervesa.


I TALLER DE COACHING i ESPORT\nEl Consell Esportiu del Baix Empordà ha preparat un programa de formació dirigit a Llicenciats i professors d'educació física, entrenadors, delegats, tècnics esportius i formadors.\nÉs per això que us fem arribar el link on trobareu tota la informació ( informació del curs + full d'inscripció ) referent al I TALLER DE COACHING & ESPORT "Claus per motivar l'esportista" ( informació ) que es durà a terme el proper 21 de novembre de 2013 a la Sala de Plens del Consell Esportiu del Baix Empordà ( C/ Tarongers, 12 17100 - La Bisbal d'Empordà).\nL'Objectiu del Taller és fer una aproximació al Coaching pel dia a dia de l'entrenador. Parlarem de conceptes bàsics del Coaching i d'Intel•ligència Emocional, de la importància dels valors, de les creences, del que motiva a l'esportista a fer el que fa i de quines són les barreres internes que es pot trobar i com afecten a la seva activitat esportiva.\nRecordeu que les dates per formalitzar les inscripcions són del dimecres 7 de novembre al divendres 15 de novembre de 2013 ( ambdós inclosos)\nPreu de la inscripció: 55 euros.\nTrobada de BTT a Torà (Segarra)\nEl Consell Esportiu de la Segarra organitzà el passat dissabte 26 d'octubre una trobada de BTT. Un total de 60 participants de Cervera, Torà, Guissona, Sant Guim i Sanaüja van gaudir de l’activitat pels voltants de Torà.. Es van fer 2 rutes, una més fàcil i una de més complicada. Tot va anar molt bé, feia un dia espectacular i el Consell Esportiu vol agraïr la col·laboració a la Penya Ciclista, als Bombers, l’Ajuntament i al Sr.Pere Masses.\n2a Edició de la Rialp Matxixics\nAmb la benvinguda i parlaments encoratjadors dels runers pallaresos cap als nens/es participants a la cursa, el passat diumenge es realitzàla segona edició de la MatxiXics.\nUns 300 nens/es es van citar a la que va ser aquesta segona edició de la primera cursa de muntanya, La Rialp MatxiXics. Participants de diferents centres escolars del Pallars Sobirà, Pallars Jussà, El Segrià, l’Anoia i el Maresme van gaudir d’un magnífic dia de muntanya, de companyonia entre ells i amb tot lo que comporta una cursa d’aquestes característiques.\nEn acabar la cursa tots els participants van tenir un detall de participació i optaren a un sorteig de regals.\nMembres del Consell Esportiu del Pallars Sobirà, escoles i AMPES de la comarca, l’equip de la Rialp Matxicots, entitats públiques, serveis d’emergència i rescat de l’Alt Pirineu, entitats privades i un gran nombre de voluntaris que, de forma desinteressada, han fet possible aquest projecte on els nens/es han estat els protagonistes principals.\nUn dia magnífic, tant per a esportistes com per a acompanyants (pares, mares, professors, ...) i com no una gran satisfacció pels organitzadors.


Inicieu la sessió El meu compte Estatus d'ordre Ajuda El nostre Blog Inici 1-800-PARFUMS (727-3867) Llengua:català English Español català Čeština dansk Deutsch Eesti suomi Français magyar Indonesia Italiano Lietuvių Latviešu Nederlands Norsk Polski Português Română slovenčina slovenščina Svenska Türkçe Moneda Uneix-te a la nostra llista de Cupó Uneix-te a la nostra llista de Cupó Borsa de compres: 0 elements Perfum Colònia Regal conjunts Cura de la pell Maquillatge Cura del cabell Aromateràpia Espelmes 20% OFF - any order - click here for code Inici / Perfum / / Mcm Gold Mcm Gold Perfum MCM Gold is a women's fragrance launched in 1999 by Mode Creation Munich. With its fruity top notes of watermelon and passion fruit combined with floral and spicy tones, this scent is a distinctively feminine fragrance with an oriental edge. Sweet and subtle base notes of vanilla and honey ensure a wearable concoction for discerning women who know their own mind. Dab this casual fragrance behind your ears and everything will be golden. AFEGIR A LA CISTELLA Seleccioneu els elements que desitja adquirir, a continuació, feu clic a $ Back to Top fragàncies Element Descripció Preu Afegir Visualització ràpida eau de parfum spray 1.7 oz element #231774 Dóna't pressa, només 2 l'esquerra! 20% OFF - any order - click here for code El nostre preu $18.19 Preu de venda al detall $40.00 Back to Top AFEGIR A LA CISTELLA Seleccioneu els elements que desitja adquirir, a continuació, feu clic a Convertidor de mida Si no veu el que vostè està buscant, Sol·licitar-lo. Desprotecció actual 3 featured items Perfume Travel Atomizer per a curt .136 oz refillable perfume travel atomizer, airline approved (fragrance not included) Element # 231154 Preu de venda al detall $15.99 El nostre preu $9.99 AFEGIR A LA BORSA Cosmetic Set Color Magic per a curt 28 piece beauty kit with 20 eye shadows & 6 creamy lip glosses & 2 blushers & 2 applicators & mirror Element # 233690 Preu de venda al detall $15.00 El nostre preu $5.99 AFEGIR A LA BORSA Cosmetic Brushes per a curt a set of 7 cosmetic brushes in a purple carrying case Element # 161765 Preu de venda al detall $20.00 El nostre preu $14.99 AFEGIR A LA BORSA Informació de marca Disponibilitat: En Stock 0\nValoració clients Llegir comentaris de clients Escriure una revisió Compartir una punta de bellesa - Consells de lectura Altres fragàncies per Perfum90210 Tickled PinkAdventurousAlexandra De Markoff A De MAmouage InterludeAmouage Library Opus ViAmouage LyricAmour With LoveAngel Heart With LoveArsenal WomenArt Collection 08Art Collection 09Attimo L'Eau FloraleBaby GundBack To PinkBasile YoungBeverly Hills 90210 EnergyBeverly Hills 90210 Metal JeansBeverly Hills 90210 MomentBeverly Hills 90210 Pure Sexy 2Beverly Hills 90210 Touch Of GoldBeverly Hills 90210 Touch Of ParadiseBeverly Hills 90210 Touch Of PinkBeverly Hills 90210 Very Sexy 2Beverly Hills 90210 White JeansBugs BunnyCafe ExpressoCafe GreenCalamity JCandies LuxeClair De RoseClean Cotton T-ShirtClean Summer EscapeCosmetic BrushesCotton CandyCuba CarnavalCuba CopacabanaCuba MayaDaffy DuckDelicious VanillaDelirivmDesirade My DesireDukeFleur De CabotineFleur De LacFlowers DeepFlowers In LoveFo Ti TiengFujiyama Love StoryFujiyama Mon AmourGhost AnticipationGhost CaptivatingGhost Enchanted BloomGhost LuminousGlow Eau De GlowGorgeousGreen LanternHistoire D'Amour CherieHope PinkHot GoldJolie RoseJonas BrothersLe Bouquet AbsoluLife Is LifeLife Threads EmeraldLife Threads RubyLittle Kiss CherryLittlest Pet Shop KittensLittlest Pet Shop PuppiesLooney Tunes VarietyMad MadameMadonna SparkleMarocMcm RougeMinnie And FriendsMon Parfum Cheri Par CamilleNew MuskOnly Me PassionPageantryParadoxe De CardinParisina By ParisPerfume Travel AtomizerPheromone JasminePhineas & FerbPrestige FlowerPrestige HoneyPupa Air De Fio Reem AcraRoad RunnerRock Me!Sanderling ShineScott BarnesSensuous NudeSexual SugarSheer DecadenceShogunSignorinaSmurfsSunriseSusan G Komen For The Cure Promise MeSwarovski VarietySylvester The CatTaipanTangled RapunzelThe FragranceThe SecretToscaTote BagToy Story 3Tweety TweetWaterfallsWile E CoyoteWizards Of Waverly PlaceWomens Dana VarietyYekipe LiveYin 2ZanziColòniaAnnick Goutal Ninfeo MioAttimoAubusson ManAvant GardeBeverly Hills 90210 Black JeansBeverly Hills 90210 Feel Sexy 2Beverly Hills 90210 Just Sexy 2Beverly Hills 90210 Metal JeansBeverly Hills 90210 Silver JeansBeverly Hills 90210 Touch Of Cool PlayBlack Sun SportBrooksfieldBurning IceCadillac BlackCadillac CoupeCadillac ExtremeCafe ExpressoCarrera BlackCars 2Chaz Black CodeCold SilverCuba CactusCuba CarnavalCuba CopacabanaCuba MayaCuba Silver BlueCuba Wild HeartDecadenceEmper SagaFerrari ScuderiaFlightFujiyama Homme SportFujiyama Private NumberGo DiegoHugo Just DifferentJames Bond 007John RichmondKanon KoLive LifeLooney TunesLuciano Soprani LsMens Dana Classic VarietyMercedes-BenzMickey And FriendsMontana Black EditionNew MuskNypdOpen BlackOpen WhitePaco Rabanne 1 Million Absolutely GoldPancaldiParisino By ParisRoots SpiritSexual NightsSexual Sugar DaddySunriseSunrise UrbanTaxi NyThe SimpsonsWild EssenceWise EssenceYang 2Yekipe Live Cerques relacionades per MCM GOLD Perfum White Shoulders Joy By Jean Patou Prada Perfume Acqua Di Parma Antonio Puig Perfum Feu clic a una carta per trobar un perfum A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z # M M By Mariah Carey M By Mariah Carey Luscious Pink M Moi Mauboussin M. Micallef Paris Le Parfum Ma Griffe Mackie Mackie Iridescence Mad Madame Madagascar 2 Madame Rochas Madame Rochas Intense Madeleine De Madeleine Madeleine Vionnet Madeleine Vionnetveure'ls tots per aquest dissenyador Madeleine Vionnet Mv Mademoiselle Ricci Madly Madly Kenzo Madness Chopard Madonna Sparkle Magic Celine Magic M Miglin Magie Noire Magnetism Escada Magnifique Mahila Mahora Maitre Parfumeur Et Gantier Maja Malibu Day Mambo Mambo Mix Mandalay Bay Sirena Mandarina Duck Mandarina Duckveure'ls tots per aquest dissenyador Mandarina Duck Cute Blue Mandarina Duck Cute Pink Mandarina Duck Rouge Intense Mandarina Duck Scarlet Rain Mandragore Manifesto Rosellini Manifesto Rossellini Manifesto Yves Saint Laurent Marc Jacobsveure'ls tots per aquest dissenyador Marc Jacobs Daisy Marc Jacobs Daisy Eau So Fresh Marc Jacobs Daisy Hot Pink Marc Jacobs Daisy Pop Art Edition Marc Jacobs Daisy Sunshine Marc Jacobs Dot Marc Jacobs Fig Marc Jacobs Hibiscus Marc Jacobs Kumquat Marc Jacobs Lola Marc Jacobs Lola Velvet Marc Jacobs Oh Lola Marc Jacobs Rain Maria Sharapova Mariah Careyveure'ls tots per aquest dissenyador Mariah Carey Forever Mariah Carey Lollipop Bling Honey Mariah Carey Lollipop Bling Mine Again Mariah Carey Lollipop Bling Ribbon Mariah Carey Lollipop Bling Variety Mariah Carey Lollipop Splash The Remix Inseperable Mariah Carey Lollipop Splash The Remix Never Forget You Mariah Carey Lollipop Splash The Remix Vision Of Love Mariah Carey Ultra Pink Mariah Carey Variety Mariella Buraniveure'ls tots per aquest dissenyador Mariella Burani Mysterieuse Mariella Burani Relaxante Mariella Burani Romantique Mariella Burani Sensuelle Mariella Burani Vitale Marilyn Miglinveure'ls tots per aquest dissenyador Marina De Bourbon Marina de Bourbonveure'ls tots per aquest dissenyador Marina De Bourbon Ala Francaise Marina De Bourbon Bleu Royal Marina De Bourbon Marina Blue Marina De Bourbon Pink Princess Marina De Bourbon Reverance Marina De Bourbon Rose Bourbon Marina De Bourbon Rouge Royal Marina De Bourbon Rouge Royal Elite Mark Cross Embrace Marmol & Sonveure'ls tots per aquest dissenyador Maroc Maroussia Marry Me Lanvin Mary-Kate & Ashley Masaki Matsushimaveure'ls tots per aquest dissenyador Masquerade Mat Mat Blue Mat Le Rouge Mat Le Vert Mat M Mat Pink Mattelveure'ls tots per aquest dissenyador Mauboussin Mauboussinveure'ls tots per aquest dissenyador Mauboussin Pour Elle Max Azriaveure'ls tots per aquest dissenyador Max Mara Max Maraveure'ls tots per aquest dissenyador Max Mara Gold Touch Max Mara Kashmina Touch Max Mara Silk Touch Mcm Gold Mcm Rouge Mediterranean Mediterranean Breeze Mediterraneumveure'ls tots per aquest dissenyador Mediterraneum Donna Mediterraneum Sport Melrose Place Memoire Cherie Meow Messveure'ls tots per aquest dissenyador Metal Jeans Metal Mod Mexxveure'ls tots per aquest dissenyador Mexx First Sunshine Mexx Xx Lovesome Mexx Xx Mysterious Mexx Xx Nice Mexx Xx Very Nice Mexx Xx Very Wild Mexx Xx Wild MGAveure'ls tots per aquest dissenyador Mgm Grand Miami Glow Micaelangeloveure'ls tots per aquest dissenyador Michael Kors Michael Korsveure'ls tots per aquest dissenyador Michael Kors Gold Rose Edition Michael Kors Suede Michael Kors Very Hollywood Michael Kors Very Hollywood Sparkling Michel Germainveure'ls tots per aquest dissenyador Midnight Fantasy Midnight Fantasy Britney Spears Midnight Oud Midnight Poison Midnight Rain Midnight Rose Tresor Miller Harrisveure'ls tots per aquest dissenyador Millesime Imperial Creed Minnie And Friends Minnie Mouse Miracle Miracle Eau Legere Miracle So Magic Miss Balmain Miss Boucheron Miss Charming Miss Corolle Dolls Miss Dior Miss Dior (Cherie) Miss Dior Cherie Blooming Bouquet Miss Dior Cherie L'Eau Miss Dior Classic Miss Dior Eau Fraiche Miss Dupont Miss Fiorucci Only Love Miss Habanita Miss Jaguar Miss Lomani Miss Me Discrete Stella Cadente Miss Me Stella Cadente Miss Rocaille Miss Sixty Miss Sixtyveure'ls tots per aquest dissenyador Miss Sixty Elixir Miss Sixty Rock Muse Miss Varens Miss Varens Fashion Missoni Acqua Mistero Di Roma Misto Bosco Etro Mitsouko Mng Cut Mo Betta Modigliani Molinardveure'ls tots per aquest dissenyador Molinard De Molinard Molyneuxveure'ls tots per aquest dissenyador Mon Parfum Cheri Par Camille Mona Lisa Mont Blancveure'ls tots per aquest dissenyador Mont Blanc Femme Mont Blanc Individuelle Mont Blanc Legend Pour Femme Mont Blanc Presence Montaigne Montaleveure'ls tots per aquest dissenyador Montale Paris Amandes Orientales Montale Paris Amber Spice Montale Paris Aoud Amber Rose Montale Paris Aoud Ambre Montale Paris Aoud Blossom Montale Paris Aoud Cuir d'Arabie Montale Paris Aoud Damascus Montale Paris Aoud Ever Montale Paris Aoud Flowers Montale Paris Aoud Forest Montale Paris Aoud Leather Montale Paris Aoud Lime Montale Paris Aoud Musk Montale Paris Aoud Purple Rose Montale Paris Aoud Queen Roses Montale Paris Aoud Red Flowers Montale Paris Aoud Roses Petals Montale Paris Aoud Safran Montale Paris Aoud Shiny Montale Paris Aoud Velvet Montale Paris Aromatic Lime Montale Paris Attar Montale Paris Black Aoud Montale Paris Black Musk Montale Paris Blue Amber Montale Paris Boise Fruite Montale Paris Boise Vanille Montale Paris Candy Rose Montale Paris Chocolate Greedy Montale Paris Chypre Fruite Montale Paris Chypre Vanille Montale Paris Crystal Aoud Montale Paris Crystal Flowers Montale Paris Dark Aoud Montale Paris Dark Purple Montale Paris Deep Rose Montale Paris Embruns d'Essaouira Montale Paris Fougeres Marien Montale Paris Fruits Of The Musk Montale Paris Full Incense Montale Paris Ginger Musk Montale Paris Gold Flowers Montale Paris Golden Aoud Montale Paris Greyland Montale Paris Intense Tiare Montale Paris Jasmin Full Montale Paris Louban Montale Paris Mango Manga Montale Paris Moon Aoud Montale Paris Mukhalat Montale Paris Musk To Musk Montale Paris Oriental Flowers Montale Paris Patchouli Leaves Montale Paris Powder Flowers Montale Paris Pretty Fruity Montale Paris Pure Gold Montale Paris Red Aoud Montale Paris Red Vetiver Montale Paris Roses Elixer Montale Paris Roses Musk Montale Paris Royal Aoud Montale Paris Sandalsliver Montale Paris Sandflowers Montale Paris Santal Wood Montale Paris Silver Aoud Montale Paris So Flowers Montale Paris Soleil De Capri Montale Paris Steam Aoud Montale Paris Sunset Flowers Montale Paris Sweet Oriental Dream Montale Paris Taif Roses Montale Paris Vanilla Absolu Montale Paris Vanilla Extasy Montale Paris Velvet Flowers Montale Paris Vetiver Des Sables Montale Paris White Aoud Montale Paris White Musk Montale Paris Wild Pears Montale Paris Wood Spices Montana Montanaveure'ls tots per aquest dissenyador Montana Blu Montana Eau d'Argent Montana Just Me Montana Parfum De Femme Moonlight Jontue Mora Bella Sud Pacifique Morgan De Toi Morgan Sweet Paradise Moschino Moschinoveure'ls tots per aquest dissenyador Moschino Cheap & Chic Hippy Fizz Moschino Couture Moschino Funny! Moschino Glamour Moschino Pink Bouquet Moschino Toujours Glamour Muelhensveure'ls tots per aquest dissenyador Muguet Blanc Muguet Des Bois Murmure Muse De Rochas Must De Cartier Must De Cartier Ii My Glow My Insolence My Queen My Sin My Torrente Myrurgiaveure'ls tots per aquest dissenyador Mystere Rochas Mystery Mystic Si vostè no ho veig, Sol·licitar-lo El codi font en què es confia des de 1997


Carta a Xavier García Albiol | Societat Anònima\nBenvolgut, o no, Xavier García Albiol:\nT’has equivocat de pel·lícula. Aquesta no tracta de bons contra dolents, no té res a veure amb una d’aquelles infàmies amb forma de relat pervers on el protagonista defensa un grup meravellós vers les accions d’un altre grup molt i molt dolent. El que ha succeït avui a París és la història de dos fills de puta que, alimentats per obscurs interessos, han atacat, no ja la llibertat d’expressió, sinó la llibertat en sí mateixa. Han intentat carregar-se amb merdoses bales la capacitat d’opinar, tot i que sigui amb uns dibuixets; la possibilitat de riure’s de tot i de tots; el sentit de l’humor que, per definició, està lligat a la intel·ligència i, en definitiva, han intentat torpedejar la convivència.\nAquesta pel·lícula tracta d’uns altres fills de puta que s’amaguen darrera de les religions, o dels discursos polítics, o dels interessos econòmics, o de tot alhora i més, per perpetuar l’odi com a forma de treure profit de vés a saber què. Tracta de fills de puta d’aquí o d’allà que, lluny d’apostar per fer pedagogia de la diversitat o del diàleg interreligiós, gestionen les passions més baixes per adoctrinar en un món tan maniqueu, com paranoic. I m’és ben igual si s’amaguen darrera de les religions, de les al·lucinacions distòpiques de determinats programes electorals o de titulars periodístics que busquen la confrontació. És una pel·lícula de mediocres, d’incapaços, de manipuladors de fireta que parlen de déus, de redempcions, de pecats, de culpes o de revenges. I m’importa més aviat poc si duen turbants, sotanes, kipàs o corbates. Els ciutadans anònims, els d’aquí i els d’allà, el que volem de veritat és conviure, amb els nostres déus o amb l’absència d’aquests. I que cap ideologia pretengui, ni per un segon, imposar-se per la violència a una altra. És així de simple.\nNo, aquesta pel·lícula no tracta de la immigració. Parla de la irresponsabilitat de molts líders que carreguen el seu Twitter amb exclusió i marginació. I que, incapaços de fer polítiques que millorin la societat que els ha tocat viure, només alimenten el foc de l’odi. Curiós fet quan parlen d’unitat o quan critiquen l’etnicisme del nacionalisme que no els agrada. No sé quin món volen. Potser un món on la gent es quedi allà on els ha tocat per naixement, sense que ningú tingui el dret de buscar-se la vida més enllà de fronteres físiques o mentals. Un món dividit pel color de la pell o per les seves creences religioses. Un món on la gent no pugui decidir perquè ja decideixen altres per nosaltres, oi? Potser és això. Potser ja han signat per nosaltres, els ciutadans que només volem viure en pau.\nNo, Xavier. No juguis a fer segons quins discursos en un dia com avui. És una ignomínia barroera. Perdona per la redundància.


El bisbe Joan rep 40 alumnes d'Educació Infantil matriculades a l'assignatura optativa de Religió (amb vídeo-entrevista a tres d'elles) | Bisbat de Lleida\nMons. Piris els va encoratjar a seguir endavant amb aquesta aposta personal que havien fet al plantejar-se un servei educatiu que actualment no està de moda i no cotitza en el mercat de la popularitat, fins al punt que la pròpia Generalitat ha donat un tomb davant una problemàtica social que conduia a un analfabetisme religiós.\nEls alumnes, que van estar acompanyats per la professora Antonieta Mateu, van interesar-se per conèixer la faceta professional i religiosa del bisbe Joan, que aquest no va defugir, responent a assumptes com el despertar vocacional, els dubtes, els reptes o quin era el seu parer sobre l’actitud dels joves d’avui davant el cristinamisme.\nEl Concili Vaticà II, l’aplicació dels seus acords, la diferenciació que avui es fa entre la figura de Jesús i la de l’Església o, fins i tot, la del papa Francesc van ser altres assumptes que es van alternar en qüetions més personals com saber quin era l’agenda del bisbe de Lleida.\nPodeu veure una petita vídeo-entrevista a tres de les alumnes


L'aprenentatge de llengües estrangeres és una necessitat real en la societat actual del coneixement. De fet, l'OCDE (Organització per a la Cooperació i el Desenvolupament Econòmic) definix les competències bàsiques, i en posteriors grups de treball de la Comissió Europea, queden delimitades en 8 competències bàsiques, i entre elles, la competència Comunicació en una llengua estrangera.\nLes Administracions han de donar resposta a esta necessitat. És per això que la Conselleria d'Educació, recollint l'esperit europeu d'aprenentatge de llengües, regula els programes plurilingües, els quals preveuen la incorporació primerenca d'una llengua estrangera en l'etapa infantil fins a dos hores setmanals. En l'etapa d'educació primària (Orde de 30 de juny de 1998), a banda de l'assignatura d'anglès, es pot vehicular determinat temps lectiu d'altres assignatures en anglès, depenent del cicle. També per a l'etapa secundària està regulat un programa experimental plurilingüe, que permet la vehiculació de continguts curriculars d'àrees no lingüístiques en una llengua estrangera (anglès o francès).\nL'objectiu d'estos programes és assolir una bona competència en les llengües oficials, així com un domini apropiat, d'almenys, una llengua estrangera.\nPartim de la convicció que l'augment de competència lingüística dels escolars valencians és el resultat d'un tractament integrat dels dos idiomes oficials de la Comunitat Valenciana i de la introducció d'una llengua estrangera. Per tant, en els programes d'ensenyament en valencià, d'immersió lingüística i d'incorporació progressiva establits en el sistema educatiu valencià, es permet l'inici de la configuració d'un sistema educatiu plurilingüe molt singular i propi de la Comunitat Valenciana.