Fontanero Barrio Ciutat Jardí Valencia 24 HORAS | Instalaciones y reparaciones | 🛠 Sergio López\n¿Buscas un fontanero 24 horas en Barrio Ciutat Jardi Valencia ?\nSi está buscando un fontanero experimentado que pueda resolver su problema en Barrio Ciutat Jardi Valencia , no necesita buscar más.\nSomos una empresa de fontanería en Barrio Ciutat Jardi Valencia , con excelentes habilidades, dedicada, profesional, responsable, puntual, rápida, eficiente y honesta.\nSi está buscando una empresa de fontanería Barrio Ciutat Jardi Valencia que brinde servicios a personas, empresas, comunidades o entidades vecinales, nuestro negocio de fontanería es lo que está buscando.\nNo importa los problemas que encuentre, en fontanero Barrio Ciutat Jardi Valencia , todos serán reparados.\nFontanero 24 horas Barrio Ciutat Jardi Valencia\nEn Sergio López Fontaneros ponemos a su disposición el mejor equipo de Fontaneros de Barrio Ciutat Jardi Valencia , valorados así por nuestros propios clientes.\nSi necesita un presupuesto económico para cualquier trabajo o avería de fontanería en Barrio Ciutat Jardi Valencia llámenos ahora. Somos fontaneros profesionales y ofrecemos un servicio de confianza.\nCambio de bajantes en comunidades de vecinos de toda la provincia de Barrio Ciutat Jardi Valencia .\nFontanero Barrio Ciutat Jardi Valencia 24h barato\nFontanero Barrio Ciutat Jardi Valencia 24 horas económico\nReparaciones de urgencia 24/7 en Barrio Ciutat Jardi Valencia\nDesatasco de tuberías en Barrio Ciutat Jardi Valencia\nReparación de tuberías y fugas en Barrio Ciutat Jardi Valencia\nReparar filtraciones en Barrio Ciutat Jardi Valencia\nReparación de cisternas en Barrio Ciutat Jardi Valencia\nPondrémos de inmediato un fontanero en su domicilio de Barrio Ciutat Jardi Valencia para que resuelva su incidencia.\nMontar platos de duchas en Barrio Ciutat Jardi Valencia\nSi necesita instalar un plato de ducha en Barrio Ciutat Jardi Valencia , llámenos.\nCambio de sifones en Barrio Ciutat Jardi Valencia\nSi está en Barrio Ciutat Jardi Valencia y necesita cambiar su sifón, llámenos.\nFontanero 24 horas Barrio Ciutat Jardi Valencia económico\nArreglamos cualquier problema como fontaneros en Barrio Ciutat Jardi Valencia\nHabrá escuchado o leído que hay por ahí, servicio de mantenimiento de Fontaneros Barrio Ciutat Jardi Valencia que pueden tener un coste bastante elevado, que suponen que manejas un alto presupuesto, y plantean costes realmente desorbitados.\nSustitución de tuberías en Barrio Ciutat Jardi Valencia\nLlega un instante en el que, por mucho mantenimiento que hayamos podido contratar en empresas de Fontaneros Barrio Ciutat Jardi Valencia y por mucho cuidado que hayamos podido tener, puede sobrevenir una varía insoluble y no nos va a quedar otra que reemplazarlas por otras nuevas.\nNuestro equipo de fontaneros profesionales y capacitados han sido instruidos en este tipo de servicio y van a ser capaces de ejecutarlo de forma eficaz en un tiempo récord; nuestro número de atención al cliente de Fontaneros Barrio Ciutat Jardi Valencia está concebido para que puedas hacer cualquier clase de consulta relacionada y solicitud de intervención en cualquier momento del día, todos y cada uno de los 365 días del año.\nAdemás, debe de saber que nuestros costos de Fontaneros Barrio Ciutat Jardi Valencia son tan económicos que seguro que te van a convencer sin duda.\nFontaneros Barrio Ciutat Jardi Valencia 24 horas\nEn Fontaneros Barrio Ciutat Jardi Valencia 24 horas nos cuentan como trabajan los fontaneros urgentes, generalmente las fugas de agua no se producen en horario de oficina, por lo que nuestros fontaneros Barrio Ciutat Jardi Valencia estan disponibles las 24 horas del dia.\nFontaneros Barrio Ciutat Jardi Valencia Calidad y Servicio\nCuando usted solicita un servicio a Sergio López Fontaneros mediante fontaneros Barrio Ciutat Jardi Valencia , a parte de recibir una solucion a su problema, usted tendra su factura oficial y la garantia que marca la ley.\nFontaneros 24 horas Barrio Ciutat Jardi Valencia urgentes\nNuestros fontaneros estan preparados las 24 horas del dia, para que en caso de urgencia, acudir a su domicilio en 20 minutos, los fontaneros Barrio Ciutat Jardi Valencia urgentes los mas profesionales de Barrio Ciutat Jardi Valencia .\nUn ejemplo de nuestros servicios es como nuestros cerrajeros 24 horas Barrio Ciutat Jardi Valencia low\nFontaneros 24 horas Barrio Ciutat Jardi Valencia baratos\nEn Sergio López Fontaneros estamos concienciados con los tiempos de crisis que esta pasando este pais, por lo que podemos decir, que fontaneros Barrio Ciutat Jardi Valencia somos los mas baratos de Barrio Ciutat Jardi Valencia .\nPara ser baratos trabajamos con los mejores proveedores de Barrio Ciutat Jardi Valencia y a su vez al ser fontaneros profesionales sabemos cual es la pieza que mejor se adapta para su problema.\nEn fontaneros Barrio Ciutat Jardi Valencia le ayudamos a ahorrarSi usted tiene un grifo que gotea, a parte de la molestia que puede ser el ruido de la gota, el consumo del agua al cabo del tiempo puede hacerle gastar mucho dinero, esto es una reparacion muy barata.\nFontanero Barrio San Marcelino Valencia 24 HORAS\nFontanero de urgencias Altea\nFontanero de urgencias Moixent


Universitaris de ciències ambientals de pràctiques en La Marjal d’Almenara | La Finestra\nInici La nostra natura Universitaris de ciències ambientals de pràctiques en La Marjal d’Almenara\nDurant molts anys, universitaris de ciències ambientals amb bona nota sol·liciten La Marjal d’Almenara, Així com tota la marjal que l’envolta, per a fer pràctiques curriculars.\nEn les pràctiques es treballa per a la gestió mediambiental en general. Totes elles estan custodiades per Acció Ecologista AGRÓ.\nPau, veí de Benicarlo i estudiant de la Universitat de València, ha finalitzat els seus tres mesos de pràctiques i, amb la següent entrevista, ens compta la seua experiència i que ha significat per a ell.\nArticle anteriorAVA-ASAJA teme daños en cítricos, hortalizas y frutales si persisten las lluvias en la C. Valenciana\nArticle següentHa mort: Dª JOSEFA FORNER PÉREZ, veïna de Quartell\nLes muntanyes de la Vall de Segó, en perill de morir?


\tIB3 | Molts projectes del Govern estan pendents de la investidura de Pedro Sánchez que podria desbloquejar-los\nPortada > política > Molts projectes del Govern estan pendents de la investidura de Pedro Sánchez que podria desbloquejar-los\nMolts projectes del Govern estan pendents de la investidura de Pedro Sánchez que podria desbloquejar-los\nLa segona fase del REIB o el conveni de carreteres són alguns dels temes que depenen de Madrid\nTot Espanya mira demà cap al Congrés dels Diputats, on s’inicia el debat d’investidura de Pedro Sánchez. A les Balears estam també ben pendents, perquè algunes partides dels comptes del Govern encara es troben a l’aire. El desbloqueig i l’arribada de centenars de milions d’euros a les Illes, depèn de Madrid.\nPedro Sánchez i Francina Armengol somrients i en plena sintonia. Aquesta imatge és la que el Govern de les Illes desitja que es torni a produir ben aviat, perquè, ara mateix, el Govern té un forat de 180 milions als comptes, fruit de no haver-se aprovat el pressupost estatal i que arribi manco doblers del sistema de finançament i de l’IVA. Això s’hi\nhan d’afegir centenars de milions més per diverses partides bloquejades a Madrid per mor d’haver-hi diversos desacords i no poden renegociar perquè ja fa mesos que hi ha un Govern en funcions.\nEl Govern feia comptes tenir ja els 180 milions d’euros pendents de rebre de Madrid del Conveni de Carreteres, promesos pel popular Cristóbal Montoro, i posteriorment, aparaulats amb el govern socialista. Però que mai han arribat. Si Pedro Sánchez torna a ser president, el Govern balearels tornarà a reclamar.\nEl mateix que farà amb 120 milions pressupostats per dues depuradores a Mallorca, al Coll d’en Rabassa i Can Picafort. Un conveni al 2009 comprometia Madrid a finançar-les, però el govern socialista ja amb Pedro Sánchez va fer marxa enrere.\nA tot això, hi hem de sumar que el pressupost de l’Estat inicialment aprovat situava la inversió estatal en 152 milions d’euros, molt lluny de la mitjana estatal promesa, 261. És a dir, Balears té un desajustament de 109 milions d’euros.\nDos apunts més que sumar als 180 milions de forat i els 400 milions reclamats: Estàn pendents 343 milions d’un conveni ferroviari de fa una dècada i havia de finançar, entre d’altres, l’arribada del tren a Artà. I també queda pendent el desenvolupament de la segona fase del REIB, aparaulada per Sánchez i aturada per les eleccions. Un paquet de mesures fiscals valorades en 270 milions anuals i que, igual que altres qüestions com Son Busquets, per exemple, depèn del nou Govern que es formi a Madrid.\nMarch defensa que un dels eixos de l’avantprojecte educatiu és el català com a llengua vehicular\nDiu, però, que vol que siguin els centres educatius els qui defineixin el seu model lingüístic\nUna esmena de MÉS per Menorca als pressupostos demana acabar amb la partida només per als que resideixen fora de...\nEl Consell de Mallorca destinarà 10 milions d’euros als Ajuntaments perquè els destinin a obres i serveis\nL’Ajuntament de Palma espera començar les obres del passeig de Cala Gamba a principis del 2020


Maria Bohigas: 'L'epistolari Rodoreda-Sales és com una gran novel·la' - VilaWeb\nDivendres 10.10.2008 06:00\nMaria Bohigas: 'L'epistolari Rodoreda-Sales és com una gran novel·la'\nEntrevista amb Maria Bohigas, de Club Editor, que al novembre publicarà l'epistolari entre Mercè Rodoreda i el seu editor Joan Sales\nAvui fa exactament cent anys que Mercè Rodoreda (1908-1983) va néixer a Barcelona. Dels projectes que han tirat endavant aquest Any Rodoreda, un dels més significatius és l'edició de l'epistolari entre Rodoreda i el seu editor, Joan Sales (1912-1983), que Club Editor publicarà al novembre. De cap a cap de més de mil pàgines, hi veiem una Rodoreda lúcida i crítica. Editor i escriptora, dues personalitats potents, despleguen talent, passió i compromís amb l'obra. Maria Bohigas, néta d'en Sales i responsable de l'editorial, ho explica en una entrevista, llarga i intensa.\nMercè Rodoreda estava a Ginebra, a l'exili, quan el 1960 va presentar el llibre 'La Colometa' (que després s'havia de titular 'La plaça del Diamant) al Premi Sant Jordi. No va guanyar. Però Joan Fuster, membre del jurat, i després Joan Triadú van recomanar a Joan Sales, fundador del Club Editor, amb Xavier Benguerel, que el publiqués. Per poder tenir l'original i llegir-lo, Sales va escriure una carta a la Rodoreda. No es coneixien. Era el primer contacte entre tots dos, un contacte molt formal, que amb els anys deriva cap a una amistat sòlida i profunda, que els durarà tota la vida. Autora i editor van morir el mateix any, el 1983.\nJa des del començament de l'epistolari, la clarividència de Mercè Rodoreda impressiona. A principi del 1961 diu, de 'La plaça del Diamant': 'Tinc la impressió que podré escriure altres novel·les, millors o pitjors que aquesta, però que d'aquí a uns quants anys, la novel·la meva que quedarà, serà, justament, Colometa. No són pretensions d'autor –que no en tinc– el que em fa parlar així, sinó un cert sentit de la realitat.'\nRodoreda i Sales eren dues personalitats molt fortes. Es portaven quatre anys, però formaven part d'una mateixa generació. L'any 1962, quan Sales va editar 'La plaça del Diamant' de Rodoreda, l'editorial Gallimard de París publicava l'edició francesa de 'Incerta glòria' de Joan Sales, l'obra de tota una vida. Explica Maria Bohigas que, habitualment, la Rodoreda i en Sales es parlen d'escriptora a editor, però en algunes cartes es tracten d'escriptora a escriptor, i es tenen 'una admiració mútua i un respecte profund.'\nD'escriptora a editor la relació era diferent, intensa i sovint tensa, ja des del principi. En la primera carta Sales li havia suggerit un canvi de títol de la novel·la, que la Rodoreda titulava 'La Colometa'. La seva resposta fou, d'entrada, contundent: 'Un canvi de títol és una mica difícil. (...) si no és per raons de caràcter comercial, voldria conservar el títol per raons profundes. No és el títol el que fa la novel·la sinó que és la novel·la la que fa el títol. En fi, ja veurem.'\nEl volum de l'epistolari Sales-Rodoreda consta de més de mil pàgines, amb 160 cartes escrites per la Rodoreda i 409 escrites per en Sales. L'edició és a cura de Montserrat Casals, autora de la biografia 'Mercè Rodoreda, contra la vida, la literatura' (Edicions 62, 1991).\nDiu Maria Bohigas:\n—Aquest epistolari és com una gran novel·la. Comença amb una batalla campal: la Rodoreda està desfeta, perquè el seu ingrés a les lletres catalanes fracassa (no ha aconseguit el Sant Jordi). I rep una carta de salvació: en Sales vol llegir la Colometa! I, tot seguit, la reacció entusiasta del Sales dient-li: 'Arribo al despatx mort de son, per culpa de vostè. M'he passat la nit en blanc llegint la seva novel·la.' I a partir d'aquí comencen a barallar-se com gat i gos, perquè en Sales li diu que hi ha una sèrie de paraules que li fan nosa. Tot l'any 1961 (la primera carta és de final de desembre del 1960) s'esbatussen com desesperats. Veus que aquella relació no és de cortesia i de professionalitat, sinó que és una relació apassionada, perquè tots dos s'abranden pel llibre i el volen com ells el veuen. Fins al punt que en Sales acaba dient a la Rodoreda: 'El que passa és que jo m'he enamorat de la Colometa i vós, encara que no em sigueu gaire més gran, sou com una mare amb el seu gendre.' I aquest moment inicial dura els primers anys seixanta. 'La plaça del Diamant' es publica el 1962, i llavors veus que, tot seguit, en Sales es preocupa de traduir-la i fa moltes gestions perquè voli fora d'aquí. I vas veient que, d'aquest caminar plegats i d'aquesta relació de gat i gos, en neix una d'aquelles amistats antigues: amb els anys i a mesura que es fan vells, veus com s'entendreixen i es tornen en certa manera més trivials, però amb una dolçor... Veus que simplement s'escriuen una carta perquè s'acaba l'any, i ella li diu: 'No esteu pas malalt?, fa molt de temps que no sé res de vós.'\n—L'any 1961 la Rodoreda acaba una de les primeres cartes dient a Joan Sales: 'Estic escrivint molt i algun dia, si tots som vius, us donaré una de les novel·les més importants que s'hauran escrit a Europa de quatre mil anys a aquesta banda. I serà una novel·la d'amor.'\n—És 'La mort i la primavera'. Escriu 'La mort i la primavera'! És segur, per cronologia, i és segur perquè en unes cartes posteriors ell li demana per aquest llibre i ella li dóna elements que són de 'La mort i la primavera'. La Rodoreda escriu 'La mort i la primavera' en sis mesos de l'any 1961, alhora que corregeix 'La plaça del Diamant'. I els tres primers mesos del 1962 hi treballa amb l'Obiols intensíssimament. L'Obiols en aquest cas és qui s'enamora completament d'aquesta novel·la i la hi critica i li dóna orientacions, que la Rodoreda va seguint. I arriba un moment que la Rodoreda s'encalla. I ho diu: 'Fàstic aquesta novel·la'. Ja no pot més i l'abandona. I, de fet, el procés de rescriptura no el coneixem, perquè no n'hi ha rastre.\n—'La mort i la primavera', que no la va acabar a Romanyà?\n—Molt sovint s'escriu (sigui la Carme Arnau, sigui l'Abraham Mohino, sigui l'Albert Roig), sobre la repercussió de Romanyà en la seva escriptura. Fins i tot hi ha un textet del Perejaume que diu que 'La mort i la primavera' no es podia haver concebut sinó sota les suredes de Romanyà. Però, en canvi, 'La mort i la primavera' es va escriure a Ginebra. I aquesta mena de persistència, que la Rodoreda va trobar una font d'inspiració meravellosa a Romanyà, és un mite. Perquè la Rodoreda a Romanyà, com qui diu, va deixar d'escriure! Perquè era gran i perquè, a la fi, tenia una casa i un jardí que la il·lusionava tant que es passava la vida regant-lo.\n—Diu que li costava escriure a Romanyà?\n—En una de les últimes cartes de l'any 1982 explica a Sales, en un paràgraf brevíssim, que li costava treballar. I en Sales li diu: 'La mandra és la cosa més respectable del món. Regueu amb tota tranquil·litat.' És aquell amorosiment del final, que deia. Ben al revés del 1959-61, quan l'Obiols li escriu: 'O ara o mai, maca. Si vols fer una obra, l'has de fer ara, després serà massa tard'.\n—La dècada dels seixanta és, doncs, el moment de màxima creativitat de la Rodoreda?\n—En l'epistolari, ella de tant en tant diu al Sales que ha trobat una cosa en un calaix i no sap si estripar-la: 'Ara he trobat això i potser m'hi posaré'. I, efectivament, troba una cosa que es diu 'La casa abandonada' i en surt 'Mirall trencat'. Troba una cosa que es deia 'Sis estius' ('una novel·la fluixa, que em va sortir esguerrada, però vaja, té alguna cosa bonica') i acaba escrivint 'Jardí vora el mar'. O sigui que l'epistolari també et fa seguir el vaivé de la Rodoreda. Aparentment va tenir una etapa de tremenda creativitat al tombant dels cinquanta i seixanta, i després va reprendre aquesta mena d'embrions, que li havien sortit pràcticament alhora, i va donar cos de novel·la a coses que havien estat mig parides el 1958-60. 'La mort i la primavera', exactament a quin moment la reprèn, no ho sabem. Sembla que molt tardanament, i va coincidir amb l'etapa de Romanyà, quan ella pràcticament no escrivia i li costava de posar-se a treballar. Quan, d'una banda, ja s'ha fet vella i, d'una altra, és feliç.\n—I quin és el procés de 'La mort i la primavera'?\n—El procés d'escriptura de 'La mort i la primavera', el sabem bé, a través de les cartes amb l'Obiols: Efectivament, ella escriu 'La mort i la primavera' en sis mesos. L'Obiols se la llegeix. Li fa uns apunts, que són pràcticament apunts d'autor. I a principi del 1962 la Rodoreda es posa a aplicar, com qui diu al peu de la lletra (i amb totes les llibertats del món, és clar), les indicacions de l'Obiols. Però és un cas molt interessant i molt insòlit de treball a quatre mans. El grau d'implicació de l'Obiols va molt més enllà del que solia. Hi ha una frase de l'Obiols que la Rodoreda incorpora a les versions posteriors, al començament de la segona part. És el moment en què descriu la sequera al poble i comença dient: 'Aquell estiu es va assecar la font de la Jonquilla... Hi havia serps pels racons'. I la frase de l'Obiols és: 'Se'n va adonar una dona que criava perquè una matinada se'n va trobar una d'enganxada a cada pit.' T'adones del grau de simbiosi que cal perquè una escriptora accepti una imatge com aquesta d'algú que no és ella mateixa? I això, amb tot el conflicte que devia suposar. Perquè no és gens fàcil deixar entrar ningú en un territori tan íntim.\n—I menys per a ella.\n—I menys per a ella i ell, perquè hi havia una relació de rivalitat intel·lectual. Encara que, bastant ràpidament, l'Obiols va abaixar el cap i va dir: 'D'acord, ets tu clarament, renuncio.' I el cas és que no sé fins a quin punt la impossibilitat de reprendre 'La mort i la primavera' no és la impossibilitat de reprendre, tota sola, una cosa que era d'ella, però que s'havia construït a quatre mans.\n—És polèmica aquesta explicació que dóna de 'La mort i la primavera' i el paper que hi va jugar Armand Obiols...\n—Sembla que no es pugui dir que l'Obiols va treballar amb la Rodoreda. Però no dir-ho és una gran bestiesa, perquè no pren gens de mèrit a la Rodoreda. Però hi ha censura. L'Obiols no pot existir dins 'La mort i la primavera'. Pot existir com a lector intel·ligent, però no va ser solament això. Si agafes els originals i veus la versió treballada per l'Obiols i les versions en net de la Rodoreda, carai!, tot va a missa!\n—De la Rodoreda hi ha dos grans epistolaris, aquest amb el seu editor i l'epistolari amb l'Armand Obiols (pseudònim de Joan Prat), el seu company a l'exili. Club editor ha pensat a publicar aquest altre epistolari?\n—I tant! Hi vam pensar de bon començament. La Montserrat Casals havia proposat, fins i tot, de publicar un epistolari a tres veus: Sales, Rodoreda, Obiols. Hauria estat únic. No crec que hi hagi enlloc res que s'hi assembli. Però no ha estat possible, perquè la Fundació Mercè Rodoreda i la Fundació la Mirada de Sabadell, que vetlla per l'obra de l'Armand Obiols, tenen el projecte d'editar-lo.\n—L'any 1971 es mor l'Armand Obiols. En parla la Rodoreda amb en Sales? Apareix a les cartes l'absència, el dolor, la solitud, la decepció i la doble mort que és per a Rodoreda descobrir que l'Obiols vivia amb una altra dona a Viena?\n—La relació de la Rodoreda amb en Sales no és de confident. No té res a veure amb les cartes amb l'Anna Murià, que és la relació de dues dones de la mateixa generació, que passen exactament per la mateixa experiència: l'amor en guerra. Allà sí que hi ha cruesa... Però, si t'hi fixes, la Rodoreda no tornarà a escriure mai més així a ningú. Amb en Sales, els seus estats d'ànims, els seus accidents personals no hi són, però al mateix temps hi són a través de silencis. Hi ha quatre cartes que la Rodoreda escriu des de Viena. Són cartes que fan molta impressió per tot allò que veus que no diu. En aquest epistolari veus una Rodoreda que no s'esplaia, que no es confessa, que és molt gelosa de la seva intimitat, però, alhora, tampoc no és un Benguerel, que t'explica unes coses que no tenen res a veure amb allò que li passa. Ella fa allò de 't'ho diré sense dir-t'ho'. Al cap d'un temps li escriu: 'Estic estripant vint anys de cartes amb l'Obiols.' És una manera de dir-li: Jo, això, ho vaig esquinçant, me'n vaig desprenent. I envia al Sales cartes de l'Obiols, tot dient: 'Em penso que us interessarà'. Són cartes del seu home, i les envia al seu editor. I no són còpies, són les originals. És a dir, hi ha una reacció de ràbia. I és en aquest sentit que l'epistolari és un text molt narratiu. Perquè els veus actuar d'una manera, que és com la d'un escriptor que agafés un personatge i volgués dir-te sense dir-t'ho que passa un moment d'ensorrada sentimental bestial.\n—Quines cartes va salvar de l'Obiols?\n—Les que eren de caràcter literari. Que això també és interessant, perquè aquest material no el salves, si no penses en la publicació.\n—Montserrat Casals, la curadora, subratlla que l'epistolari fa descobrir una Rodoreda totalment diferent de la dels retrats oficials, una dona més lúcida i crítica del món en què viu.\n—Sí, en el sentit del seguiment que fa de les coses que passen a Catalunya (amb l'Obiols, també). Té una mirada de fora estant. La d'una persona que ve d'allà dintre i que alhora s'ho mira amb la distància necessària per a poder ser crítica. Hi ha coses gracioses, com ara la mena de retalls de premsa que conserva. Per exemple, retalla un requadre amb els llibres més venuts, en què apareix ella, però també la Carme Riera i la Montserrat Roig. I escriu al Sales i li ho fa observar.\n—Què més observa amb lucidesa?\n—El fet d'escriure, el fet d'escriure en aquesta llengua, el fet d'escriure segons què en aquesta llengua, la manera com es rep allò que s'ha escrit en aquest llengua... i no solament la seva pròpia obra. En una carta la Rodoreda diu al Sales: 'A mi, em vénen moltes ganes de ser aquella criatura que diu 'el rei va despullat.'\n—I a vostè, què li ha fet descobrir de la Rodoreda aquest epistolari?\n—Allò que, a mi, m'impressiona de l'epistolari és veure el combat, costat per costat, d'un editor i d'una escriptora per a aconseguir una cosa que sembla absolutament utòpica: que una obra, en català, sigui completament adoptada pel públic. És una cosa molt bonica i molt esperançadora. Perquè en aquella època no tenien el suport ni mediàtic ni industrial ni de les institucions literàries, sinó que les tenien contra.\n—És molt interessant de veure que la situació d'avui és la mateixa. M'ha impressionat constatar que les meves dificultats avui són les mateixes que les d'ells fa quaranta anys. M'impressiona molt. I m'impressiona constatar que ells es queixin que el sostre de vendes és de dos mil exemplars, i ja m'agradaria a mi, i al Vallcorba i a tots, tenir aquest sostre. Perquè un sostre de tres-cents exemplars és insostenible. I t'has d'acabar fent la pregunta: Hem caminat en la bona direcció?\n—I com arriba 'La plaça del Diamant' al públic?\n—La feina més important, sistemàtica i laboriosa és la de les traduccions. Veus com en Sales li publica un llibre i comença a buscar editors a Alemanya, a França, a Itàlia, a Anglaterra, a Suècia, a Noruega..., on sigui. I 'La plaça del Diamant' és una de les novel·les catalanes més traduïdes de la història. I t'adones que és el fruit d'un treball tossudíssim d'un editor. I t'adones que a partir del moment que una obra catalana té repercussió a l'estranger, els catalans es posen a comprar-la. Cosa que jo he experimentat amb 'Incerta glòria': amb la nova edició francesa del llibre, t'asseguro que hi ha hagut un abans i un després. T'adones d'aquesta necessitat de confirmar a través dels europeus que no t'has equivocat. És molt fort. I alhora molt comprensible i natural. Però, com és que necessitem que Le Monde publiqui un article perquè la gent d'aquí compri el llibre? I l'obra de la Rodoreda s'imposa a Catalunya no pas des de dins, sinó des de fora.\n—Hi ha una altra contradicció molt interessant: la Rodoreda del 1974 presenta 'Mirall trencat' al Premi Immortal de Girona (l'antecedent del Prudenci Bertrana) i perd, no és ni finalista. El 1974! És molt interessant de veure la incapacitat de rebre l'obra de la Rodoreda pel món literari català. No del públic. Hi ha una esquizofrènia aquí: tens un 'establishment' literari que se li gira d'esquena i tens un públic que li obre els braços. I tots els honors li cauen al mateix temps, quan la Rodoreda ja és una patum: el Premi d'Honor de les Lletres Catalanes, adaptacions al cinema i a la televisió... I això passa perquè s'ha aconseguit, sobretot, la consolidació de la Colometa en totes les llengües hagudes i per haver.\n—Deu ser encara avui l'escriptora més popular.\n—I una altra cosa que m'impressiona molt és que, els anys seixanta, quan ella té cinquanta anys i ell en té quatre menys, viuen un moment d'una gran vitalitat i d'una combativitat impressionant. I t'adones que no és solament una qüestió d'edat, sinó que són protagonistes de la seva història. Però, a mesura que el temps avança i arriba l'any 1975, t'adones que allò que passa al seu voltant ja no és la seva història, i que en són profundament conscients. I es retiren. I que és justament un moment molt dolç, perquè accepten d'alguna manera de seure al pedrís i de parlar de les coses trivials de la vida. I al mateix temps, jo ho llegeixo amb una certa desolació, perquè no solament es retiren, sinó que és bo que es retirin, perquè en el fons ja no són capaços d'actuar. Perquè ja no és la seva història.\nEL MEU AVI I L'ESCRIPTORA\n'El meu avi es va morir quan jo tenia catorze anys. Els meus germans i jo hi teníem molta relació. Ens estàvem a França, però de seguida que podíem, quan teníem vacances, que era molt sovint, veníem cap aquí i estàvem amb ells. El fet d'escriure i de fer d'editor no tenia gens d'importància. Sabíem que hi havia una part de la casa que era el magatzem de llibres, que era un lloc divertit. Però jo no vaig parlar mai amb el meu avi com a escriptor o editor. Era un avi, un avi divertidíssim i sensacional. El món que compartíem amb ell, i amb la meva àvia, era un món de màgia i de riure.'\n'De la Rodoreda, conèixer-la és dir molt. Vaig ser dues vegades a la casa de Romanyà, la famosa casa de Romanyà, acompanyant els meus avis, quan tenia onze anys. Era una casa normal i corrent, en una urbanització, amb una vista bonica. I el record que tinc, és el record d'una persona que no era gens criaturera. A casa meva no es parlava de la feina de l'avi, però érem nens lectors. Em sembla que als setze anys ja m'havia llegit tota la Rodoreda. I el dia que vaig anar a Romanyà em va regalar 'Viatges i flors', perquè jo allà m'ensopia i em va posar un llibre a les mans, que és el que acabava de treure. És una relació amb una obra més que amb una persona.'\n—L'epistolari no inclou totes les cartes que es van escriure, algunes no es conserven...\n—No hi són totes perquè en Sales llançava i perdia de mala manera. Crec que era un home que valorava poc el paper original, i si una cosa no era impresa...\n—I les 24 cartes trobades?\n—Eren a cals avis, a can Sales, però no es trobaven a les carpetes que tocaven. Per exemple, hi ha una carta trobada, molt llarga, ferotge, amb totes les esmenes a les galerades de 'La plaça del Diamant', que s'ha trobat en una carpeta de grafologia, perquè la meva àvia tota la vida es va interessar per la grafologia. I com hi va anar a parar? Ho sabem pel Sales, que va respondre a la Rodoreda: 'Una carta així no s'escriu. Per aquest motiu l'he passada a la meva dona perquè la conservi en la seva col·lecció de rareses grafològiques.'\n—Però en Sales va admetre les esmenes que havia fet la Rodoreda?\n—Va introduir absolutament totes les esmenes a les galerades fetes per la Rodoreda. Cau el mite que diu que en Sales passava la vida violentant els autors i fent-los fer allò que no volien. Si agafes l'epistolari, t'adones que ell ho intenta, però així que l'autor li diu no, naturalment, cedeix. Sales explica a la Rodoreda: 'No calia posar-se furiosa; si li vaig enviar les proves de plana, és perquè vostè les corregís.'\n—El seu avi devia ser un gran escriptor de cartes. A la Rodoreda n'hi va arribar a escriure 409...\n—En Sales era un grafòman i això també és interessant. Podries pensar que, de tots dos, l'aïllat era la Rodoreda, però en realitat qui no parava d'escriure com si es trobés en una situació d'aïllament era en Sales, que vivia a Barcelona. I això és molt interessant.\n—En Sales és un home que escrivia unes cartes llarguíssimes. Tant al Joan Fuster, com al Benguerel, com al Folch i Camarasa, al Villalonga..., sis i set pàgines, sense interlínies, sense marges... Són converses. És a dir, és la necessitat de comunicar i de comunicar-se. I veus que la Rodoreda no sent la mateixa necessitat d'expansionar-se, o no pas per carta, com fa en Sales. I t'adones que és un home que és al rovell de l'ou, a Barcelona, buscant autors, buscant projectes, empenyent una aventura editorial. I que, per ell, escriure a la Rodoreda és, naturalment, tenir-la al corrent de qualsevol petit avanç de la seva obra, però, de passada, li explica tot de coses que succeeixen.


Trabajos de Fundació pere en Tarrés, Lleida provincia - noviembre 2019 | Indeed.es\nEmpleos de Fundació pere en Tarrés, Lleida provincia\nEmpleos de Fundació Pere en todo el país\n5 empleos encontrados en un radio de 35 km de tarrés\nNingún empleo fue encontrado dentro de 25 km de tarrés\nTallerista De Futbol Sala A Reus\nCerquem tallerista per impartir un taller de Futbol Sala els Dijous per les tardes de 16.30h a 18.00h al Centre Cívic Sant Josep Obrer, Reus.\nVer todo: Empleos de Fundació Pere Tarres - trabajo en Reus\nTallerista De "rap, Aprendre A Rimar" A Reus\nCerquem tallerista per impartir un taller de Rap els Dimecres per les tardes de 17.00h a 18.00h al Centre Cívic Sant Josep Obrer, Reus.\nEducador/a Medi obert-Dinamitzador/a juvenil\nLa Fundació Pere Tarrés cerca un/a Educador/a de medi obert-Dinamitzador/a juvenil a la localitat de Vilallonga del Camp.\nDijous de 18h a 20h.\nVer todo: Empleos de Fundació Pere Tarrés - trabajo en Vilallonga del Camp, Tarragona provincia\nTallerista de "Rap, aprendre a rimar" a Reus per a joves en...\nVer todo: Empleos de Fundació Pere Tarrés - trabajo en Reus\nTallerista de Futbol Sala a Reus per a joves en risc d'exclu...


PErquè teniu ganes per veure la 5ena pel·li??? - Pàgina 5 - harrypottercat.cat\nEntrada Autor: Lena » ds. des. 30, 2006 7:08 pm\nmmm... la vritat es k tinc ganes de veure l'Helena Bonham Carter... ara que s'ha mort el Cedric... pk el harry amb els cabells curts...\nEntrada Autor: Enllunada16 » dg. des. 31, 2006 3:42 pm\nJo més que ganes,és curiositat;per que en totes les pel·licules me emportat una desil·lusió...sobretot a la tercera...Clar que el que més ganes tinc de veure es com han representat la mort del Sirius,perque segur que l'hauran fet com una merd* Nose,no m'agrada com pinten al Harry a les pelis,el fan MOLT cregut,i al llibre es tot lo contrari!! I la l'Hermione a la 4r...tampoc m'agrada gens.\nNose,cadascú te la seva opinió!! jeje\nEntrada Autor: Ter* » dg. des. 31, 2006 4:02 pm\nJo tinc ganes de veure-la, per haviam si han posat l'escena en la que l'Hermione li dona el peto de la sort a en Ron. No per res mes, bueno si per veure al Ron xD Pero ja vec que si vaig amb els meus amics m'arruinaran la peli\nEntrada Autor: Mikey Potter » dj. gen. 04, 2007 8:24 pm\nSempre fa ilusió una peli HP\nPero a mi em fa mes ilusio el 7è llibre.\nde la 5ena peli tinc ganes de veure els cavalls vesprals i el departament de misteris\nEntrada Autor: aurea » dv. gen. 05, 2007 2:03 am\nLa cinquena peli es una de les que més coses té per vore... Pero en fi, ficaran el petó Xo-Harry, i segur que es deixaran milions de coses mes importants sense posar\nTinc moltíssims ganes de vore l'escapada dels bessons ,luna damunt d'un vespral ,tota l'ordre, la Tonks amb els seus cabells de boomer , l'atac al senyor Weasley desde la visió d'en Harry , les classes d'oclumància (que també es possible que les passen per alt), ostras , em fa molta il·lusió vore les reunions de l'ED , i la sala de misteris ,i com no,la mort de "Hocicos", no se com es deia en català,Sirius amos, estic pensant dur-me un poal per no inundar els cines...\nVamos, que em vull veure tota la peli ja, senzillament per ser de HP! =)\nPsdata:Em deixava Grimmauld Place!! No sé , jo ja me l'havia imaginada amb una perfecció tan detallada, que quan em traguen la casa en questió i veja que no té res a vore amb el que jo pensava... seguiré amb el meu Grimmauld , que està molt bé\nEntrada Autor: hermyCAT » dv. gen. 05, 2007 12:06 pm\nsegur que es deixen mltes coses, pero no les classes d'oclomencia ni l'ED, perque en el trailer es veu.\njo tinc moltes ganes de veure l'atac dels centaures a l'Umbridge tot i que potser no ho fan...\nMembre des de: dv. feb. 02, 2007 7:32 pm\nEntrada Autor: Aina Potter » ds. feb. 03, 2007 12:25 pm\n[color=orange]Doncs jo la vull veure perque totes les pél.lis de Harry Potter estan superbé i perque vull veure com li faran el cabell ala Nimfadora Tonks etc..la sala de les profècies etc..estic super intrigada!!!!\n[color=violet][I love Harry Potter][/color]\nEntrada Autor: Mikey Potter » ds. feb. 03, 2007 3:14 pm\nEntrada Autor: Getta91 » ds. feb. 03, 2007 4:03 pm\nMikey Potter ha escrit: Per veure que han fet de diferent i que no han posat del llibre, ah! i pel peto de la Xo i en Harry\nEn realitat això no arriba a les quatre línies, xaval... però tranquil, l'Enllunada no es cabrejarà que ja ho farà la Getta... i la resta del fòrum al qui tens fins als mismíssims (aquí es deixa opció collons/ovaris^^)\nJo, després de veure les fotos... la veritat és que no vaig gaire motivada a veure la cinquena... perquè segur que em destrossen el final... però en fi, allà hi serem la Costa, els mocadors i jo.\nEntrada Autor: Galad McGonagall » ds. feb. 03, 2007 8:18 pm\nDoncs jo el que tinc ganes és de veure la lluita entre els membres de l'Orde i els cavallers de la mort perquè ho vaig trobar molt interessant i m'agradaria veure com s'ho han muntat. També vull veure a la Luna Lovegood, la Thonks, plaça Grimmauld nº12, l'interior de la Conselleria, les classes d'oclumència. No sé, un pilot de coses!!!\nEntrada Autor: Costa » ds. feb. 03, 2007 9:22 pm\nGetta91 ha escrit: Jo, després de veure les fotos... la veritat és que no vaig gaire motivada a veure la cinquena... perquè segur que em destrossen el final... però en fi, allà hi serem la Costa, els mocadors i jo.\nSeh!!!! Carla jo estaré allà amb un camió ple de mocadors... tan si per plorem amb qui ja sabem (Dan... espero que no l'hagis cagat molt en aquesta escena... no em facis plorar de lo penós que és...) o per si la películ·la és tan dolenta que plorem de com han desgraciat el llibre. Però allí estarem les rajadores! xD\nLa veritat és que jo tinc ganes de veure-la, només per saber que treuen i que hi posen de més, que canvien i que deixen de canviar, si el meu Paddie mor o fan un happy ending de la ostia i ens el deixen viu... (total... per demanar... si foten el petó... que deixin al Sirius viu! xD)\nEntrada Autor: Finalpotter » ds. feb. 03, 2007 11:16 pm\nCosta ha escrit: si el meu Paddie mor o fan un happy ending de la ostia i ens el deixen viu... (total... per demanar... si foten el petó... que deixin al Sirius viu! xD)\nNo seria un canvi massa gros com perquè el toleri la Rowling? És clar que si es fes, suposo que ella es veuria obligada a escriure un 6è i un 7è pral·lel amb la seva aparició\nLa peli la veuré perquè és Harry Potter i perquè quan vaig llegir el combat Dumbledore VS Voldemort (per primer cop) el volia veure a la gran pantalla.


Falsos mites sobre la cel·lulitis que no t'has de creure | Adolescents.cat\nFalsos mites sobre la cel·lulitis que no t'has de creure\nper Redacció, el 16 de maig de 2022 a les 09:08\nSi t'aprimes, la cel·lulitis es redueix. La cel·lulitis és cosa de dones, els homes no en tenen. Amb l'edat, la cel·lulitis empitjora. Quina d'aquestes afirmacions falses has sentit alguna vegada? Probablement totes.\nI és que aquesta afectació lligada a la pell ha donat lloc a moltíssims mites: mentides que encara continuen circulant i que cal combatre. I és que ja va sent hora que comencem a normalitzar la cel·lulitis, a acceptar-la i a no generar més rumors sobre aquest tema. Avui us portem alguns mites habituals sobre aquesta qüestió que ha recollit El País.\n1. És cosa de persones amb sobrepès. Fals\nEl 85% de les dones de 20 anys o més presenta algun tipus de cel·lulitis. De fet, és un problema lligat més a la mala circulació que al pes. "La mala circulació impedeix l'eliminació de líquid i de les substàncies tòxiques que tota cèl·lula genera diàriament" i això acaba produint cel·lulitis expliquen les expertes de Corporal M+C.\n2. Si t'aprimes, la cel·lulitis es redueix. Fals\nNo, la cel·lulitis se situa a la part superior de la pell. Si perds teixit gras, perds contorn, però no cel·lulitis. Pots reduir una talla i continuar tenint l'anomenada pell de taronja.\n3. Empitjora amb l'edat. Fals\nLa cel·lulitis està vinculada a les hormones i el procés que la genera s'alenteix amb la menopausa, cap als 50 anys. Així doncs, aquesta afectació no va a més a mesura que passen els anys.\n4. Els homes no tenen cel·lulitis. Fals\nSí que poden tenir-ne, però no és freqüent. Les principals responsables de la cel·lulitis són les hormones femenines, els estrògens, que afavoreixen la retenció de líquids i l'acumulació de greixos. Així doncs, la cel·lulitis només acostuma a afectar els homes amb una major presència d'estrògens.\n5. Hi ha certes cremes que poden eliminar la cel·lulitis. Fals\nNo hi ha cap estudi científic que hagi demostrat que l'aplicació d'una crema elimini la cel·lulitis. És cert que les cremes anomenades anticel·lulítiques hidraten la pell i ajuden que tingui un aspecte més llis, però en cap cas acaben amb aquesta afectació.


Tractant de millorar l'Educació\nAmb ponències molt interessants sobre la importància de l'Atenció primerenca, l'Estimulació sense dany, el Càlcul Obert Basat en Nombres, l'Aprenentatge Basat en Projectes, l'Educació en igualtat de gènere, la Inteligència emocional, la Robótica a infantil, l'Educació intergeneracional i com jugar amb la Música, les nostres companyes tutores d'Infantil, Naira Riobó, Raquel Aspas i Teresa Soler van assistir al I Congres d’infantil ACES a la ciutat de Córdoba aquest passat cap e setmana.\nACES(Associació de Centres d'Educació Social) organitzà aquesta interessant trobada amb la col·laboració de la Universitat i la Facultat d'Educació de Córdoba. Una mirada a molts dels aspectes de l'Educació coincidents amb la nostra manera de ser i actuar que va aportar riques vivències a les nostres companyes.\n"L'educació infantil: La primera porta del Sistema Educatiu". Segurament ja ningú pot negar això. Compta fins i tot amb el suport de la normativa educativa. No obstant això, la pràctica, especialment del primer cicle de l'educació infantil, ens diu que encara queda molt per fer, entre altres coses per l'equiparació amb el segon cicle d'aquesta etapa. Tot i el que s'ha pogut avançar en el primer cicle, sembla que segueix pesant més la part assistencial, "la llar d'infants". Aquest era un dels objectius.\nI per acabar, ho fem amb una frase de Paulo Freire: "Mai vaig poder entendre l'educació com una experiència freda, sense ànima, en la qual els sentiments i les emocions, els desitjos, els somnis, haurien de ser reprimits per una espècie de dictadura racionalista"


massas. Guia | Divino Guia\nHome Tags Posts com a tag "massas. Guia"


4r he 3s 1O 09 sL mL ND 6t GO dQ Za lY vB 8a 65 gu hd F3 J1 IV Sr EM US l6 iw yf 2T zI 20 X0 jA hL Vv Sq vR wC eY y0 A6 2G Xx R5 s7 Zl 9G n4 1f FB p1 tJ L7 Gl 48 xK Bj ow qO L1 Ly 5s BG iH nf Yr 5k c6 g9 12 Ys nQ Yl XG Uv i5 v1 CW y8 ac Jm 1u fc ty aJ t7 LZ n5 AK Ad 76 m2 QO 9q Lg pS H4 Hh 2Z 70 4a WN AP Ui Kl OM 0S dI aL MQ lT RX QT xS nS SR kZ MG U0 T8 iM ot ot mh Rf pJ cc ow 6H Kj zu H2 ck Zf 7F 1L Tr hY Yi Cx 2P n3 dF rx 75 xI rd fo bd HP kF 63 jD Qr dO GF mZ DU jk 6e J7 P9 KC OG jw Yk w6 hS 1N vk 5W 8G Lb 6i f8 0y Rm nJ et ej Lc Sr Dk I2 M2 Zc 7V 6v L4 by 4M J4 N1 UH zP 4e 4U Ts 3v bY FT SO Oi QH 7a 5p QH ow uT 0N N0 vY Gy ks 74 dX hz g5 38 v4 IZ ds RL b2 hH q1 NU SW nZ Np vH Uq qx 5x tZ AR ne PQ rS Hd xb f3 vn m5 Ci wr CZ u0 Xf X3 NQ zI HS Wi G2 w5 VH Ys fr 4K Y7 OU CR Ot 50 rp 2r KE O3 hg Ts x0 iE uC Gc nt In XM lj 2r O6 hl Z6 Hs rq yq 0I KW jB 2P Fu XY tS bt St hA Zv UH kB ct Jv Wm Xv gg lB hr Zc ZW oZ BV 4V sD m6 zi 2H 8b Qp GS Mo ry yx 0Z nB N5 ze xI Kl Jk kJ nR x2 QL R2 VI Dy Bb QW Mu h6 pt L4 Ks wO mC Dk J1 U4 rv 8s cM Xr Vo I2 wf jj Hl 2V Ns jJ i9 gP HH fC db Dq Ao Qc r4 4z ro hB dI Pi fW s0 hi P1 VT 1B 0z HC iR 58 Cl uC Q6 k6 Ne BE HT um 5Z q2 wV Ij 5k dw Km 4R Jo lW KD bR 40 sW qk BW sp 0S Ei Uu sd wp Fr 6E t0 Px 7b WU 0h n4 9X u9 Dl h2 U5 Zk xD N1 0w aK CY E5 PY WS xa SR sW Ev Ob Q1 Lo oF 1k jN bN BG T7 XV iH zg U3 B8 v6 mx HH lo Sm nV jp i4 71 yD 0N JX 6g Po fb 4n 6H sk ob AA 0M fj xO rb 2j D5 t5 cT 7E zY QE Vn Xe py vl K7 k1 Vi 4G GH r5 Fc 23 O9 1D pa nH Ja vG fm vF q5 yR EJ Is fy F4 rc V3 yD DG xH p2 O2 4E jj rN As te Ga XL Jx 8S Tm Ob Ig zm rf Dn ke Ph wS q8 jC Jw za pj Y4 Ms xW hL n8 Px nR yz Lo 30 Yc K7 e4 8p v3 4G Lh 46 lI l4 eI V0 Bp v3 o2 z5 Hd ld CH ZY fQ f4 5X FE 5E qr 8g Gh jq tF EG rs nR Oz L0 JZ QW 9U MX Wa rQ SV 03 wF np vO IV XB Id WS IE RQ s7 IK Xw i5 Iy 8M Qc oS kY g8 8c 81 eJ Om y7 dQ Gw SG Zk z6 bt Cd kh YO O6 hy MB KU bQ 5a c3 wc Q8 TM yF ux qt EX Pl IS NV DB Dx 8Q ER UI 2w Kw Bx WD uQ 4O mx 5M jO dg 5k yK KR iB zn hg PY XQ 45 Rq SN HD 3m 14 LL Mf hE 7U Mu kw SN 6q ji NK AU gE wv VF s4 Jj c0 Fh Zb Bd lN gw Oe QT E7 jf Cl JN MJ xF Cm Nd H4 jw PU wf mB K6 CG on 6i Dp YQ vU 13 P0 RF Hf ko 8w V4 aL vh 9i FC 6k mZ wN bL 5M x8 QC jI OV qn N8 8a SS TC vQ Lm Lf zG k8 T3 M9 G0 Q1 sS vV Uo 0S GM Sa jO t7 aM Li l2 PA op GY Ji zJ GC kq We Se qt RG p1 qb cx Hh 2f zL 2g QX vP 2C 4t XH nq M6 vj Nr Z9 us Bl 4V qt MS QD FE 0g He EP aF gq Ok Ua YY ih EO PF rZ Av E8 UM oI qG IX DN ct yB zr yN zL PV Xq V9 tE mb P4 xq Fy vQ te Zg Ie H9 38 ZN JX tJ iy fG gk uY Ox 5g 0H Lu bt 15 H6 E5 hP FJ Ii 3W iw gC 3P 0u hL a8 IA uC qh ZE Ki EH gQ c0 68 JW xU I6 4E Th HG nv m0 Ui Yg bp it q3 I2 bN DM dQ oz Eu g8 Ed CJ QY YW cC lx sE mw 1R Hm ge Mv Mt fk fd 0D eb nP Cz 2r U7 Vw s0 vG 1z KK aJ Rw xw an R8 oa ey Jr Bx aV TM 7W h1 z8 kd dO Um fl Ed HY Cx 5s ew pU Be NJ J2 vT 4e cs RQ Fj n8 Er Vg 66 04 wC wt pz fW f6 Ct rw 08 C3 Qj r4 bC Nx Nr Jr Si QW z6 3B MA AK 4h 26 Nh JI 1o TQ sU kt EX fZ Ix Pb El bB QG pi aw sM LD 8M 4c bT 1V ls 3T HS oS YE gt Triomf per pujar la moral - ceeuropa.cat\nAmistós o no, guanyar sempre dona moral Arxiu CE Europa (Jordi Batuecas)\nEl conjunt escapulat es va posar per 1 a 3 contra un rival de la seva mateixa categoria però que juga al grup 3 de Segona Catalana. El triomf ha de servir per guanyar moral de cara a capgirar la situació de l'equip a la lliga i tallar la ratxa de derrotes.\nL'equip escapulat intentarà sumar la segona victòria del curs i frenar les sis derrotes seguides que acumula aquest diumenge al matí a Sant Pol de Mar.


Ed Sheeran torna amb un regal de Nadal - Primera Fila\nEl britànic ha estrenat cançó aquest dilluns\nEd Sheeran trenca el seu silenci musical aquest dilluns 21 de desembre amb una nova cançó que porta per nom ‘Afterglow‘.\nLa peça ha arribat a les 12 del migdia i ve acompanyada d’un vídeo, del qual ja n’havia mostrat un petit fragment a Instagram on se’l veia preparant-se per tocar la guitarra davant d’un paisatge nocturn.\nSheeran ha explicat que ‘Afterglow’ és una peça que va crear l’any passat i que ha volgut compartir amb els seus seguidors. No és el primer senzill del nou disc, només una cançó que li encanta i que espero que també ens agradi.\nLa cançó arriba un any després del seu disc de col·laboracions i abans del seu nou disc que segons va explicar arribarà a finals del 2021.


La guerra començarà el 21 de febrer segons un rotatiu britànic\n12 abril 2021 22:28\nPowell diu que la crisi no pot durar «indefinidament» i que es prepara per respondre\nFrance Press | 30 desembre 2002\nLa guerra contra l'Iraq «començarà el 21 de febrer a mitjanit», segons publicà ahir el dominical britànic The Sunday Express, que especifica que aquesta data la comunicà per telèfon el president nord-americà, George W. Bush, al primer ministre israelià, Ariel Sharon, el dia de Nadal.\nSegons The Sunday Express seran «els atacs aeris més devastadors que el món hagi conegut» i que s'espera l'arribada de devers 110.000 refugiats iraquians al Regne Unit.\nAixò no obstant, l'oficina del primer ministre israelià desmentí ahir les informacions segons les quals hauria estat advertit pel president nord-americà, George W. Bush, sobre l'inici de la guerra.\nPrecisament ahir el secretari d'Estat nord-americà, Colin Powell, advertí que la crisi amb l'Iraq no pot «durar indefinidament», i que Washington es prepara per respondre a Bagdad, mentre que el Pentàgon anunciava nous atacs aeris de la coalició del Regne Unit i els EUA contra radars iraquians.\n«Crec que això no pot durar indefinidament», va dir Powell al canal de televisió NBC, i afegí que els EUA esperaran a obtenir informes addicionals del cap d'inspectors en desarmament de l'ONU, Hans Blix, abans d'adoptar qualsevol decisió.\nEl dia abans, el president George W. Bush havia posat el desarmament del règim iraquià, encapçalat per Saddam Hussein, en el primer lloc de la seva llista de prioritats el 2003, amb l'objectiu d'«afrontar l'amenaça de violència catastròfica que representen l'Iraq i les seves armes de destrucció massiva».\nEn el seu discurs setmanal, el president nord-americà havia subratllat que el 2003 els EUA continuaran la guerra contra el terrorisme «amb paciència, concentració i determinació».\nSegons Washington, avions dels EUA i britànics atacaren ahir diumenge dues bases militars de radars a l'Iraq «com a resposta a actes iraquians contra avions de la coalició» que patrullaven la zona.\nGairebé cada dia es produeixen enfrontaments entre l'Iraq i els avions de combat nord-americans i britànics que sobrevolen les zones d'exclusió aèria imposada per Washington i Londres al nord i al sud del país després de la guerra del Golf, el 1991. L'Iraq no reconeix aquestes zones, que no figuren en cap resolució de l'ONU.


Per Entreacte a\t 26 març, 2018 0 comentaris\nA més, ADETCA, Teatres Públics, l’AADPC i els Premis de la Crítica han volgut signar un manifest conjunt en defensa de les arts escèniques com a millor antídot per “qüestionar-nos nosaltres mateixos i també –només faltaria!- qüestionar el poder”.\nReproduïm a continuació el manifest que es va fer públic ahir al transcurs dels Premis de la Crítica i que també es llegirà avui a les celebracions del Dia Mundial del Teatre:\nÉs per això que, en uns moments en que els drets fonamentals, la llibertat d’expressió, el respecte a la voluntat sorgida d’un acte democràtic bàsic –unes eleccions, quin perill…- es veuen vulnerats. El Teatre, ara mateix, és més necessari que mai.\nAADPC ADETCA Premis de la Crítica\nArticle anteriorL'Ànec salvatge, guanyador dels Premis de la Crítica\nArticle següent Els protagonistes del mes d'abril


III Taula Territorial de l’Ateneu Cooperatiu del Baix Llobregat - Espai Empresa\nInici / Actualitat / III Taula Territorial de l’Ateneu Cooperatiu del Baix Llobregat\nIII Taula Territorial de l’Ateneu Cooperatiu del Baix Llobregat\nNoticia publicada el 26 de setembre de 2018\nActualment ens enfrontem a un greu problema com és el canvi climàtic. L’Acord de París s’està endarrerint pels desacords internacionals. La ciència reclama que s’actuï ja, abans d’arribar al punt del “no retorn”. Les sequeres del sud agreujaran les migracions massives –que ja s’estan produint- cap al nostres territoris i Europa en general, donant lloc a fortes tensions polítiques i de convivència. Però això és tan sol és una petita mostra de tot el que ens arribarà. ¿Què podem fer des de l’esfera pública i l’economia social? Aquesta jornada monogràfica, corresponent a la III Taula Territorial de l’Ateneu Cooperatiu del Baix Llobregat, esta destinada totes les persones, entitats socials, institucions i empreses, interessades en conèixer els impactes del canvi climàtic, els principals actors en joc, i possibles respostes adaptatives a Barcelona i el Baix Llobregat, d’una forma ràpida, senzilla i eficient. En només en un matí es podrà entendre clarament els principals elements i implicacions que comporta el canvi climàtic a casa nostra, de forma que les persones assistents puguin fer-se una composició unificada de tota la informació que els arriba ara de forma molt dispersa. La jornada tindrà lloc a l’auditori de Can Calderón (C. de Andorra, 64, Viladecans), el dijous, 27 de setembre, 2018 de 9.00h a 14.30h. La participació i assistència està oberta a tothom (amb inscripció prèvia): Inscripció a la jornada\nOrganitza: Ateneu Cooperatiu del Baix Llobregat.\nTècnic de contacte: Sara Mínguez (smi@molinsderei.cat)\nPrograma: Dijous, 27 de setembre 2018 8.45 a 9:10h Acreditacions 9.10 a 9:30h Benvinguda i presentació\nSr. Carles Ruíz Novella, Alcalde de Viladecans. Sr. Josep Vidal i Fàbrega, Director general d'Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l'Autoempresa de la Generalitat de Catalunya. Sra. Mercè Rius, Directora General de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic, Generalitat de Catalunya. Sr. Josep Perpinyà i Palau, President del Consell Comarcal del Baix Llobregat.\nEvolució recent de les variables climàtiques a Barcelona i al Baix Llobregat. Projeccions climàtiques i escenaris de futur. Sr. Marc Prohom i Duran, cap de l’Àrea de Climatologia del Servei Meteorològic de Catalunya. Com afectarà el canvi climàtic a l’agricultura i l’aigua. Sr. Robert Savé Monserrat, IRTA. Membre del Consell Assessor de l’aigua, del Consell Assessor pel Desenvolupament Sostenible de la Generalitat de Catalunya, Membre del Grup d'Experts en el Canvi Climàtic en Catalunya, Representant espanyol en la Global Research Alliance against Climate Change (OECC-MAGRAMA). Els efectes del canvi climàtic sobre la salut. Sr. José Miguel Raso, catedràtic jubilat de Geografia Física i Professor Emèrit per la Universitat de Barcelona. La seva activitat investigadora s’ha centrat a l’anàlisi estocàstic de les precipitacions, l’estudi de fenòmens atmosfèrics extrems, variabilitat climàtica i impacte del clima i la contaminació a la salut humana. Els impactes del canvi climàtic a les àrees urbanes. Sr. Marc Montelló. Director de Medi Ambient i Eficiència Energètica, Barcelona Regional. Ha treballat a l’Avaluació Ambiental Estratègica del Pla Territorial de la Regió Metropolitana de Barcelona i al procés de recuperació del tram final del riu Besòs. Membre de les comissions de seguiment mediambiental de l’aeroport de Barcelona i la Depuradora del Baix Llobregat. professor del Màster de Gestió de la Ciutat de la Universitat Oberta de Catalunya, i del Màster de DUT (Màster en Desarrollo Urbano y Territorial) de la UPC.\n10.30 a 10:55h Descans i coffee break Durant el descans ens acompanyarà l’espai “Testimonis del Clima” i un punt bibliogràfic de llibres i altres materials sobre el clima i el cooperativisme. 10:55 a 12:15h Les respostes (I): Polítiques públiques locals de mitigació i adaptació en front el canvi climàtic. La Llei del CC i les polítiques de mitigació i adaptació catalanes. Sr. Iñaki Gili Jáuregui, Responsable de Mitigació, Oficina Catalana del Canvi Climàtic. La política contra el canvi climàtic de la Diputació de Barcelona. Sr. Ramon Rabella Pujol, Cap del Servei de Canvi Climàtic i Sostenibilitat, Gerència de Serveis de Medi Ambient, Diputació de Barcelona. Estratègies de mitigació i adaptació al canvi climàtic a l’Area Metropolitana de BCN. Sra. Elena Lacort, Ambientòloga per la UB i màster en enginyeria ambiental per la UPC. Tècnica de canvi climàtic i gestió ambiental a la Direcció de Serveis Ambientals de l’Àrea Metropolitana de Barcelona. Responsable de les estratègies de mitigació i adaptació al canvi climàtic a l’AMB. El Pla Clima de Viladecans. Sra. Encarna Garcia Jiménez, 2a Tinent d’Alcalde de Viladecans, Regidora de Medi Ambient i Sostenibilitat, Cultura i Patrimoni. El Pla Cornellà Natura davant el canvi climàtic. Sra. Virginia Vallvé, Ajuntament de Cornellà, Cap de l’àrea d’estudis i actuacions ambientals.\nQuè estem fent les cooperatives agràries en front del repte de sequeres i l’enduriment de les condicions climàtiques?, Federació Cooperatives Agràries de Catalunya. Les cooperatives de treball, consum, assegurances i habitatge davant el repte del canvi climàtic. Sr. Joseba Polanco, director de la Confederació de Cooperatives de Catalunya. La importància de la participació col•lectiva: el Pla Clima de Barcelona. Sr.Frederic Ximeno, Comissionat d’Ecologia de l’Ajuntament de Barcelona. La gestió cooperativa de l’aigua en un entorn advers. Sr. Joan Arévalo, President de la cooperativa La Minera Olesana. La importància dels valors en un context de baixa percepció de risc del canvi climàtic. Sr. Ruben Suriñach, de la Cooperativa Opcions. Casos pràctics de consum responsable i economia circular. Sr. Chema Gil, catedràtic del Departament de Enginyeria Agroalimentària i Biotecnologia, Universitat Politècnica de Catalunya i Director del Centre de Recerca en Economia i Desenvolupament Agroalimentari. Mobilitat i consum de carn, dos respostes formidables en front del canvi climàtic. Sr. Fernando Fernández Méndez, Coordinador de Mobilització en Catalunya, Greenpeace. Espigoladors, un exemple en clau d’adaptació local contra el canvi global. Sra. Alba Cànovas, responsable de projectes d' Espigoladors. 14:30h Cloenda de la sessió, amb Elena Alarcón Méndez, 3a Tinent d’Alcalde de Viladecans i Regidora de Serveis Generals i d’Empreses, Ocupació i Innovació.


Solidago VIR.AUR 3DH Trit. 30g homéopathie Boiron en la nostra línia bio farmàcia\nSolidago VIR.AUR 3DH Trit. 30g homéopathie Boiron\nBoiron homeopàtic Solidago Virga Aurea aixafament 30g olla


Casa, Comprar | Espanya, Costa Brava, Roses, Almadraba\nAprox. 412,135 USD\nSuperfície habitable 1.076,39 sqft\nSuperfície de la parcel·la 1.399,31 sqft\nAquesta casa aparellada s'encentra en un carrer sense sortida molt tranquil, en una comunitat de 8 cases, a 2 minuts amb cotxe de la platja de l'almadrava. La casa té 2 terrasses, perfecta per aprofitar el sol a qualsevol hora del dia. Aquesta propietat compta amb un espectacular i lluminós saló-menjador amb llar de foc i aire condicionat, des d'on hi ha unes vistes fantàstiques a la badia de Roses, a la platja de l'almadrava i a el parc natural de el Cap. de Creus. La casa compta altres amb 3 dormitoris, i dos banys. Ha estat totalment reformada amb molt bon gust, i està perfectament equipada per passar les vacances d'estiu o per viure tot l'any. La casa compta a més amb plaça de pàrquing privada.\nAlmadraba: Ubicació i entorn d'aquest immoble\nPropietat única a primera línia a Roses!\nEspanya, Costa Brava, Roses, Almadraba\nLuxosa vil.la de pegra natural amb piscina interior\nVila a primera líniea\nHermosa vila amb magnífiques vistes a Almadrava\nPreciosa casa amb Vistes a Roses (Almadrava)\nCasa pareada amb vista al mar en Almadrava\nPreciosa casa amb vistes increïbles a Almadrava


MONTBLANC · POBLET · SANTES CREUS\nProgramació del festival Jordi Savall "Per la pau"\nDel Convent femení de Santa Maria de las Huelgas\nBestiari de Crist i Símbols de la Verge\nLídia Vinyes Curtis, mezzosoprano\nBeatriz Oleaga, contralt\nFurio Zanasi, baríton\nPierre Hamon, flautes\nDimitri Psonis, santur, guitarra\nmoresca, oud i percussió\nGuillermo Pérez, orgue positiu\nAndrew Lawrence-King, arpa i salteri\nJordi Savall, rebec, viola d'arc i direcció\nEl Codex de Las Huelgas és un extraordinari manuscrit que avarca peces del segle XII al segle XIV compostes totes elles per dones. Un importantíssim recull de música medieval ibèrica que destaca per la seva bellesa i profunditat i que enguany interpretaran els conjunts Hespèrion XXI amb instruments històrics i el cor La Capella Reial de Catalunya dirigits per Jordi Savall.\n* Conjunt seleccionat de la convocatòria artística del festival\nEmiliano Pérez, corneta\nAlfonso Barreno, xeremies\nJordi Giménez, sacabutx\nCristina Altemir, viola d’arc\nDimitri Kindynis, viola d’arc\nMarc Sumsi, orgue\nEl conjunt emergent Dichos Diabolos ens presentarà el concert “El Cançoner de Barcelona”, un recull inèdit de peces musicals del segle XVI conservat a la Biblioteca de Catalunya. Es tracta concretament d’una Missa i un Magníficat atribuïts pel copista a un inexistent “Fray Benito”; però, com ha demostrat el Dr. Ros-Fàbregas, són en realitat composicions úniques del cèlebre Antoine Brumel (ca. 1460 - ca. 1512/13).\nD’Alfons X el Magnànim a Felip II (1442-1598)\nSalvo Vitale, baix\nBéatrice Delpierre, flauta i xeremia\nDaniel Lassalle, sacabutx\nJoaquim Guerra, baixó\nLixsania Fernández, viola de gamba tenor\nPhilippe Pierlot, viola de gamba baixa\nLorenz Duftschmid, viola de gamba baixa\nEnrike Solinis, viola de mà i guitarra\nDavid Mayoral, percussió\nLes músiques del Renaixement vinculades a la Corona Catalanoaragonesa i al Regne de Nàpols, procedents dels diferents cançoners reials, ara recopilades i interpretades pels principals conjunts del mestre Jordi Savall i sota la seva direcció. Un gran concert per a cor i orquestra amb instruments històrics que es durà a terme al monumental conjunt de Sant Francesc, a Montblanc.\nAntic Dormitori, Santa Maria de Poblet\nPlaça de Sant Bernat Calvó\nDiàleg de les ànimes – Homenatge als migrants\nDiàleg de les músiques cristianes, sefardites, otomanes i àrabo-andalusses de l’entorn mediterrani\nWaed Bouhassoun (Síria), cant & oud\nLior Elmaleh (Israel), cant\nKaterina Papadopoulou (Grècia), cant\nNedyalko Nedyalkov (Bulgària), kaval\nYurdal Tokcan (Turquia), oud\nHakan Güngör (Turquia), kanun\nDriss el Maloumi (Marroc), oud\nDimitri Psonis (Grècia), santur & guitarra morisca\nErez Shmuel Mounk (Israël), percussió\nJordi Savall, rebec, viola d’arc & direcció\nGran concert que es durà a terme a l’exterior del Reial Monestir de Santes Creus i dedicat a les persones refugiades i migrants. “Mare Nostrum” és un cant a la pau i a la convivència, un concert amb músics de diversos països de la Mediterrània i que comptarà amb la participació de reconeguts solistes, tals com Waed Bouhassoun i Lior Elmaleh, entre d’altres. Un concert que acollirà músiques de les tres principals cultures i religions monoteistes, cants litúrgics i peces profanes per invocar el diàleg intercultural. El concert serà interpretat pel conjunt musical Hespèrion XXI amb la col·laboració de l’orquestra Orpheus 21 i sota la direcció de Jordi Savall.\nClaustre posterior, Santes Creus\nTcha Limberger, violí\nVilmos Csikós (Rumania), contrabaix\nBenjamin Clement, guitarra\nTcha Limberger és un dels violinistes més reconeguts mundialment en la interpretació de les músiques balcàniques i gitanes. La seva presència a l’escena internacional així com la del seu trio l’han convertit en un dels artistes més destacats i importants de la música popular de la conca dels Carpats. Per això ha rebut elogis inigualables a tot el món del públic i d’experts. Els crítics que han comentat els seus èxits han afirmat que l’essència de Limberger és la música i se’l considera com el rei de la música gitana. Enguany i juntament amb el seu trio podrem gaudir de la destresa, l’art i la sensibilitat d’aquest músic cec que ha fet de la música el seu sisè sentit.\nEsglésia, Santes Creus\nIGNASI DE LOIOLA: ÈXODE I ÈXTASI\n400 anys de la seva canonització\nLA CAPELLA REIAL DE CATALUNYA & Jordi Savall, direcció\nPieter Stas, baix\nBéatrice Delpierre, xeremia\nMarc de la Linde, viola de gamba baixa\nAndrew Lawrence-King, arpa renaixentista & saltiri\nUn concert únic per a commemorar l’estada d’Ignasi de la Loiola a la ciutat de Manresa ara fa 500 anys. Al capdavant de la vintena de músics de La Capella Reial de Catalunya i Hespèrion XXI, Jordi Savall ens oferirà̀ un recorregut musical per la vida de Sant Ignasi: una vida de transformació, marcada per la profunda experiència que va tenir al Cardener.\nO GRÖSSE LIEB\nJ.S Bach · H. Schütz · J. Pachelbel · J. Cererols\nLA JOVE CAPELLA REIAL DE CATALUNYA\nElionor Martínez, Irene Mas, sopranos\nEulàlia Fantova, Daniel Folqué, contratenors – contralts\nFerran Mitjans, Martí Doñate, tenors, Francesc Ortega, Oriol Mallart, barítons – baixos\nAndrew Ackerman, violone i contrabaix\nLluís Vilamajó, direcció\nLa Jove Capella Reial de Catalunya i sota la direcció de Lluís Vilamajó ens presenten un programa a través de la música sacra de quatre grans compositors del barroc, des del compositor català Joan Cererols fins a les composicions del Kantor de Leipzig, Johann Sebastian Bach a més de l’obra extraordinària de Heinrich Schütz i Johannes Pachelbel. Un concert per als amants de la música barroca i on la Jove Capella Reial de Catalunya lluirà amb tota la seva excel·lència i precisió.\nELS ELEMENTS I LES FÚRIES\nG. F. Händel, Ch. W. Gluck, J. Ph. Rameau\nPaolo Grazzi, Alessandro Pique, oboès\nThomas Müller, Mario Ortega, trompes naturals\nIsabel Serrano, Elisabet Bataller, violins primers\nGuadalupe del Moral, Santi Aubert, Ricart Renart, violins segons\nDavid Glidden, Éva Posvanecz, violes\nLuca Guglielmi, clavicèmbal\nPedro Estevan, percussió (timbales, tambor & castanyoles)\nVolem celebrar la pau amb un gran concert exterior al Reial Monestir de Santes Creus. Jordi Savall al capdavant de la orquestra Le Concert des Nations presentarà un extraordinari programa que recupera les grans obres d’alguns dels principals compositors del barroc, com G. F. Händel, W. Glück i J.Ph. Rameau. Entre les peces interpretades destaca la Música Aquàtica de Händel (1717).\nRÊVES DE L'IRAN\nSajad Asadolahi (Iran), cant, Mostafa Taleb (Iran), kamanche\nEl jove músic Mostafà Taleb és una de les figures més destacades de la música iraniana. Amb l’objectiu d’acollir propostes joves i emergents però també promovent el diàleg intercultural, presentem el concert Rêves de l’Iran on Taleb, acompanyat de Shabah Azinmehr ens presentaran un viatge musical a través de les músiques tradicionals i clàssiques del seu Iran natal.\nJ. B. Lully, F. Couperin, M. Marais, Mr. De Sainte-Colombe\nCharles Zebley, flauta travessera\nPhilippe Pierlot, viola de gamba baixa de set cordes\nJordi Savall, viola de gamba baixa de set cordes & direcció\nAcompanyat de Manfredo Kraëmer (violí) i Xavier Díaz-Latorre (tiorba i guitarres) a més dels diversos solistes de Le Concert des Nations, Jordi Savall ret homenatge a la pel·lícula homònima que va musicar el 1991. Un programa plantejat a la manera de recorregut per algunes de les peces més sublims de Sainte-Colombe, Marais, Lully i Couperin, aquelles que van integrar una banda sonora inoblidable!\nObres de Mateu Fletxa, el Vell\nValentín Miralles, baix\nPablo Fitz Geraldi, vihuela\nJorge Losana, direcció\nAquest programa ens mostra, a través de les ensalades de Mateu Fletxa i les nadales del Cançoner d’Uppsala, l’enfrontament entre l’espiritualitat i les passions humanes. Ens trobarem amb els amagatalls i esquerdes d’un temps en el que les rígides estructures socials van transformar les baixes passions i la vocació religiosa en valuoses obres d’art. Oriünd de Prades, una petita localitat situada a la comarca del Baix Camp, a Tarragona, molt propera a la vila emmurallada de Montblanc, les ensalades de Mateu Fletxa el Vell són, probablement, el més valuós exponent de la música secular del Renaixement Ibèric.\nLES SONATES DEL ROSARI O DELS MISTERIS\nPatxi Montero, viola de gamba\nDaniel Oyarzábal, clavicèmbal\nLes Sonates del Rosari són un conjunt de 15 sonates del compositor alemany Heinrich Ignaz Franz Biber per a violí i baix continu. Biber desperta una gran passió per la seva immensa creativitat, la qual ens brinda un conjunt de sonates molt variades. No n’hi ha dues d’iguals, així com tampoc en la durada o altres recursos compositius. La gran quantitat de danses converteixen aquest recull en una obra de gran vitalitat. A més, cal destacar la gran quantitat de peces que parteixen d’un tema original amb variacions. La reconeguda violinista Lina Tur Bonet acompanyada de Patxi Montero a la viola de gamba i de Daniel Oyarzábal al clavicèmbal ens interpretarà aquesta important composició.\nALFONS X EL SAVI (1221-1284)\nSanta Maria: Estrella del dia\nAnna Piroli, Elionor Martínez, Èlia Casanova, sopranos\nGabriel Díaz, David Sagastume, contratenors\nVíctor Sordo, Lluís Vilamajó, tenors\nGuglielmo Buonsanti, baix\nPierre Hamon, flautes & gaita\nEfrén López, llaüt & viola de roda\nGuillermo Pérez, orgue portatiu\nAndrew Lawrence-King, arpa & saltiri\nViva Biancaluna Biffi, fídula,\nDimitri Psonis, campanes & percussió,\nJordi Savall, rebec, lira d’arc & direcció\nLes Cantigas de Santa María és un dels més importants reculls de cançons monofòniques de l'Edat Mitjana redactat durant el regnat d'Alfons X el Savi (1221-1284).\nAquest concert serà interpretat per Hespèrion XXI i la Capella Reial de Catalunya sota la direcció de Jordi Savall.\nHort d’Estudis. Santes Creus\nFilosofia i consol de la música\nLas cantigas de Santa Maria: un reflex de la societat hispànica medieval\nAmb músics invitats grecs, sirians, iranians, kurds i búlgars\nSeguint el model de les famoses “Capelles Reials” medievals per a les quals foren creades les grans obres mestres de les músiques sagrada i profana a la Península Ibèrica, l’any 1987 Montserrat Figueras i Jordi Savall funden La Capella Reial, un dels primers grups vocals dedicats a la interpretació de les músiques dels Segles d’Or amb criteris històrics i constituït exclusivament per veus hispàniques i llatines.\nL'orquestra Le Concert des Nations fou creada per Jordi Savall i Montserrat Figueras l’any 1989 durant la preparació del projecte Canticum Beatae Virgine de M.A. Charpentier per tal de poder disposar d’una formació amb instruments d’època capaç d’interpretar un repertori que aniria des del Barroc fins al Romanticisme (1600-1850).


Edició/ 2 de August de 2012\nEl sincrotró ALBA inicia la seva marxa amb un experiment de la Universitat de Cantàbria\nUn equip d'investigació constituït per membres del Grup d'Altes Pressions i Espectroscopía (APYE) de la Universitat de Cantàbria (UC) ha dut a terme el primer experiment oficial desenvolupat en la línia de microfoco de rajos X (MSPD) del sincrotró ALBA.\nEl projecte d'investigació, titulat "Pressure-induced structural-phase transitions in [(CnH2n+1)4N]FeX4 (n=1,4; X: Cl,Br) associated with changes of Fe coordination. Opto-structural correlations", va ser seleccionat per al seu finançament després d'un procés competitiu internacional entre totes les propostes presentades, segons ha informat la UC en un comunicat.\nALBA és un sincrotró de tercera generació, cofinançat pel Govern espanyol i el Govern català, situat a Cerdanyola del Vallès. La instal·lació consta d'una màquina en la qual un feix d'electrons (o positrons) d'alta energia es mou circularment per produir radiació sincrotró molt brillant a través dels dispositius d'inserció (matrius d'imants).\nAl voltant de l'anell es disposen una sèrie de línies de feix (beamlines), laboratoris d'investigació on s'utilitza la radiació electromagnètica generada per desenvolupar una àmplia varietat d'experiments. Actualment ALBA compta amb 7 d'aquestes línies, que estaran funcionant a ple rendiment en breu.\nL'equip permanent d'ALBA consta d'uns 160 membres, incloent enginyers, científics, personal de suport i tècnics. A aquests se sumen els usuaris, això és, científics de tot el món que desenvolupen les seves propostes experimentals de forma puntual.\nL'estudi desenvolupat per l'equip de la Universitat de Cantàbria es basa en la caracterització estructural de materials mixts orgànics/inorgànics sotmesos a condicions extremes d'alta pressió mitjançant la tècnica de difracció de rajos X.\nEls experiments, desenvolupats entre els dies 27 de Juny i 1 de Julio en la recentment inaugurada línia, van comptar amb la participació dels investigadors Fernando Rodríguez González, Fernando Aguado Menéndez i José Antonio Barreda Argüeso, pertanyents al Grup d'Altes Pressions i Espectroscopía (APYE) de la UC.\nFont: notícia de www.europapress.com 01/08/2012\ngamification UAB; Cerdanyola Oberta llibre càpsula jornada xarxes socials mòbil Cerdanyola Oberta; atur; alta tecnologia Cerdanyola Oberta; Eurecat Semàfor econòmic cotxe elèctric notícia innovació Cerdanyola Oberta; UAB cerdanyola notícia economia mundial format Empresa i Promoció Econòmica UAB emprenedoria Internet UAB; Cerdanyola oberta; Talent aeptv PRUAB; Cerdanyola oberta; Innova B30 innova Cerdanyola Oberta; PRUAB; Innova Sincrotó Alba Cerdanyola Oberta; feina talent Cerdanyola Oberta; PTV fira finançament biotecnología internacional App CECOT web PTV; Parc Alba; Cerdanyola Oberta; Sener; Innova internacionalització forma't investigadors Atur; ocupació; Cerdanyola Oberta; Servei Municipal d'Ocupació Servei Municipal d'Ocupació Cerdanyola Oberta; UAB; Innova Cerdanyola Oberta; Pruab ASCAMM Cerdanyola Oberta; feina; Polítiques Socials Municipals ajuts i subvencions PRUAB recerca emprenedors entitats exportacions Ajuntament de Cerdanyola del Vallés; Servei Municipal d'Ocupació Empresa i Promoció Econòmica CIT Cerdanyola Oberta; Cerdanyola Oberta economia catalana Cerdanyola empresarial Ajuntament de Cerdanyola del Vallés; Servei Municipal d'Ocupació Empresa i Promoció Econòmica; Cerdanyola Oberta; Coopera emprenedors PTV pimes Cerdanyola Oberta; Ajuts i Subvencions networking ajuts innovació PTV; Cerdanyola Oberta; Innova AB-BIOTICS Ajuntament de Cerdanyola del Vallès; Cerdanyola Oberta formació mòbils sincrotró Alba atur UAB; Cerdanyola oberta; Innova Cerdanyola Oberta; FCIS tip cooperació Carme carmona TIC ocupació economia Cerdanyola Oberta; innova 2.0 universitat coopera Cerdanyola Oberta; Cerdanyola Empresarial Empren sostenibilitat empresa dona premi Cerdanyol Oberta Servei Municipal d'Ocupació, Empresa i Promoció Econòmica Ajuntament Cerdanyola empreses comerç


Neix el Col·lectiu Aurora Picornell, amb la missió de recuperar la memòria obrera i feminista\nL'entitat programa una quinzena d'activitats fins al març i ja té preparades set publicacions\n2 min. Palma 04/01/2017 12:59\n651x366 Josep Quetgals i Conxa Calafat, a la presentació, aquest dimecres, del Col·lectiu Aurora Picornell. / ISAAC BUJ Josep Quetgals i Conxa Calafat, a la presentació, aquest dimecres, del Col·lectiu Aurora Picornell. / ISAAC BUJ\nEl Col·lectiu Aurora Picornell s'ha presentat aquest dimecres a Palma amb la finalitat, segons els seus impulsors, de "conèixer i difondre les tradicions i la memòria dels moviments obrer, feminista i popular, en tots els temps i circumstàncies, però especialment a les Illes Balears".\n"El col·lectiu neix per fer lluita ideològica. Per dir-ho sense dramatúrgia, per fer activisme ideològic", ha matisat Josep Quetglas, qui ha actuat com a portaveu durant la presentació. "La classe obrera està derrotada. Si no ho acceptam, la derrota serà encara més àmplia", hi ha afegit.\nEn aquest sentit, el col·lectiu intentarà recuperar la memòria obrera des d'un punt de vista crític. "El primer personatge contra el qual hem de dirigir la nostra crítica és la nostra pròpia tradició. Quins han estat els nostres errors per haver arribat a aquesta derrota? Quan és que va començar la derrota?", s'ha demanat Quetglas.\nPer arreglar aquesta situació, el col·lectiu ja té organitzades una quinzena de xerrades fins al març en què s'abordaran temàtiques com el paper del feminisme a la Revolució Russa, la història del moviment obrer als Estats Units o les repercussions dels tractats de lliure comerç TTIP i CETA. S'han programat, a més, monogràfics sobre autors com Walter Benjamin o Antonio Gramsci i presentacions de llibres com 'Menorquins als camps d'extermini', de Josep Portella.\nProjeccions de pel·lícules i documentals també es troben al 'full de ruta' del col·lectiu, que, a més, ja ha iniciat una activitat editorial. El primer títol té a veure justament amb el personatge que homenatgen. 'Aurora Picornell. Escrits 1928-36' ja es troba a les llibreries. "El nom de la nostra associació és un homenatge i sobretot representa el nostre compromís per promoure una cultura crítica, compromesa i útil per transformar la societat en què vivim i construir una societat igualitària", ha indicat Quetglas. En aquest sentit, la primera activitat del col·lectiu serà un homenatge a Picornell i les roges del Molinar, aquest dijous, a la Creu de Porreres, en el 80è aniversari de la seva execució a mans dels feixistes.\nProposen que la nova biblioteca del Molinar s'anomeni Aurora Picornell


Llicència d'activitat per un hotel | Llicència d'apertura d'activitat per a nous negocis\nLlicència d’activitat per un hotel\nPer a obrir o muntar un hotel fa falta tramitar els permisos d’obertura necessaris com són la llicència d’activitat o obertura, la legalització de la instal·lació elèctrica i la llicència d’obres menors en cas si es fes obres d’adequació o reforma en el local.\nSom una enginyeria amb molta experiència en la tramitació de permisos d’obertura en tot tipus de negocis, treballem a Barcelona ciutat i en totes les poblacions de la província de Barcelona.\nTràmits per a l’obtenció de la llicència d’activitat o d’obertura d’un hotel a Barcelona\nEls hotels es classifiquen a nivell de llicència d’activitat a l’ajuntament de Barcelona com un annex III.2.\nRequisits a tenir en compte per a poder obtenir la llicència d’activitat d’un hotel\nEls hotels es consideren segons el Reglament Electrotècnic de Baixa Tensió com un local de pública concurrència i, per punt, el cablejat del local deu ser un tipus de cable especial denominat lliure d’halògens (cable no propagador de l’incendi i amb emissió de fum i opacitat reduïda).\nEn cas de triar un local amb una instal·lació elèctrica formada per cables que no són lliures d’halògens, la instal·lació s’haurà de canviar per complet de manera que els cables siguin lliures d’halògens, per punt, aquest és un dels requisits a tenir en compte quan s’estan buscant locals per a muntar un una activitat classificada com a pública concurrència.\nExisteixen dues normatives que regulen l’accessibilitat per a usuaris en cadira de rodes en les activitats, d’una banda el Codi d’Accessibilitat de Catalunya i d’altra banda El Codi Tècnic de l’Edificació Secció *SUA. El Codi Tècnic de l’Edificació és molt més restrictiu que el Codi d’Accessibilitat de Catalunya per això està arracada que la Generalitat de Catalunya faci una Llei nova regulant l’accessibilitat per a usuaris amb cadira de rodes per a les activitats, fins que no es redacti aquesta nova llei la Generalitat de Catalunya ha publicat unes taules (*TAAC *Taula d’*Accessibilitat dels activistes a Catalunya) que regulen quan és obligatori accessibilitat per a minusvàlids en les activitats.\nLes activitats han d’estar ventilades, bé de forma natural (a través de portes i finestres) o bé mecànicament amb un ventilador. La normativa que li aplica a la ventilació de les activitats és el Reglament d’Instal·lacions Tèrmiques dels Edificis (*RITE). Segons aquesta normativa les activitats disposaran d’un sistema de ventilació per a l’aportació del suficient cabal d’aire exterior que eviti la formació d’elevades concentracions de contaminants. La ventilació de totes les habitacions de l’hotel seran mitjançant ventilació natural.


republica dominicana grinder zircon tantalite\nHome | tailandia grinder wolframite thickener | republica dominicana grinder zircon tantalite\nrepublica dominicana machine mica cyanide\nrepublica dominicana vibrating fluorite ore pulp\nrepublica dominicana mineral phosphate cip plant\ni want a chrome grinder portable size to buy\nimpact grinder grinder mill 500 mesh\nchrome grinder manufacturing process pdf\nThe Dominican Republic is a country located in the island of Hispaniola,in the Greater Antilleswhich is the adjective form of "Domingo",and the revolutionaries named their newly independent country La República Dominicana.\nWDC República DominicanaSonepar\n(M.Rivas)Paseo de Los Aviadores #6 Ensanche MiarafloresSaint Domingue Dominican Republic(Fedex only / no us mail)Santo Domingo,Dominican.\nRepublica Dominicana BCD Travel\nPrev:liberia vibratory pyrite screenNext:tailandia vibrating manganese ore screen


Aditi Khorana | LibraryThing en català\nAutor/a de Library of Fates\n305 7 59,092 (3.4) 0 0\nObres de Aditi Khorana\nLibrary of Fates 199 exemplars, 7 ressenyes\nMirror in the Sky 96 exemplars\nLiferaft (Horizon, Book 5) 5 exemplars\nAmrita. Am Ende beginnt der Anfang 5 exemplars\nCalavari (2), SudolTerri (2), shadrachanki (2), catericc (2), MrsThakkar (2), Trisarey (2), AVRTHS (2), SCCCBL (2), srsharms (2), ErinDarby (2), benitastrnad (2), carlie892 (2), redtrixgirl (2), KayKay94 (2) — més\nrachelreading (1), Chris.Bulin (1), Naomi1981 (1), bibliovermis (1), lizardbreath73 (1), sixofravens (1), AnnaWaffles (1), elusiverica (1), bookbrig (2), AzuraScarlet (1)\n2016 (2) 2017 (6) 20160920 (1) 2017-releases (2) @library (2) ADL17 (2) Aventura (5) ARC (3) asian-american-writer (2) BIPOC (2) biracial (1) diverse (2) East Indian Americans (1) Llibre electrònic (7) Fantasia (35) Ficció (13) girls (1) Índia (5) biblioteca (3) Màgia (3) magical creatures (2) Mitologia (5) New Books September 2016 (2) ownvoices (3) Romanç (14) royalty (2) Ciència-ficció (5) self-perception (1) standalones (2) TBR: wishlist (2) Adolescent (3) viatge en el temps (2) pendent de llegir (84) YA (9) YA science fiction (1) ya-fic (2) ya-picks (2) young adult (22) young adult fiction (4) young adult literature (2)\nAditi Khorana té 1 esdeveniment passat. (show)\nFantasy and Sci-Fi Authors\nSan Diego Comic-Con International 2019, dissabte, juliol 20, 2019 a les 1pm\nWith Tomi Adeyemi, Lev Grossman, A. G. Howard, Aditi Khorana, and Jonathan Maberry. Moderated by Henry Herz (g33kgrrl)\nAditi Khorana actualment està considerat un «autor únic». Si una o més obres pertanyen a diferents autors homònims, procedeix a separar-los.\nAditi Khorana comprèn 1 nom.\nQuant a | Contacte | LibraryThing.com | Privadesa/Condicions | Ajuda/PMF | Blog | Botiga | APIs | TinyCat | Biblioteques llegades | Crítics Matiners | Coneixement comú | 151,427,954 llibres! | Barra superior: Sempre visible


Temes sense contingut - Pàgina 6 - harrypottercat.cat\nEntrada Autor: neus_snitch » dj. abr. 27, 2006 10:38 pm\na mi no em sembla mal que es dig pau amor i bon rotllo, no+ dic q qda tan sperficil que ja pareix sarcàstic.\nEntrada Autor: Raistlin » dj. abr. 27, 2006 10:59 pm\nEntrada Autor: massa_hpifriends.com » dv. abr. 28, 2006 7:16 pm\nVinga, va, tranquilitzemnos tots: Altres: no us fiqueu amb la Neus; si no us cau be passaeu d'ella i ja està. Neus_sntich:no tot el mon et te mania, i com a molt, les wanxes del teu poble, i ESTIRANT MOOOLT i com a Maxim cinc persones et tenen manies, okey??? (no t'enfadis, però soc el teu amic i et dic les coses a la cara, si no, nno ho seria!!! ah! i em caus molt bé iwalment, eeeh!!!)\nEntrada Autor: neus_snitch » ds. abr. 29, 2006 12:13 am\njo no dic que tots em tinguen mania! I no+ amb les wanxes, ja en son 8... i de la web, en tinc 1 declarada a la cara, però mai es poden contar els que la juguen per l'esquena...I tu que, ja de primeres dient-los que passen de mi no? Aaaaaaaa pos muy bien.\nA vore que diem del Cañi eeeeeeeeeee? Que no raistin, es broma, m'agrada que la gent el reconega!! Cañi i Villa power!!!!!!!!\nEntrada Autor: massa_hpifriends.com » ds. abr. 29, 2006 9:10 am\nTranquiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiila!!!!!!!!!!!!!!!! suposo que no t'hauras enfadat,no??? espero que no, però si ho has fet, que em sabrà greu, el problema el tens tu!!! LunaBlack_Lovegood, Lalia, vosaltres també veieu House????? jo sí, m'encanta!!!\nEntrada Autor: Padfoot » dg. abr. 30, 2006 3:26 pm\nEi gent perquè no obriu un tema per parlar de totes les sèries aquestes, que ens estem desviant una mica del tema original\nLuna, si vols l'obres tu i hi poses els missatges d'aquest tema que hi tinguin a veure així queda tot una mica més endreçat\nI deixem això per parlar dels temes sense contingut a veure si la gent deixa d'obrir-ne\nEntrada Autor: LunaBlack_Lovegood » dl. maig 01, 2006 10:50 am\nPadfoot ha escrit: Ei gent perquè no obriu un tema per parlar de totes les sèries aquestes, que ens estem desviant una mica del tema original\nSii!! Tens tota la raó!! ^^\nCom s'havia desviat el tema...u_u\nHe posat els missatges q hi havia aki sobre series, a un nou tema a "Món muggle" anomenat "Series de TV" allà estan els missatges q hem possat sobre House, Hospital Central, etc...I podem comentar tota mena de series....\nEntrada Autor: lAiA* » dc. jul. 12, 2006 6:22 pm\njo tamb stic dacor am tu.....!!!\na la gen no li inporta el q pensin sobre en harry (daniel) publicamen.....\nstic dacor am tu.....\nEntrada Autor: Lena » dc. oct. 25, 2006 7:57 pm\nA veure, jo no sabia on posar akest missatge.\n(Tot això surt al 5è llibre) El Dudley i la seva colla de gamberros van atonyinar un tal "Mark Evans"... Quina casualiat! Té el mateix cognom que la mare del Harry! És una casualitat o què?\nEntrada Autor: Roger J. Potter » dc. oct. 25, 2006 9:28 pm\nDoncs espero que no hagis fet la mateixa pregunta a la Joanne perque si mires al seu web va acabar farta de la gent que li preguntava si tenia cap relació. En realitat no és més que una coincidència.\nSi mire a la web http://www.jkrowling.com veuras que hi ha un apartat amb preguntes dels lectors crec on en parla, si no remena una mica que la web esta molt bé.\nEntrada Autor: Padfoot » dc. oct. 25, 2006 9:34 pm\nEn Roger té raó però, si us hi fixeu bé al primer missatge, la finalitat d'aquest tema no era posar tot el que no sapiguessiu en quin altre tema posar-ho eh\nEm sembla que ja va sent hora de tancar-lo...


Actualitat – Ikou Studio\nBarcelona Health Hub Content\nEstem creant ja prou contingut per a Barcelona Health Hub i sobretot ara que el dia 3 d’octubre s’acosta! No saps què passarà? BHH Summit!\nDeixo algunes captures de moments del rodatge de les entrevistes inicials a la sala Barcelona del Hub. Bonica veritat? He he. Doncs esperar a veure el resultat!\n(Més endavant explico més cosetes, ara, shhhtttt, entreu i veniu a l’esdeveniment!)


I A TU, QUE T IMPORTA?: ELS VALORS: LA TRIA PERSONAL I L INTERES COL.LECTIU - BiblioEteca\nAUTOR: TERRICABRAS, JOSEP MARIA; ND\nDesprés destimular-nos amb Atreveix-te a pensar, en aquest nou llibre Josep-Maria Terricabras ens convida a reflexionar sobre un tema tan discutit i fonamental com els valors. Partint dun aclariment que afecta tothom: en darrer terme, interès dels valors és sempre pràctic. La importància que tenen els diversos valors -llibertat, igualtat, autonomia, respecte, tolerància, drets i deures- es fa evident en les conseqüències que té la seva aplicació. Si els valors son allò que ens importa, ser-ne conscients i sotmetrels a autocrítica és indispensable per saber qui som i també què volem, tant per a nosaltres mateixos com per a la societat . Josep-Maria Terricabras ens fa veure que els valors no son fórmules mágiques sino que seduquen - a la família, a escola, als pobles i a les ciutats- per experiència. I que els valors més importants, els preferents, no són aquells de què més es parla, sinó els que parlen per ells mateixos: els que es mostren. Un llibre que argumenta la conveniència de ser responsables i destablir un diàleg crític, cada u amb ell mateix i amb els altres.I ho fa amb la lucidesa i la persuassió que és característica de autor.


Demografia de Santa Quiteria (Castellon)\nEspaña > Castellon > Santa Quiteria (Almazora/Almassora)\nSegun los datos publicados por el INE a 1 de Enero de 2019 el numero de habitantes en Santa Quiteria era de 88, 20 habitantes mas que el en el año 2018. En el grafico siguiente se puede ver cuantos habitantes tiene Santa Quiteria a lo largo de los años.\n2019 50 38 88\n2012 45 35 80


Seguir negociant és possible - SPC Sindicat de Periodistes de Catalunya - Sindicat de Professionals de la Comunicació\nSeguir negociant és possible\nInici/Altres comunicats/Seguir negociant és possible\nComitès d'empresa de TV3 i de Catalunya Ràdio|2014-02-10T09:16:53+01:0010/02/2014|Altres comunicats|\nEls dos comitès d’empresa de la CCMA SA (TVC i Catalunya Ràdio) manifestem la nostra intenció de continuar la negociació col·lectiva de conveni com s’ha fet fins ara. És per això que, amb independència que considerem que els nostres convenis estan en situació de vigència pactada i/o prorrogada, amb l’objectiu de reactivar i donar contingut real a la negociació col·lectiva, proposem formalment a la direcció de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals SA l’adhesió a l’acord per al suport i acompanyament als processos de negociació col·lectiva en ultraactivitat.\nAquest acord el van firmar el 18 de juny del 2013 representants de la Secretaria d’Ocupació i Relacions Laborals de la Generalitat i dels sindicats i associacions empresarials majoritàries. Aquest acord entén que la negociació col·lectiva és un element de primera magnitud i, per tant, la prioritza davant de tot. En aquest sentit, l’acord permet prorrogar el procés de negociació i mantenir l’aplicació dels convenis. Això vol dir continuar negociant amb els convenis col·lectius vigents, com s’ha fet fins ara.\nEls comitès d’empresa de la CCMA SA valorem positivament aquesta possibilitat perquè ha estat ratificada pel Departament d’Empresa i Ocupació i també pels sindicats i associacions empresarials majoritàries. També perquè és un acord al qual s’han adherit altres empreses públiques catalanes, com ara el Teatre Nacional de Catalunya, i també perquè la Generalitat mateixa ha recomanat aquesta solució firmant l’acord.\nReclamem a la direcció de la CCMA SA que restableixi el clima de confiança necessari per tornar a la negociació i s’adhereixi, conjuntament amb els comitès, a l’acord esmentat i renunciï a l’aplicació de la Reforma Laboral.\nBarcelona, 7 de febrer del 2014\nEtiquetes: Comitès d'empresa de TV3 i de Catalunya Ràdio, General, Laboral, Mitjans públics, Professional, Ràdio, Sindicat, Televisió, Altres mitjans


Diferència entre revisions de la pàgina «1080i» - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDiferència entre revisions de la pàgina «1080i»\nRevisió del 13:16, 17 maig 2020\nRevisió del 19:37, 13 març 2020 (modifica)\nRevisió del 13:16, 17 maig 2020 (modifica) (desfés)\n==Comparació entre 1080i i 1080p==\nEl format 1080 va ser creat originàriament com a format entrellaçat. La diferència bàsica entre '''1080i''' i '''[[1080p]]''' rau bàsicament en el mètode d'adquisició si és entrellaçat o no i la quantitat d'imatges per segon de cada cas.\n[[Fitxer:EUETIT-1080p.png|miniatura|esquerra|Quadre adquirit a 1080p]]\n[[Fitxer:Euetit1080i.png|miniatura|Captura d'un quadre d'un vídeo adquirit a 1080i]][[Fitxer:Terrassa1080i.png|miniatura|Captura d'un quadre d'un vídeo adquirit a 1080i]]\nEl format 1080i (utilitzant el mateix amplada de banda que 1080), a causa del format entrellaçat, té dues vegades la freqüència de mostratge (imatges per segon) de 1080p però la meitat de resolució que aquest últim. El format 1080i, visualitzat per l'[[ull]] humà pot semblar tenir la mateixa resolució que el 1080p però s'observa molt [[parpelleig]]. El 1080 progressiu és molt útil per transmetre esports i tota mena de moviments ràpids i, en canvi, l'entrellaçat és útil per imatges i escenes força estàtiques. El cas de 1080i tindria una resolució final de dues imatges de 1920x540 que combinant els camps parell i senar formarien la imatge sencera.\nLes dues imatges de la dreta corresponen a dos [[frame|quadre]] d'un [[vídeo]] adquirit en alta resolució, en el format 1080i.\nEs pot observar, una vegada ampliada, que allà on hi havia canvis bruscos de moviment es produeix l'[[efecte pinta]], ja que es tractava d'un senyal vídeo adquirit a 1080 entrellaçadament (els camps parells i senars no estan correlacionats) i reproduït per un dispositiu progressiu.\nLa imatge de l'esquerra correspon a un quadre capturat a 1080p, per tant, es pot observar correctament, sense cap tipus d'efecte pinta, els moviments bruscos o ràpids.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/23551978»


Creixement migratori | Xuletas, chuletas para exámenes, apuntes y trabajos\nEscrito el 26 de Junio de 2019 en catalán con un tamaño de 6,71 KB\nAbsorbim calci fins als 40 (F)\nBebé0-1anys: etapa de dependència lligada a l'afectivitat// Inici infantesa1-2: inici autonomia, seguretat e inseguretat// Edat de jocs2-6: inici de la independència, iniciativa// Edat escolar6-12: maduració i aprenentatge, producció i creativitat, manca de creativitat\nBrot de creixement:\nDurant la infància hi ha creiximent físic progressiu estable i similar en nois i noies.\nEs generalitza tot. Ex: andaluços vagós\nProblemes conducta adolescència:\nproblemes amb pares i familiars\nBuscar espai propi:\nLa vegades la casa es converteix en una prisó i busquem espai fora\nCaracterístiques edat adulta:\nAdult jove(19-40): formació específica d'estudis o treball. Independència tardana, consolidació de les relacions socials, ajornament de projectes vitals.// Adult mig(40-65)//\nAdult gran: participació activa en la societat molt més temps a partir de la jubilació, declivi físic\nJoc per fer protagonista a marginat:\njoc de fer paquets\nEls 30 anys d'edat són els 20 d'abans: Abans la gent tenia fills i treballava als 20 anys, ara això es fa als 30 i als 20 s'estudia\nEdat de brot de creixement intens:\nnoies 12-14 anys // nois: 14-18\nEnfermetat on es menja molt i després expulsar-ho per no guanyar pes\nOn es guarden les cèl·lules de reproducció masc i femen.\nForça en infantesa:\nsalts carreres i llançament\nFlexiblitat capacitat física regressiva:\npodem entrenar-la després de molt temps\nLa por no canalitzada deriva a fòbia/pànic\nLa ràbia no canalitzada deriva a agressivitat/resentiment\nL'afectivitat i la formació de la personalitat La importancia d'afectivitat de 1 a 2 anys Cartileg de creixement edat ossia Etapes evolutives de L'afectivitat i la formació de la personalitat


El periodista Lluís Permanyer recorda "Aquella Guerra Civil segons Humberto Rivas" amb imatges del fotògraf argentí\nDins l'entorn de l'exposició fotogràfica Huellas. Humberto Rivas, que es podrà visitar al Centre Cultural Blanquerna fins a finals de juny\nAmb motiu de L'exposició Huellas. Humberto Rivas, demà dijous 19 de juny, a les 19:30 hores, tindrà lloc la conferència Aquella Guerra Civil segons Humberto Rivas, a càrrec de l'escriptor i periodista Lluís Permanyer.\nL'exposició Huellas. Humberto Rivas es pot visitar al Centre Cultural Blanquerna (c/ Alcalá, 44) fins a finals del mes de juny. Recull l'últim treball del fotògraf argentí Humberto Rivas i presenta, a través de fotografies, alguns paratges en ruïnes i rostres dels supervivents de la Guerra Civil espanyola. Belchite, Corbera’d Ebre, Figueres o Lleida són alguns dels escenaris presents en les fotografies.\nAquesta és una mostra itinerant produïda pel departament de Cultura i Mitjans de comunicació de la Generalitat de Catalunya, amb l'objectiu d'apropar l'art contemporani als ciutadans. Es pot visitar al Centre Cultural Blanquerna (www.ccblanquerna.cat ) de dilluns a divendres: de 10 a 14 h i de 17 a 20:30 h. Dissabtes: de 10 a 14 hores.\n19:30|.Centre Cultural Blanquerna. c/ Alcalá, 44| ()\nPresentació de la conferència "Aquella Guerra Civil segons Humberto Rivas" a càrrec del periodista i escriptor Lluís Permanyer, amb motiu de l'exposició "Huellas. Humberto Rivas" a la delegació del Govern a Madrid.


L’Ajuntament d’Alfafar, a través les regidories de Personal i Joventut, iniciarà la contractació de 10 nous empleats i empleades a través de la subvenció rebuda del programa EMCUJU Avalem Joves del Servei Valencià d’Ocupació i Formació (LABORA). Així, el consistori realitzarà 10 contractes laborals en modalitat de pràctiques amb una durada de 12 mesos a jornada completa.\nLa iniciativa, que compta amb finançament del Fons Social Europeu, està dirigida a persones joves de 16 i 30 anys que siguen beneficiàries del Sistema Nacional de Garantia Juvenil, que compten amb la titulació que se sol·licita a través de l’Ajuntament i que no haja transcorregut més de cinc anys, o de set quan es tracte de persona amb diversitat funcional, des de la terminació dels estudis pels quals opta a la contractació.En aquest sentit, els perfils sol·licitats per l’Ajuntament són: CFGS Tècnic/a Superior en Administració i Finances, CFGS Tècnic/a Superior en Animació Sociocultural i Turística, CFGS Tècnic/a Superior en Educació Infantil, CFGS Tècnic/a Superior en Disseny i edició de publicacions impreses i multimèdia, CFGM Tècnic/a en Gestió Administrativa i Grau en Arquitectura.\nEls i les joves que desitgen optar com a candidats i candidates als llocs de treball oferits, hauran d’inscriure’s com a demandants d’ocupació en LABORA abans del 13 de setembre i complir amb els requisits que estableix la convocatòria. A més, serà necessari acreditar en la seua demanda que s’està en possessió del títol de Formació Professional o Universitari sol·licitat. Després, les persones preseleccionades per LABORA seran contactades per l’Ajuntament d’Alfafar per a participar en el procés selectiu.\nL’acolliment de l’Ajuntament d’Alfafar a aquests programes busca que les persones joves desocupades adquirisquen experiència professional relacionada amb els estudis que han cursat.