Endesa a Castelldefels:telèfon i contacte\nEndesa en Castelldefels: punt de servei\nTelèfon de Endesa a Castelldefels\nPunt de servei Endesa a Castelldefels\nContractar el subministrament de llum amb Endesa a Castelldefels\nEndesa a Castelldefels\nAqui esbrinaràs tota la informació que necessites percebre de Endesa a Castelldefels. Tot casteldefelense que tingui problemes amb el seu subministrament de llum podrá trobar en esta aquest lloc web tota la informació que necessiti.\nEndesa es responsabilitza de distribuir la llum a gran percentatge dels ciutadàns de Barcelona. Per això, compta amb gran quantitat recursos per atendre als clients amb qualitat. Depenent dels processos que el casteldefelense vol completar, pot preferir de anar a alguns dels punts de servei sense la necesitat de cita previa a prop de Castelldefels. No obstant, sempre pot trucar amb antelació als telèfons que aperèixen seguidament:\nTelèfons de Endesa a Castelldefels\nEndesa ofereix una atencio personalitzada on qualsevol client pot anar de manera presencial i ser escoltat immediatament. Els punts de servei de Endesa que un casteldefelense té mes properes es mostran a continuacio:\nCastelldefels es un municipi que fa part de la comunitat autònoma de Cataluña que compta amb un total de 2798142 punts de sumbministrament amb un consum anual de 11034512317 MWh. Endesa es la companyia encarregada de subministrar la llum en la zona.\nEndesa es la companyia responsable de distribuir el gas natural al municipi de Castelldefels. Per això, si el ciutadà casteldefelense vol anar a la oficine que sigui de Endesa sense necessitar cita prèvia, té a disposició punts de servei properes a la seva casa.\nOficines de Endesa a Castelldefels


Notícia 522 - En memòria al company Xavier Berástegui. Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya\nNotícia 522 - En memòria al company Xavier Berástegui\nXavier Berástegui durant la inauguració del Pirineus Geological Open Museum l'11 de gener de 2020.\nEl dia 6 de maig s'instal·larà la placa en memòria al nostre company Xavier Berástegui (1954-2021) en agraïment a la seva tasca, el seu compromís diari i el seu llegat de la seu del Centre de Suport Territorial Pirineus de Tremp (ICGC).\nXavier Berástegui va créixer a Gerri de la Sal, fou un geòleg apassionat i gran mestre, home culte, sensible i familiar, va dedicar la vida a la seva vocació nascuda a la infantesa en els paisatges del Pallars.\nTreballador incansable. Impulsor i autor d'obres de referència de la geologia de Catalunya com són el Mapa geològic i el Mapa estructural de Catalunya, el Mapa geològic comarcal, l'Atles geològic de Catalunya i els Geotreballs. Defensor de la geologia com a disciplina fonamental per a una societat millor, va compartir amb nosaltres el seu coneixement, la seva il·lusió i la seva intel·ligència.\nLa seva inquietud, perseverança i constància van ser decisives en la creació del Centre de Suport Territorial Pirineus, i de la seva iniciativa i creativitat va néixer el Pirineus Geological Open Museum.


The Goddess of Sagebrush Gulch - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nFotograma de Blanche Sweet a la pel·lícula\nThe Goddess of Sagebrush Gulch és una pel·lícula muda de la Biograph dirigida per D. W. Griffith i protagonitzada per Blanche Sweet, Charles West i Dorothy Bernard. La pel·lícula, basada en el relat homònim de Bret Harte, es va estrenar el 25 de març de 1912.\nLa deessa, és la noia més bonica i amb el caràcter més dolç de la petita ciutat minera de Sagebrush Gulch i molts dels miners, inclòs un jove prospector de mines, n’estan enamorats. Un dia, passejant pel camp és atacada per una serp i sortosament apareix Pete, que la salva. Tots dos se senten atrets mútuament i comencen a festejar. Un dia arriba de visita la germana de la deessa. Pete demana a aquesta germana que li guardi els estalvis i aquesta els guarda a la cabana on viuen les dues. Més tard, en descobrir que Pete està fascinat per la seva germana i veient que es casaran, la deessa decideix que abandonarà el poble. En aquell moment, l’amic de Pete, sabent que la noia guarda aquells estalvis. La deessa s’assabenta de la trama però, per despit, no fa cap esforç per demanar ajuda. Més tard la germana descobreix les intencions del noi i aquest la lliga en una cabana. Al mateix temps, el bon caràcter de la deessa fa que acabi decidint de demanar ajuda a diferents miners i arriba a temps per salvar la seva germana de morir cremada per culpa d’una cigarreta que els assaltants han deixat encesa per descuit dins de la cabana. Els miners acaben detenint els lladres. Pete es queda amb la germana però la deessa descobreix en el prospector un nou enamorat.\nBlanche Sweet (la deessa)\nCharles West (Pete)\nDorothy Bernard (la germana de la deessa)\nW. Chrystie Miller (el pare de la deessa)\nCharles Hill Mailes (l’amic de Pete)\nHarry Hyde (l’enginyer de mines)\nChristy Cabanne (malvat, no surt als crèdits)\nWilliam A. Carroll (malvat, no surt als crèdits)\nFrank Evans (vaquer, no surt als crèdits)\nFrank Opperman (vaquer, no surt als crèdits)\nAlfred Paget (vaquer, no surt als crèdits)\nW.C. Robinson (vaquer, no surt als crèdits)\n↑ Langman, Larry. A Guide to Silent Westerns (en anglès). Greenwood Publishing Group, 1992, p. 177. ISBN 978-0-313-27858-7.\n↑ Goble, Alan. The Complete Index to Literary Sources in Film (en anglès). Walter de Gruyter, 2011-09-08, p. 209. ISBN 978-3-11-095194-3.\n↑ Usai, Paolo Cherchi. The Griffith Project, Volume 6: Films Produced in 1912 (en anglès). Bloomsbury Publishing, 2019-07-25, p. 397. ISBN 978-1-83902-014-8.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=The_Goddess_of_Sagebrush_Gulch&oldid=28537521»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 2 nov 2021 a les 10:24.


Página principal > Traces. Catálogo > Resultados de la búsqueda: Josep Palau i Fabre\nTraces. Catálogo Encontrados 448 registros 439 - 448 ir al registro: La búsqueda tardó 0.01 segundos.\nDes d'un home / Molina, Caterina\nPalau i Fabre, el "nen" encisat per Pablo Picasso / Quinquer, Lluís\nDiari de Barcelona. Llibres. Barcelona (1988, 20 de setembre), p. III\nPinzellades desiguals / Marcet i Salom, Pere\nTraces. Catálogo : Encontrados 448 registros 439 - 448 ir al registro:


Compromís per Elx presenta les seues propostes per una sanitat pública i de qualitat – Compromís per Elx\nCompromís per Elx presenta les seues propostes per una sanitat pública i de qualitat\nPublicat el 20 Maig 2015 en Sanitat i Benestar Social\nLa candidata de Compromís per Elx a l’alcaldia, Mireia Mollà, ha presentat les seues propostes en matèria de Sanitat “la salut és un dels pilars bàsics del nostre sistema de benestar, recentment molt afectat pels retalls del PP i el desdeny per part del govern de Mercedes Alonso a l’hora de reclamar les inversions necessàries a Elx al govern de la Generalitat“.\nHa continuat Mollà “suprimirem la dualitat de gestions en els dos hospitals del nostre municipi, Elx-Hospital General i Elx-Crevillent, perquè siguen de gestió pública i que s’incremente la col·laboració entre ambdós i exigirem el fi de les derivacions de pacients a hospitals o centres privats per part de l’Hospital del Vinalopó“.\nHa continuat Mollà “posarem en marxa cursos de formació sobre l’atenció als pacients amb discapacitat física per al personal sanitari, també exigirem que existisca material sanitari adaptat a ells per a garantir un tractament digne; establirem un servei d’ambulància 24 hores per a les pedanies i posarem fi al tancament de plantes en els hospitals durant l’estiu“.\nAmb l’objectiu de fer d’Elx una ciutat saludable Mollà ha proposat “un Pla contra la Contaminació Atmosfèrica, una Ordenança contra la contaminació acústica i un Pla de Mobilitat Urbana Saludable” ha anunciat Mollà.\nHa continuat Mollà “a més introduirem la participació en la gestió de la salut, creant el Consell de la Salut d’Elx amb representació dels pacients, associacions de malalts, associacions de professionals sanitaris, Ajuntament i administració sanitària; també posarem en marxa l’Oficina de Defensa del Pacient“.\nHa conclòs Mollà “en definitiva volem una sanitat pública, amb recursos i que torne a ser un servei de qualitat que responga a les necessitats dels il.licitans i il.licitanes en la millor de les condicions, i revertir el procés de retalls dut a terme durant els últims anys pels governs del PP“.\nArxivat en: Sanitat i Benestar Social elx, hospital general d'Elx, mollà, sanitat\n← Compromís proposa mesures per a uns pressupostos transparents i participatius\nCompromís es reuneix amb el rector de la UMH per parlar de la relació de la universitat amb els municipis de la comarca →


→ 1.080 establiments\nConsulta tots els comentaris autèntics (1986)\nKarl-Liebknecht-Str. 3, Mitte, 10178 Berlín, Alemanya\nSituació excel·lent! Té un 9,4/10. (Puntuació a partir de 1986 comentaris)\nL'han puntuada els nostres clients després d'allotjar-se al Radisson Blu Hotel, Berlin.\nAjuntament Rotes Rathaus de Berlín: a només 5 minuts a peu! (376 m)\nIlla dels Museus: a només 3 minuts a peu! (249 m)\nTorre de la TV de Berlín: a només 6 minuts a peu! (475 m)\nBarri de St. Nicholas: a només 5 minuts a peu! (373 m)\nEsglésia de Sant Nicolau: a només 5 minuts a peu! (410 m)\nHackescher Markt: a només 5 minuts a peu! (416 m)\nAltes Museum: a només 3 minuts a peu! (234 m)\nBerlin Cathedral Berliner Dom: a només 3 minuts a peu! (199 m)\nAssegura't un bon preu al Radisson Blu Hotel, Berlin - els clients que s'hi han allotjat fa poc li han posat un 8,6.\nLos ascensores (mejor para personas con claustrofobia)\nFantastic hotel with extremely friendly staff and excellent facilities. Highly recommend. Not everyday you can wake up to a view of a huge aquarium and then take a stroll down to the spa.\nLoved the location, huge aquarium, warm, quiet and comfortable room, lovely bed and soft pillows\nAmazing breakfasts. Great aquarium bar. Great hotel design. Efficient room service. Great view of the cathedral.\nThe beds are really comfortable and the rooms are very spacious. The hotel is well located for sight seeing, restaurants and night life; convenient for the Tegel express bus.\nExcellent location, very helpful & friendly staff.\nExcellent location with a view of the cathedral\nFab breakfast , great location and comfortable rooms def recommend a room with an aquarium view ...\nUn dels nostres preferits a Berlín Aquest hotel, d'ambient exclusiu, disposa d'un aquari de 25 m d'alçada, una zona de spa amb piscina i internet WiFi gratuïta. Està situat al centre de la ciutat, davant de la catedral de Berlín i a 700 m de la plaça d'Alexanderplatz.\nEl Radisson Blu Hotel, Berlin disposa d'habitacions elegants amb aire condicionat, TV de pantalla plana, caixa forta amb capacitat per a un portàtil i un bany modern amb articles de tocador d'alta qualitat i assecador. Totes les habitacions són per a no fumadors i moltes tenen balcó.\nEls clients poden gaudir de begudes al bar Atrium, que té un aquari impressionant. El restaurant HEat, d'ambient elegant, disposa de terrassa i serveix plats internacionals i un bufet d'esmorzar cada matí. També s'ofereixen esmorzars per emportar. Els clients es poden descarregar gratuïtament revistes electròniques a través de l'aplicació de l'hotel.\nLa zona de benestar i spa del Radisson Blu inclou una piscina gran, sauna i gimnàs. També es poden reservar massatges.\nL'hotel està ubicat al costat del riu Spree i a només 5 minuts a peu de l'Illa dels Museus i de les botigues i restaurants de moda de Hackescher Markt.\nAquest allotjament és a Booking.com des del 11 de ag. de 2007.\nHabitacions de l'hotel: 427, Cadena hotelera:\nAquest allotjament té una puntuació de la ubicació excel·lent (9.4): està situat al cor de Berlín!\nL'han desat a 2776\nQuan vols allotjar-te al Radisson Blu Hotel, Berlin?\nLa reserva més recent en aquest hotel és del 30 de abr. a les 20:56 des de la Costa d'Ivori.\n7 raons per triar el Radisson Blu Hotel, Berlin\n1070 establiments a Berlín\nInstal·lacions del Radisson Blu Hotel, Berlin\nHi ha aparcament públic a l'establiment. No cal fer reserva Suplement: 22 EUR el dia.\nEl Grand Hyatt Berlin té una puntuació de 9,1\nEl número 83 de 567 hotels a Berlín (segons 601.795 opinions autèntiques)\nA partir de 1986 comentaris\nMostra els comentaris de: Tots els enquestats (1990)\nEls clients que han consultat el Radisson Blu Hotel, Berlin també han consultat: The Westin Grand Berlin\nAquest hotel està situat al carrer històric de Friedrichstrasse, a Berlín, i ofereix un spa amb piscina, un jardí molt bonic i un vestíbul únic amb una gran escala. 17 s'ho estan mirant ara mateix\nAquest hotel està molt ben situat al centre de Berlín, a la plaça històrica de Gendarmenmarkt. 11 s'ho estan mirant ara mateix\nPuntuació a partir de 3.421 comentaris\nL'Adlon, de 5 estrelles, està situat al districte berlinès de Mitte, al costat de la Porta de Brandenburg, i ofereix allotjaments molt luxosos. 11 s'ho estan mirant ara mateix\nPuntuació a partir de 2.639 comentaris\nAquest hotel de luxe ofereix una zona de spa al terrat, que inclou una piscina coberta. També disposa de Wi-Fi gratuïta i serveix cuina internacional de qualitat. 7 s'ho estan mirant ara mateix\nMostra més hotels romàntics a Berlín\nÚltims comentaris del Radisson Blu Hotel, Berlin\n눉No tengo sugerencias눇La situacion


La bruja nocturna: SUBHASTA D´ART SOLIDÀRIA ( 4 d'abril 2014 )\nSUBHASTA D´ART SOLIDÀRIA ( 4 d'abril 2014 )\nUs informem que la nostra companya Montse Santó a posat en marxa una SUBHASTA D´ART SOLIDÀRIA a favor de l'Associació de Fibromiàlgia i Síndrome de Fatiga Crònica del Garraf.\nLloc : Sala Polivalent de la Biblioteca Municipal Manuel de Pedrolo.\nPlaça de la Poeta María Mercé Marçal 1.\nDia : 4 d'Abril de 2014 (divendres)\nHora : 18:30 fins a les 20:30\nPresentarà, conduirà i dinamitzarà l'acte: Carol Mascarell Príncep.\nEns acompanyarà el Fisioterapeuta Eduardo Sempere Plana.\nAgraïment a tots els artistes que hi participen a través dels donatius de les seves obres:\nVivian Segurana. Lectura de text propi a càrrec de l'escriptora i actriu.\nQuim Txell. Escultors Comglas.\nAnna Rafecas Santó. Laboratoriidees Annajoieria.\nCris Dunphy. Cristina Casas fotografia.\nMaria Garcia. Pintura.\nLee Brown. Pintor de llarga trajectòria internacional.\nSabin Torello. Joieria Vintage.\nÁngel Hernansáez. Fotografia.\nJulia Gaitan Villasclaras. Joieria Conceptual.\nCristina Caupena. La casa de les libèl.lules. Sabons Naturals i feltre.\nLaura Borràs Dalmau. Il.lustració. En representació del col.lectiu La Mesa Negra.\nPere Lopez. Pintura.\nLaura Gonzalez Huguet. Complements variats de ganxet.\nMontse Santó. Pintura (amb text de Vivian Segurana.)\nIMPORTANT!!!!!!: Es prega als assistents que no portin colònies ni perfums, ja que tindrem amb nosaltres persones amb Sensibilitat Química Múltiple.\nAccés directa a l' esdeveniment de la subhasta d´art Solidària / Donatiu a\nfavor de l' ASSOCIACIÓ DE FIBROMIÀLGIA DEL GARRAF\nPublicado por Carme Manresa en 12:55\nEtiquetas: ACTOS - CONFERENCIAS - CURSOS - CHARLAS - EVENTOS ....., SUBHASTA D´ART SOLIDÀRIA


El conseller de Medi Ambient, Miquel Mir, lamenta que el Ministeri de Transició Ecològica encara no hagi executat cap acció de control\nL'estratègia té com a objectius establir mesures preventives i control de les vies d'entrada. CAIB\nPalmaEl Govern ha demanat aquest dilluns a l'Estat que compleixi els compromisos en matèria de bioseguretat, ara que farà quasi dos anys que es va aprovar un acord per a la gestió, el control i l'erradicació de serps invasores a les Balears. El conseller de Medi Ambient, Miquel Mir, ha lamentat que fins ara el Ministeri de Transició Ecològica encara no hagi executat cap de les accions que pretenia fer.\nEl conseller Mir, en companyia del director general d'Espais Naturals i Biodiversitat, Llorenç Mas, s'ha reunit amb la delegada del govern espanyol a les Illes, Aina Calvo, per tractar diversos temes, però especialment els relacionats amb la bioseguretat.\nL'estratègia de l'Executiu balear té com a objectius establir mesures de caràcter preventiu i control de les vies d'entrada; dissenyar un programa de detecció primerenca i intervenció ràpida, i desenvolupar mesures gestió, control i possible erradicació.\nMir ha agraït la bona predisposició de la delegada del govern a donar un impuls a aquesta estratègia, especialment pel que fa a un increment dels controls de bioseguretat. En aquest sentit, ha recordat que l’estratègia estableix inspeccions a ports i aeroports, a més de quarantenes i protocols d’importació i exportació.\nMedi Ambient ha recalcat que l'estratègia proposa com a objectius per a les Illes mantenir en la mínima densitat possible les poblacions de les serps d'aigua a la serra de Tramuntana, reduir la població de la serp de ferradura a Eivissa i Mallorca, i promoure l'erradicació de la serp blanca a Formentera.\nserps espècies invasores conselleria medi ambient


Conèixer la immensitat: Humboldt, Sagan i el cosmos\tConèixer la immensitat: Humboldt, Sagan i el cosmos\nFragment d'una il·lustració d'Anna Sanchis\nMolts animals aprenen. Els mamífers, quasi tots. Genèticament, reben moltes pautes de conducta instintiva, però un determinant nombre de destreses necessàries per sobreviure provenen de l’aprenentatge. Els humans no som una excepció. Ben al contrari, venim al món sabent fer una ínfima part del que ens cal i per això ens passem tota la infantesa aprenent. Tota la vida, de fet.\nD’un temps ençà, hem estandarditzat la transmissió de destreses i coneixements en estudis reglats. Tant, que molts han arribat a creure que tot, i només, s’aprèn a l’escola i a les universitats. En realitat, la generalització dels estudis reglats és una pràctica recent, cosa de pocs segles. I ni això, perquè fins fa quatre dies només uns quants privilegiats anaven a l’escola fins a l’adolescència. Per mostra, recordem la figura de l’aprenent, el noiet (les dones es quedaven a casa…) que començava escombrant l’obrador i anava adquirint destreses en l’ofici. «Fent i desfent es fa mestre l’aprenent», sentencia la dita. D’escoles de formació professional no n’hi havia cap. I el que no eren oficis, eren especulacions acadèmiques, tríviums i quadríviums per a rics o eclesiàstics.\nEls coneixements per viure i sobreviure s’adquirien respirant. Vull dir que provenien de l’entorn i s’absorbien osmòticament. Ben mirat, no ha deixat mai de ser així. Per exemple, no és pas a l’escola que aprenem a parlar. Des que obre els ulls i para les orelles, l’infant escaneja constantment l’entorn, incorpora informació i construeix imaginari. És a dir, aprèn. L’ambient és el principal fornidor d’elements educatius, fora i dins de l’escola. De fet, la mateixa escola és una component de l’ambient, perquè respon a les condicions i usos socials d’on ha sorgit. Podria dir-se, en aquest sentit, que l’educació és un metafenomen ecològic, una derivada ambiental.\nL’educació reglada activa, teòrica o pràctica, coexisteix amb aquesta educació passiva transmesa per observació o per empirisme. Sovint no en som prou conscients i ens sorprèn el fracàs escolar, sense adonar-nos de les catastròfiques conseqüències educatives que tenen els entorns desestructurats o culturalment nuls. La qüestió va més enllà de l’ambient familiar. Concerneix el barri, el poble o ciutat, el paisatge en general. El celebrat urbanisme holandès no s’ha ensenyat mai a cap escola, s’ha difós visualment a tota la població. Els holandesos han ordenat admirablement el seu espai perquè sempre han vist espai admirablement ordenat al seu voltant, tal com els pagesos europeus llauren dret perquè mai no han vist solcs torts en el seu entorn agrari. Visiteu els tròpics, més enllà de les plantacions d’origen europeu, i veureu quin desori de rompudes i planters.\nL’any 1990 se celebrà a Barcelona el I Congrés Internacional de Ciutats Educadores. El concepte de ciutat educadora parteix de l’evidència que l’espai no és neutre, sinó que genera, difon i reforça imatges i valors de manera explícita i implícita. Aquest caràcter comunicatiu és més intens com més complex, divers i ric és l’espai de referència. Això vol dir que un país endreçat predisposa a l’ordre mental. La França republicana introduí idees de progrés en l’ensenyament reglat (que féu obligatori) i construí un espai rural i urbà també progressista que era, és clar, igualment educador. Un segle i mig després, compareu els poblets transpirinecs amb els cispirinencs. D’aquests contextos tan diferents sorgeixen ciutadanies tan distintes…\nL’ambient educa, i tant. En cas de contradicció, l’aprenentatge osmòtic sol prevaler sobre el reglat. En tenim exemples quotidians, persones que han après a l’escola coses que no fan a casa seva perquè a casa seva no s’han fet mai aquestes coses.


La jutge amplia fins a 208 els imputats pel caos d'Iberia aquest estiu a l'aeroport del Prat\nLa jutge que instrueix el cas de la invasió de pistes de l'aeroport de Barcelona per part dels treballadors d'Iberia el 28 de juliol passat ha demanat a la Guàrdia Civil que interrogui 130 empleats més del servei de terra de la companyia. Amb aquestes citacions seran 208 els imputats per aquesta protesta, és a dir, tot el torn del matí.\n28/02/2007 - 19.35 Actualitzat 28/02/2007 - 20.34\nNovetats sobre el judici contra els treballadors de l'aeroport del Prat que el 28 de juliol passat van ocupar les pistes en una vaga salvatge que va obligar a anul·lar tots els vols. La jutge ha imputat 130 treballadors més per aquells fets, cosa que augmenta el nombre d'imputats fins a més de 200. Se'ls imputaran càrrecs de sedició, desordre públic i alteració de l'ordre públic.\nEl nombre d’imputats correspon al nombre total de conductors dels vehicles portamaletes de la companyia durant el torn de matí, que és quan es va produir la protesta. Aquests treballadors podran acollir-se al seu dret de no declarar, tal com ja van fer els seus companys, que es van negar a respondre les preguntes de la Guàrdia Civil al•legant deconèixer els motius pels quals se’ls havia citat.


L'Arxiu Europeu del Genoma-Fenoma (EGA, per les seves sigles en anglès) emmagatzema dades de 100.000 persones, de més de 700 estudis científics de diverses malalties, com ara cardiopaties, càncers, Alzheimer, malalties autoimmunes, diabetis i esclerosi múltiple, entre d'altres. Aquestes dades procedeixen de 200 centres i grups d'investigació d'arreu del món i constitueixen un recurs fonamental per potenciar la recerca en\nEl programa RecerCaixa d'impuls a la recerca científica d'excel·lència a Catalunya, promogut per l'Associació Catalana d'Universitats Públiques (ACUP) i l'Obra Social "la Caixa", va fer públic a finals del passat mes d'abril l'atorgament d'ajuts a vint-i-sis projectes de recerca d'excel·lència amb un finançament d'1,8 milions d'euros. Aquests projectes van des de les ciències socials i les humanitats, en el camp de l'educació, la inclusió social, la...\nLa música, molt present en la nostra cultura, és un element universal de la nostra vida. S'ha demostrat que produeix emocions molt intenses, pot tenir efectes en les nostres funcions cognitives i promou la cohesió social. Atesa la complexitat de la música i la capacitat que té per activar diverses xarxes cerebrals, diferents investigadors d'àmbit mundial avaluen fins a quin punt la música es podria fer servir com a eina en neurorehabilitació o com a possible mecanisme per fomentar la plasticitat cerebral. Aquesta és una de les idees principals que va mostrar el neuròleg Eckart Altenmüller en una de les conferències del cicle «La música i el seu impacte en el cos i la ment»,...\n< 30 31 32 33 34\nmicrornas bioenginyeria assajos clínics sensors dia mundial contra la sida eithealth ciència cultius heterogeneïtat talent sherpa project cerimònia horizons corrents oceànics son patògens esclerosi múltiple científiques ciència ciutadana unió europea


Aquesta setmana al Pla Marcell sonen cançons de Manu Guix i Pau Donés. La música d’aquests dos interprèts sempre ha estat un cant a la vida i a l’optimisme. Un cant a la vida que és més necessari que mai en moments en els quals ens preguntem moltes coses sobre la humanitat. Manu Guix és … Llegir més…\nAquesta setmana al Pla Marcell, amb motiu del Dia de la Dona i de la recent mort del pare del rock català, sonen cançons de Pau Riba. Músic, poeta i escriptor, Riba és autor d’una vintena de discs, entre els quals Dioptria, considerat la primera referència del rock en català i el millor àlbum del segle … Llegir més…\nAvui al Pla Marcell sona ABBA. Quartet musical format l’any 1972 a Estocolm que va guanyar fama internacional al Festival de la Cançó d’Eurovisió l’any 1974. El nom del grup és un acrònim format per les primeres lletres del nom dels seus diferents membres. ABBA va ser el primer grup pop europeu a experimentar l’èxit … Llegir més…


el dia de gener 15, 2010\nArq. Civil: Masies Arq. Civil: Urbanisme Arq. Militar Pobles: Santa Susanna


Lloguer de cotxes de gamma alta a Irun, Spain. Reservi avui! – Rentalcars.com\nAlquiler de Coches Lloguer de cotxes de gamma alta Spain Irun\nLloguer de cotxes de gamma alta a Irun\nOmpli el formulari per trobar els millors preus en cotxes de gamma alta a Irun\nRentalcars.com es el nom comercial de TravelJigsaw Societat Limitada registrada a Anglaterra i Gal•les (Numero: 05179829) a l’adreç a 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. ID: B0021


Destruïm el Capitalisme i la seva civvilització per acabar amb la devastació. |\n← Estalla una insurrección popular en Jayapura contra el Estado indonesio.\nMemòria de la Fiscalia de l’Estat, videovigilància, escoles, control social i terrorisme anarquista. →


Homenatge a molt desconegut escultor Gustau Violet - La Clau\nHomenatge a molt desconegut escultor Gustau Violet\nAmb motiu de les Diades del Patrimoni, a Tuïr\nDimarts, 15 de setembre de 2020. 07:20h\nGustau Violet, per Ramon Casas © MNAC\nL’escultor Gustave Violet és objecte d’un animat homenatge aquest dissabte 19 de setembre a Tuïr.\nLes Jornades Europees del Patrimoni són una oportunitat per redescobrir l’escultor Gustau Violet (1873-1952), gràcies a l’associació Le Temps du Costume Roussillonnais. Aquest dissabte 19 de setembre està programat a Thuir un homenatge a aquest artista, en front del monument dels morts de la guerra de 1914-1918, en col·laboració amb l’ajuntament. Violet és autor d’aquesta realització situada a l’entrada del cementiri, una obra commovedora, de coure en relleu, desplegada en cinc seccions. L’escultor expressa el dolor del poble català després del terrible conflicte.\nDurant aqueix acte se seguiran lectures de textos de l’escultor i els seus contemporanis, a càrrec de guies i contaires que duran la vestimenta de la gent popular de l’època, representada a tota l’obra de Violet. En conclusió, es representarà la sardana "Font de l'Albera" d'Enric Morera, una obra creada el 1922 per Violet i el poeta Josep Sebastià Pons.\nAqueixos moments culturals cosits a mà, de 45 minuts de durada, s’oferiran a les 11.00 i a les 15.00 hores, de forma gratuïta. L'associació organitzadora observa que Gustau Violet és "una de les personalitats més destacades i menys conegudes del Renaixement català del Rosselló". L’artista és fill de Patllari Violet, un dels dos inventors del Byrrh i fundador de la Casa Violet, a Thuir. Al morir-se el seu pare, quan tenia 10 anys d’edat, va deixar la capital de l'Aspre per traslladar-se a Prada a ca la seva tia.


Taller d'Escriptura Creativa: Petició a la Mort (Pilar Zabala)\nMolt respectada Mort:\nUs adreço aquesta carta per expressar-vos el més fervorós agraïment per la consideració que fins aquest moment heu tingut cap a la meva persona.\nSóc molt conscient que ja han estat dues les ocasions en què em vàreu cercar, ocasions a les que per alguna raó, vàreu renunciar; cosa que sempre us he agraït molt de veres.\nVaig notar inequívocament la vostra presència al meu costat aquell dia que, en creuar confiada un pas de vianants, un cotxe em va atropellar i em va deixar estesa a terra, greument ferida.\nLa segona vegada va ser quan vaig contraure una complicada grip forània que em va dur a les portes de les vostres estances; unes portes que eren prou obertes per deixar-me sentir la fortor del vostre alè darrere el meu clatell.\nM'adono que ara, quan la meva edat és a punt de sobrepassar els noranta-cinc anys, ja hauria d’estar preparada per iniciar el viatge sense retorn que aviat em pertoca, però el cas és que no vull fer-me a aquesta idea, no encara… Abans de marxar amb vos necessito haver satisfet un desig de vital importància per a mi.\nTinc molt clar que no són pocs els meus anys, i per això dedueixo que l’espelma que marca el pas de la meva existència per aquesta vida s’està esgotant, però tot i així us haig de fer palesa la meva recança a seguir els vostres dictats. Ho sento, no és pas que vulgui contradir les lleis establertes dins les obscures entranyes del vostre regne, però el fet és que jo no en tinc prou amb el temps que heu disposat per a mi, necessito que em concediu un termini de màxima cobertura.\nÉs per això que, tenint com tinc proves de la generositat que fa uns anys em vàreu mostrar, no dubto a demanar-vos que, abans que s’esgoti del tot el bri de la meva espelma, tingueu a bé afegir-li al damunt un altre tros força més llarg, el suficient perquè em permeti gaudir del meu últim desig.\nSerà llavors, quan aconsegueixi veure que les granotes crien pèl, que acceptaré de bon grat que em conduïu a la cambra que el màxim mandatari tingui disposada per a mi.\nAmb la seguretat que la meva petició serà ben entesa i perfectament atesa, m’acomiado de vós sabent que no em tornareu a cercar fins que hagin passat de llarg uns quants anys més.\nEtiquetes: 008. Carta a la Mort, 08. Carta a la Mort, Curs 2013-2014, Pilar Zabala


Lloguer de cotxes de gamma alta a Distrito de Viseu, Portugal. Reservi avui! – Rentalcars.com\nAlquiler de Coches Lloguer de cotxes de gamma alta Portugal Distrito de Viseu\nLloguer de cotxes de gamma alta a Distrito de Viseu\nOmpli el formulari per trobar els millors preus en cotxes de gamma alta a Distrito de Viseu\nRentalcars.com es el nom comercial de TravelJigsaw Societat Limitada registrada a Anglaterra i Gal•les (Numero: 05179829) a l’adreç a 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. ID: 55446


Chudería de Teruel - Biquipedia, a enciclopedia libre\nChudería de Teruel\nIlesia de Sant Pero dende a carrera Hartzembusch\nA chudería de Teruel ye situada adintro d'o casco historico d'a ciudat de Teruel (Aragón), y corresponde a o barrio a on, mientres os sieglos XIII, XIV y XV, vivió mas que mas a suya comunidat chodiga. Situada en o estremo oriental d'a ciudat medieval, o suyo centro cheografico ye formau hue en día por a plaza de la Judería. Actualment, o barrio mantiene perfectament l'urbanismo d'orichen medieval, con carreras estreitas que s'estendillan entre o torretón d'Ambeles, o Tozal u antiga puerta de Zaragoza y a ilesia de Sant Pero.\n2 O barrio\n3 Puestos destacaus\n4 L'axovar ceramico\nA ciudat de Teruel, fundada en l'anyo 1170 por o rei Alifonso II d'Aragón, contó dica a suya expulsión de 1492, con una important comunidat chodiga, estando a quinta alchama chodiga d'o Reino d'Aragón si se para cuenta en os impuestos que obteneba a Corona. Plegó a tener una población de 350 u 400 vecins, quala vida chiraba arredol d'a sinoga, encara que tamién contó con quantos oratorios privaus financiaus por familias ricas como os Naharí y os Abenmale, asinas como de una carnicería.\nL'arribada de chodigos ta Teruel se sitúa a partir d'os anyos 1250, alto u baixo, estando a partir de 1270 quan se datan as primeras referencias dreitas a vecins teruelanos chodigos. Manimenos, pronto se consolidará ista comunidat, ya que en 1279 ya existiba a sinoga. O rei Pero III d'Aragón refirmó dreitament a instalación de nuevos pobladors chodigos y musulmans en a ciudat de Teruel. Enta 1460 o barrio enceta una rapida baixada debido a la emigración, consecuencia d'a politica antichodiga de Ferrando II d'Aragón, que rematará con a expulsión en 1492.\nO barrio[editar | editar código]\nMapa de situación d'a chudería de Teruel\nYe situau chunto a las antigas murallas, y s'articula arredol d'as actuals carreras Ambeles, Judería, Valcaliente, Esteban, Horno, Caracol, Hartzenbusch, Aínsas y Comadre, cruzando-se belunas en l'actual plaza de la Judería. Presenta una trama urbana de carácter radial, y ocupa a parti superior d'una ladera en a quala cima se situó un d'os castiellos que o rei d'Aragón teneba en Teruel, o dito castiello menor u castro superiori judeorum, referencia dreita a la suya proximidat con a chudería.\nComo consecuencia d'a Guerra Civil espanyola, a mayor parti d'o caserío fue estricallau, d'astí que una parti d'os actuals edificios haigan estau construyius mientres a segunda metat d'o sieglo XX. Si bien a libel constructivo, tasament se conserva garra edificio por as razons ya sinyaladas, dende o punto d'anvista arqueolochico a chudería de Teruel constituye un d'os millors conchuntos en Aragón. Ya en primerías d'o sieglo XX se produció o escubrimiento d'o fosal chodigo, que reporto un intresant axovar de choyas, pero estió en 1978 quan se fació o escubrimiento d'un amplo espacio soterranio, identificau por ixas envueltas como a sinoga. Manimenos, as numerosas excavacions arqueolochicas reyalizadas en iste sector d'a ciudat han permitiu escubrir y conoixer una buena parti d'o barrio medieval, encara que a mayoría d'estudeos permaneixen ineditos. Baixo l'actual plaza de la Judería s'han trobau as restas de quatre viviendas, que contaban con amplas bodegas soterranias refirmadas por arcos apuntaus, construyidas a partir de 1360 alto u baixo.\nActualment, se tracta d'un barrio esviellau y con muita vida, gracias a la suya proximidat a o centro d'a ciudat.\nPuestos destacaus[editar | editar código]\nActualment, qualsiquier vesitant puet contemplar bels edificios emblematicos relacionaus con a historia d'os chodigos en Teruel, y que se troban a 2 menutos d'a plaza de la Judería, como son:\nTorretón d'Ambeles, restas de l'antigo castiello menor u d'os chodigos\nTorre y ilesia de Sant Pero, Arquitectura mudeixar d'Aragón declarada Patrimonio d'a Humanidat\nMausoleyo d'os Aimants de Teruel\nO Tozal u puerta de Zaragoza\nPlaza del Torico u del Mercado\nMuralla y torre d'a Bombardera\nTorre de Sant Martín, Arquitectura mudeixar d'Aragón declarada Patrimonio d'a Humanidat\nTorre, teito y cimborrio d'a seu de Santa María de Mediavilla, Arquitectura mudeixar d'Aragón declarada Patrimonio d'a Humanidat\nL'axovar ceramico[editar | editar código]\nCuenco ceramico trobau en a chudería de Teruel\nAs excavacions arqueolochicas reyalizadas en as zagueras decadas en quantos puntos de l'antiga chudería han recuperau a-saber-las piezas ceramicas que facioron parte d'a vida domestica d'os chodigos en a Edat Meya, y que constituyen un d'os mas importants conchuntos de l'axovar domestico de Sefarad. Os recients treballos d'investigación reyalizaus sobre restas trobadas en 2004 han identificau dos conchuntos zarraus dataus, alto u baixo, entre 1260 y 1320. O material replegau en 1978 ye un eixemplo d'a vaxiella emplegada enta 1460, poco antis d'a suya expulsión, habendo feito parti belunas d'istas piezas d'exposicions a libel estatal.\nUna triga d'istos materials ceramicos puet veyer-se en a exposición permanent d'o Museu de Teruel, entre os que destacan tres eixemplars de Hanuquiá u lampas rituals emplegadas en a fiesta de Hannukah, elaboradas en ceramica pintada y datadas en o sieglo XV.\n↑ (es) Blasco Martínez, A. (1997) “Nuevos datos sobre la judería de Teruel, con especial estudio de sus sinagogas”, Studium, Revista de Humanidades, Homenaje al profesor Antonio Gargallo, t. I, pp. 13-43\n↑ (es) Atrián Jordán, P. (1979): “Informe de las excavaciones realizadas en la Plaza de la Judería”, Teruel, 53, Teruel, pp. 44-46\n↑ (es) HERNÁNDEZ PARDOS, A (2015) “La mirada arqueológica bajo la plaza de la Judería de Teruel: una aproximación a su cultura material”, Revista Teruel.\n↑ (es) Hernández Pardos, A (2014) “La cerámica feudal entre mediados de los siglos XIII y XIV, según el repertorio de la plaza de la Judería de Teruel”, Arqueología y Territorio medieval, 21, pp. 177-206\n↑ (es) Atrián Jordán, P. (1981): “Lámparas de Hanukkah en cerámica popular turolense”, Teruel, 66, Teruel, pp. 175-180\n(es) Motis Dolader, M. A. (2005), Los judíos de Teruel en la Edad Media, IET, Teruel.\n(es) Motis Dolader, M. A. (2008), "La judería de Teruel", La magia de viajar.\n(es) VV. AA. (2002), Aragón Sefarad, vol. II, Hebraica Aragonalia. El legado judío en Aragón, Catálogo de la exposición, DPZ, Zaragoza.\n(es) VV. AA. (2002), Memoria de Sefarad, Catálogo de la exposición, Toledo, SEACEX, Madrid.\nObtenito de "https://an.wikipedia.org/w/index.php?title=Chudería_de_Teruel&oldid=1655664"\nZaguera edición d'ista pachina o 18 abr 2020 a las 17:11.


Barcelona, epicentre de la Via Catalana\nEn alguns punts de la ciutat, en comptes d'una cadena s'han format petites concentracions. La plaça de Catalunya ha centrat les celebracions amb actuacions musicals i el discurs d'una emocionada Carme Forcadell.\nRedacció 11/09/2013 - 15.04 Actualitzat 11/09/2013 - 22.53\nCentenars de persones al passeig de Gràcia de Barcelona. (Foto: EFE)\nBarcelona, en tant que capital, ha tingut un protagonisme especial a la Via Catalana. L'ANC, conscient que els seus trams serien els més concorreguts, va decidir desdoblar en dues parts la cadena. Una pel litoral: el Port Olímpic, la Barceloneta i que continuava fins a l'avinguda Paral·lel i la plaça d'Espanya, on s'ha instal·lat un mural on es podia llegir: "We want independence".\nL'altra passava per la Sagrada Família, que ha tancat les portes al públic a les 14.00 per "motius de seguretat". Aquest segon eix passava també pel parc de la Ciutadella i el Parlament --tram ocupat pels diputats que han decidit participar-hi-- i la plaça de Sant Jaume, tram que s'ha reservat als membres del govern i de l'Ajuntament.\nEl passeig de Gràcia i el Camp Nou han estat altres punts destacats de la via. El pas de la cadena per l'estadi del Barça va generar cert malestar. El president del R. C. D. Espanyol, Joan Collet, hauria preferit que la cadena passés per un camp "més neutral", com l'Olímpic de Montjuïc.\nAquest segon eix ha passat també per la plaça de Catalunya de Barcelona, centre de la celebració. Aquí hi havia la presidenta de l'Assemblea, Carme Forcadell, que ha tancat la cadena com a escenificació que la via finalment ha quedat unida. Al seu costat hi havia la presidenta d'Òmnium Cultural, Muriel Casals, i altres personalitats.\nA dos quarts de sis de la tarda han començat els parlaments des del Pertús, Amposta i Barcelona. Carme Forcadell, emocionada, ha tancat les intervencions. "Som un poble perquè ho volem ser. Què o qui defineix un poble sinó la voluntat de ser? Avui ho hem demostrat". "Només tenim dues opcions: desaparèixer com a poble o la independència", ha afegit.\nEn molts punts de la ciutat, més que una cadena s'han format petites concentracions. La plaça de Catalunya i el primer tram del passeig de Gràcia fins a la Gran Via han quedat gairebé plens. Hi ha hagut un incident sense conseqüències. Els Mossos d'Esquadra han desallotjat el perímetre entre el passeig de Gràcia, el carrer Casp i la Gran Via durant una estona per una falsa amenaça de bomba.\nCadena humana a la seu de La Caixa\nParal·lelament a la Via Catalana, el moviment liderat per l'economista Arcadi Oliveres i la monja Teresa Forcades, Procés Constituent, ha convocat una cadena humana per encerclar la seu central de La Caixa, a la Diagonal de Barcelona. Els concentrats han reclamat el dret a "decidir-ho tot", tant la independència nacional com la social.\nL'acte ha començat poc després de les 3 de la tarda, amb un seguit de parlaments de representants que han defensat una educació i sanitat públiques i de qualitat, una justícia ràpida i eficient per a tothom, el dret a l'avortament lliure i gratuït o una renda mínima garantida, entre d'altres. Després d'una intervenció musical, s'ha llegit una carta de Teresa Forcades, que és a Alemanya, i Arcadi Oliveres ha fet la seva intervenció. Cap a les 5 de la tarda, els activistes s'han anat col·locant a cadascun dels cinc trams amb què s'havia dividit la cadena humana alternativa.\nA més d'encerclar els edificis de La Caixa, els activistes s'han unit per dos punts diferents amb la Via Catalana que passava per la plaça Francesc Macià i la Travessera de Les Corts.


Comitè d’Empresa 12/07/2018 – Secció Sindical Metro\nComitè d’Empresa 12/07/2018\n31 Juliol, 2018 CCOO Metro BCN Comitè d'Empresa 0\nLes Obres a Urquinaona L4 a les escales mecàniques: es redueix molt l’espai de enllaç entre L4 i L1 donant opció de fer-lo per dins o per fora.\nDesprés del debat s’acorda fer un escrit demanant que es faci l’enllaç per fora o haurem de posar una Inspecció de Guàrdia el dilluns.\nContractació i Interinatge: L’Empresa no compleix el Conveni amb les places temporals on solament poden promocionar personal no fix.\nEs farà un conflicte col·lectiu per defensar el dret de la Promoció interna de tot el personal de Metro.\nImatge i Senyalització: personal intern fa la feina preventiva i una empresa externa fa la feina correctiva. Ara mateix no es cobreixen les places internes i les feines les estan fent personal extern.\nDemanem informació sobre l’empresa externa per la seva internalització i que surtin la promoció les places internes.\nBon Govern: reunió del Comitè d’Empresa amb aquest nou departament. Temes a tractar, incumplimients de conveni.\nDIT: l’Empresa contacta amb els companys perquè firmin certes condicions sobre el lloc de treball. Des del CE demanem que si es firma, sigui com a “No Conforme”. Aquestes condicions són temporals i no arriben a consolidar drets. Quedarà revocada en el moment que surti la sentència. Afectades 80 persones.\nTitulació a les promocions: hi han promocions que en uns anys es demanaven coneixements i ara demanen titulacions. També a l’inrevés.\nS’ha de demanar que les places que abans es demanaven coneixements i ara titulacions, tornin a demanar solament coneixements.\nReunió amb Janet Sanz: va haver un compromís de reunió per la setmana passada. Farem un escrit exigint aquesta reunió a l’Ajuntament sobre tema agressions.\nPressupostos: han aprovat els pressupostos i permeten una pujada del 1,5%. s’ha de demanar que estigui a les taules el 1,1% de pujada amb caràcter retroactiu. Es portarà a la Mixta.\nAutomatització de les portes: Hem de valorar si portar a Inspecció ja que és un canvi de funcions dels AAC.\nInformació sobre l’amiant: Hem de reunir-nos per trobar conjuntament els punts a tractar amb l’empresa i també fer una xerrada amb assessors per informar als treballadors del Metro de tot el tema. Per fer després de vacances i entre tots.\nTècnics planificadors: hi ha promoció però falta vocal social i les places haurien de ser fixes tal com diu el conveni. Farem un escrit demanant paralització i places indefinides.\nAAC formació: molts formadors es troben alliberats de servei i donen voltes per la línia. Segons acord, no pot afectar a tercers. S’han trobat amb la situació que afecta els serveis dels altres companys. Les funcions dels formadors alliberats són funcions dels CTO. Haurem de fer un escrit sobre el tema.\nComitè d’Empresa 26/07/2018


Els llibres de quilòmetre zero per a aquest Sant Jordi - Mollet a mà\nEls llibres de quilòmetre zero per a aquest Sant Jordi\nSis recomanacions literàries molletanes a tenir en compte\nDimarts, 19 d'abril de 2022 | 08:30h\nCom és habitual, els llibres seran els clars protagonistes del 23 d'abril –protagonisme compartit amb les roses–. A continuació, sis recomanacions ben diverses de novel·les, poemaris i assaigs d'autors molletans.\nEl melic del buda, de Josep Masats\nUn nou llibre de haikus de Masats, que presentarà el 20 d'abril al Casal Cultural, i en el qual tracta temes ben diversos en aquest estil de poesia breu. 'El melic del buda', nom del llibre i del primer haiku, és descrit per l'autor com un dietari.\nEl juego de la vida, d'Adriana Hernández\nAquest llibre de no-ficció –el primer que publica l'autora, veïna de Gallecs– vincula els escacs amb la psicologia, amb històries d'escaquistes de tots nivells i llocs del món, i incorpora estratègies per a l'èxit basades en la intel·ligència.\nUna caja con candado, de Josep Serra\nSerra ha novel·lat una història real a partir de la qual hi sorgeixen reflexions sobre les migracions a Catalunya a la segona meitat del segle XX. "Per què hi hem vingut?", li qüestionarà el protagonista, adolescent, a la mare.\nDels poemes en trauràs les dates, d'Oriol Fort\nL'exregidor es despulla públicament amb la seva opera prima literària, formada per frasemes, frases amb vocació de poema que recullen pensaments i sensacions escrites en papers d'aquí i d'allà durant els darrers deu anys.\nBanys de bosc, de Josep Gordi\nEl naturalista i amant dels boscos i dels arbres, descobreix una vintena de boscos singulars de Catalunya per passejar-hi de manera relaxada. En cada proposta inclou referències literàries i textos de divulgació científica.\nComo hojas de otoño, de José Martínez\nVida, camp, poble i gent protagonitzen aquest poemari que garanteix ser tan irònic com dur, com ho és la vida. Martínez l'encara com si es tractés d'una conversa amb si mateix, que convida a ser escoltada per la resta.


El PSC acusa TV3 de promocionar cursos per formar prostitutes - Notícies Comunicació - Notícies Comunicació - e-notícies\nComunicació · 28 de Febrer de 2014. 12:09h.\nNúria Parlon qualifica el reportatge de "lamentable" i d’una "frivolitat absoluta"\nLa diputada del PSC, Núria Parlon, ha acusat TV3 de "promocionar cursos per formar prostitutes" el passat 22 de febrer en un reportatge del TN de cap de setmana. i ha manifestat que "és lamentable que TV3 tracti la prostitució de forma frívola".\nParlon ha qualificat de "lamentable" i d’una "frivolitat absoluta" que la cadena pública tracti d’aquesta manera la prostitució una setmana abans del Mobile World Congres, que segons ha denunciat, "ha provocat la importació de prostitutes de França".\nEl director de TV3, Eugeni Sallent, s’ha defensat de les crítiques de la diputada socialista i ha assegurat que "el tractament és absolutament respectuós i escrupolós". "Són temes que poden agradar més o menys però que formen part de la realitat social", ha afegit. També ha manifestat que "en cap cas es pot dir que féssim promoció dels cursos i es va tractar el tema des de moltes perspectives i en molts àmbits".\nEls presentadors del TN cap de setmana, Ramon Pellicer i Agnès Marqués, manifesten que la cooperativa que ofereix aquest curs "neix en un moment en què moltes dones empeses per la crisi comencen a prostituir-se".\nEl reportatge realitzat pels serveis informatius de la cadena explica que "a internet els anuncis de prostitució no paren d’augmentar. En molts casos són de noies molt joves o de dones de més de 50 anys que amb la crisi han trobat la seva principal font d’ingressos en la prostitució" i recull les declaracions d’una prostituta que és una de les professores del curs.\nUna imatge del reportatge (TV3)\nVeure reportatge (TV3)\nLa vaga amenaça el lideratge de TV3\n#41 pip, igualada, 02/03/2014 - 23:44\nprostitutes a TV3?... però si la gran majoria són Marquetas, corresponsals i/o "homes" dels temps!\n#40 marius, mataró, 02/03/2014 - 11:49\nTV3 ha caigut molt baix.\nCom pot promocionar un curs bilingüe?\nEducació en català!!\n#38 Jaimito Roures, com TV3 no hi ha res, 01/03/2014 - 17:40\nqui els dóna els cursos, la Marqueta?\n#37 Catalunya era independent, quan Espanya ni existia, 01/03/2014 - 10:54\n#36 Calimero, Barcelona, 01/03/2014 - 08:29\nPreparando el futuro de la cataluña indendiente. Putas baratas, playa barata, alcohol barato el proximo curso a traves de tve3 será "como saltar la valla que nos separa de la UE" o "Visado para recoger fresas en España" Acció de Govern. Atur Más el Querido Lider!\n#36.1 graff, ., 01/03/2014 - 09:20\nEl programe en la TV espanola se titulara "Como emigrar a Catalunya"\n#36.2 iñigo, bilbao, 01/03/2014 - 09:56\nGraff, no digas bobadas. La que se queda aislada es Catalunya en esa eventualidad imposible que es la independencia.\n#36.3 Esteve, Granollers., 01/03/2014 - 10:45\nNo nen no, precisament marxem d'Escanya per que ja estem farts de pagar car lo barato.\nAmb lo que us paguem volem LUJU.\n#36.4 Calimero, Barcelona, 01/03/2014 - 14:00\nLos catalibanes desperdician su capacidad de abstracción. Seríais buenos guionistas haciendo el Señor de los Anillos o las Cronicas de Narnia jaja en vuestro delirio pensáis que toda europa querrá salir de UE para formar parte de vuestros lisergicos "pai(a)sos catalans? ja ja


Institut Vidal i Barraquer - Batxillerat i FP a Tarragona - Valor afegit -certificacions-\nEls estudiants del nostre centre tenen accés a una sèrie de Certificacions Oficials de diferents empreses relacionades amb la informàtica. D'aquesta manera, en acabar els seus estudis, els nostres alumnes, a més del títol oficial del Departament d'Ensenyament, poden obtenir les acreditacions corresponents que hagin cursat.\nMicrosoft Office Specialist, més conegut per les seves sigles MOS, és l'estàndard de certificació mundialment reconegut per demostrar habilitat en el maneig de Microsoft Office: Word, Excel, PowerPoint, Access, etc.\nÉs l'únic programa de certificació aprovat per Microsoft per mesurar i avaluar la capacitat dels usuaris, ajudant així a cobrir la demanda de personal qualificat que sorgeix en els llocs de treball.\nPUE ho explica més detalladament a: https://www.pue.es/educacion/microsoft-office-specialist\nEstà adreçat tant a l'alumnat de cicles formatius com de batxillerat.\nMicrosoft Technology Associate (*MTA) és el programa de certificacions Microsoft que valida els coneixements fonamentals i introductoris necessaris perquè un estudiant comenci a desenvolupar amb garanties una carrera professional en el sector TIC. Les certificacions MTA suposen la primera baula en les certificacions tècniques de Microsoft.\nPUE ho explica més detalladament a: https://www.pue.es/educacion/microsoft-technology-associate\nLa certificació Linux Essentials de Linux Professional Institute (LPI) té com a objectiu mesurar els coneixements bàsics i fonamentals de Linux i Programari Lliure (Open Source) perquè estudiants que manquen d'experiència professional i usuaris novells en tecnologia puguin demostrar les seves habilitats en Linux i Open Source, aportant-los un valor afegit als seus currículums que els ajudi en les seves possibilitats d'èxit al mercat laboral.\nPUE ho explica més detalladament a: https://www.pue.es/educacion/linux-essentials/home\nL'objectiu de les certificacions LPIC és acreditar la capacitació dels professionals de les TI en l'ús del Sistema Operatiu Linux i de les seves eines associades.\nAquestes certificacions han estat dissenyades per ser independents de la distribució o fabricadora, seguint la Linux Standard Base així com altres estàndards relacionats i acceptats per la comunitat global Open Source.\nActualment existeixen quatre nivells de certificació:\n· The Linux Essentials Professional Development Certificate\n· LPIC-1 Professional Junior en Linux\n· LPIC-2 Professional Avançat en Linux\n· LPIC-3 Professional Sènior i especialista en Linux\nPUE ho explica més detalladament a: https://www.pue.es/educacion/linux-professional-institute/certificaciones


Global icon-chevron-right Espanya icon-chevron-right Barcelona icon-chevron-right Canal Olímpic de Catalunya\n15 hectàrees d'aigua sense ones. S'hi poden llogar caiacs, canoes i barques de passeig per 10 euros l'hora. També es fan cursets per aprendre a navegar amb una petita embarcació individual de vela (optimist), per aguantar-se dalt de la planxa d'un patí de vela o per fer esquí aquàtic.\nwww.canalolimpic.com Trucar 93 636 28 96


Puigcerdà estrena una nova estació meteorològica amb dades en temps real — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Puigcerdà estrena una nova estació meteorològica amb dades en temps real\nPuigcerdà estrena una nova estació meteorològica amb dades en temps real\nLa nova instal·lació ha anat a càrrec del Servei Meteorològic. L'Ajuntament, que en farà el manteniment, espera que ajudarà els visitants a tenir dades més fiables de l'estat del temps a la capital cerdana\nInauguració de l'estació meteorològica de l'SMC a Puigcerdà\nEl Servei Meteorològic de Catalunya ha inaugurat una nova estació a Puigcerdà, que envia les dades a la direcció central en temps real, perquè es puguin consultar en tot moment a la pàgina web meteo.cat.\nAquest nou equipament, instal·lat al recinte del Poliesportiu, mesura dades sobre temperatura, pressió atmosfèrica, humitat relativa, precipitació, radiació solar, velocitat i direcció del vent. Les xifres es recullen minut a minut i cada mitja hora es fa una mitjana que s'envia via telefònica a l'SMC. El director de l'ens públic, Oriol Puig, ha assenyalat que "això, a part de donar-nos les dades en temps real de la capital de la Cerdanya, ens permet fer un seguiment comparatiu de les tempestes, veient com evoluciona el radar i la pluja". Això, segons Puig, dóna "una comunicació molt efectiva amb Protecció Civil".\nL'alcalde de Puigcerdà, Albert Piñeira, ha matisat que "amb la nova estació la gent que vulgui venir a Puigcerdà pot consultar les dades del temps que fa directament i decidir què vol fer". L'equipament ha estat finançat pel Servei Meteorològic amb 10.000 euros. El manteniment, de 1.500 euros anuals, anirà a càrrec de l'Ajuntament.\nDes del consistori s'ha volgut remarcar que s'espera que, podent consultar les dades al web, els visitants i segons residents puguin "conèixer el temps de Puigcerdà de primera mà i evitar d'aquesta manera l'afectació en el turisme per les alarmes que de vegades es creen". En aquest sentit, Albert Piñeira ha remarcat que "no es pot donar la predicció de totes les ciutats i viles, però ara la gent tindrà accés directe a la informació i podrà decidir".\nOriol Puig ha destacat que la importància d'aquesta nova estació, una de les 170 que l'SMC té associades a tot el territori, rau en el fet que és a la capital de comarca i que "complementa la informació de les estacions d'alta muntanya i de la que hi ha a l'aeròdrom de Das", la qual sol donar temperatures més baixes que les que es registren a la capital cerdana.


Risto el rondinaire: Els Minyons tornem a tocar el cel a Girona. 3d10fm descarregat!!!\nPublicat per Risto a 17:59